               30.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 408/43

         P7_TA(2014)0258
   Společná vízová omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 2. dubna 2014 k zavedení společných vízových omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského (2014/2016(INI))
   (2017/C 408/06)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na článek 215 Smlouvy o fungování EU,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložili Guy Verhofstadt a Kristiina Ojulandová za skupinu ALDE k zavedení společných vízových omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského (B7-0473/2013),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 2. února 2012 týkající se konzistentní politiky uplatňované vůči režimům, proti nimž zavedla EU omezující opatření (1),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 23. října 2012 týkající se zavedení společných vízových omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského (2),

               —

               s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonové ze dne 20. března 2013 o případu Magnitskij v Ruské federaci,

               —

               s ohledem na prohlášení mluvčího místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Catherine Ashtonové ze dne 12. července 2013 o případu Sergeje Magnitského,

               —

               s ohledem na usnesení a doporučení Parlamentního shromáždění Rady Evropy ze dne 28. ledna 2014 o odmítnutí beztrestnosti pro vrahy Sergeje Magnitského,

               —

               s ohledem na skutečnost, že se Spojené státy rozhodly uvalit omezení na cesty řady úředníků zapojených do případu Sergeje Magnitského a že mnoho dalších zemí uvažuje o podobném opatření,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 11. prosince 2013 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2012 a politice Evropské unie v této oblasti (3),

               —

               s ohledem na čl. 121 odst. 3 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0215/2014),

               A.

               vzhledem k tomu, že zatčení a následná smrt Sergeje Magnitského ve vazbě představují dobře zdokumentovaný a závažný případ porušování lidských práv a základních svobod v Rusku, vzbuzují pochybnosti o nezávislosti a nestrannosti ruských soudních orgánů a jsou připomínkou mnoha doložených nedostatků v oblasti dodržování zásad právního státu v Rusku;

               B.

               vzhledem k tomu, že dvě nezávislá vyšetřování vedená Komisí pro veřejný dohled nad dodržováním lidských práv v moskevských zadržovacích centrech a ruskou Prezidentskou radou pro rozvoj občanské společnosti a lidských práv ukázala, že Sergej Magnitskij byl vystaven nelidským podmínkám, úmyslnému zanedbávání a mučení;

               C.

               vzhledem k tomu, že se Rusko jako člen několika mezinárodních organizací, např. Rady Evropy, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Organizace spojených národů, zavázalo chránit a podporovat lidská práva, základní svobody a zásady právního státu, a vzhledem k tomu, že Evropská unie Rusku opakovaně nabízela další pomoc a odborné poradenství při modernizaci jeho ústavního a právního řádu a při jeho dodržování, a to v souladu se standardy Rady Evropy;

               D.

               vzhledem k tomu, že je stále více zapotřebí, aby EU zavedla pevnou, jednotnou a komplexní politiku vůči Rusku, kterou by podporovaly všechny členské státy a jejímž cílem by bylo poskytovat podporu a pomoc, jež by vycházela z nekompromisní a spravedlivé kritiky a zaváděla v případě potřeby sankce a restriktivní opatření;

               E.

               vzhledem k tomu, že vízová omezení a další restriktivní opatření nepatří sama o sobě k tradičním soudním sankcím, jsou však politickým signálem, kterým EU dává široké veřejnosti najevo své obavy, a zůstávají tedy nezbytným a legitimním nástrojem zahraniční politiky;

               F.

               vzhledem k tomu, že vysoká představitelka tuto problematiku nezařadila na pořad jednání Rady pro zahraniční věci, a vzhledem k tomu, že v návaznosti na doporučení Evropského parlamentu ze dne 26. října 2012 nebyla přijata žádná oficiální opatření;

               1.

               dává Radě tato doporučení:

                           a)

                           vytvořit společný seznam EU, v němž budou uvedena jména úředníků odpovědných za smrt Sergeje Magnitského, následné zastírání skutečností ze strany soudů a za pokračující a nepřetržité obtěžování jeho matky a pozůstalé manželky,

                           b)

                           uvalit a uplatňovat v rámci celé EU zákaz udělování víz pro tyto úředníky a zmrazit veškeré finanční prostředky, které tyto osoby či jejich nejbližší příbuzní mohou mít v Evropské unii,

                           c)

                           umožnit pravidelný přezkum navrženého seznamu se zákazem udělování víz,

                           d)

                           v návaznosti na zákon USA z roku 2012 nazvaný „Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act“ zařadit níže uvedené ruské občany na seznam osob, pro které platí v rámci celé EU zákaz udělování víz, a zabavit veškeré finanční prostředky, které tyto osoby mohou mít v EU:
                           ALISOV, Igor, narozený dne 11. března 1968;
                           DROGANOV, Alexej, narozený dne 11. října 1975;
                           JEGOROVA, Olga, narozená dne 29. června 1955;
                           GAUSS, Alexandra, narozená dne 29. března 1975;
                           GERASIMOVA, Anastasija, narozená dne 22. ledna 1982;
                           GRIN, Viktor, narozený dne 1. ledna 1951;
                           KARPOV, Pavel, narozený dne 27. srpna 1977;
                           CHIMINA, Jelena, narozená dne 11. února 1953;
                           KLJUJEV, Dmitrij, narozený dne 10. srpna 1967;
                           KOMNOV, Dmitrij, narozený dne 17. května 1977;
                           KRIVORUČKO, Alexej, narozený dne 25. srpna 1977;
                           KUZNĚCOV, Artěm, narozený dne 28. února 1975;
                           LOGUNOV, Oleg, narozený dne 4. února 1962;
                           MAJOROVA, Julija, narozená dne 23. dubna 1979;
                           PAVLOV, Andrej, narozený dne 7. srpna 1977;
                           PEČEGIN, Andrej, narozený dne 24. září 1965;
                           PODOPRIGOROV, Sergej, narozený dne 8. ledna 1974;
                           PONOMARJOV, Konstantin, narozený dne 14. srpna 1971;
                           PROKOPENKO, Ivan Pavlovič, narozený dne 28. září 1973;
                           REZNIČENKO, Michail, narozený dne 20. února 1985;
                           SAPUNOVA, Marina, narozená dne 19. června 1971;
                           ŠUPOLOVSKIJ, Michail, narozený dne 28. září 1983;
                           SILČENKO, Oleg, narozený dne 25. června 1977;
                           STAŠINA, Jelena, narozená dne 5. listopadu 1963;
                           STĚPANOVA, Olga, narozená dne 29. července 1962;
                           STROJTĚLEV, Denis, narozený dne 23. ledna 1973;
                           TAGIJEV, Fichret, narozený dne 3. dubna 1962;
                           TOLČINSKIJ, Dmitrij, narozený dne 11. května 1982;
                           UCHNALJOVA, Svetlana, narozená dne 14. března 1973;
                           URŽUMCEV, Oleg, narozený dne 22. října 1968;
                           VINOGRADOVA, Natalia, narozená dne 16. června 1973;
                           VORONIN, Viktor, narozený dne 11. února 1958;

                           e)

                           naléhavě vyzvat Rusko, aby provedlo důvěryhodné, důkladné a nezávislé vyšetřování smrti Sergeje Magnitského ve vyšetřovací vazbě a postavilo všechny odpovědné osoby před soud;

                           f)

                           vyzvat Rusko, aby uzavřelo soudní řízení proti zesnulému Sergeji Magnitskému a přestalo vyvíjet nátlak na jeho matku a na vdovu po něm, aby se tohoto řízení účastnily;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a Komisi, vládám členských států, Státní dumě a vládě Ruska.

      (1)  Úř. věst. C 239 E, 20.8.2013, s. 11.

      (2)  Úř. věst. C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

      (3)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0575.


title: Doporučení Rady ze dne 20. listopadu 2017 o sledování uplatnění absolventů (Text s významem pro EHP. )

text:
               9.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 423/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 20. listopadu 2017
   o sledování uplatnění absolventů
   (Text s významem pro EHP)
   (2017/C 423/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Zaměstnatelnost absolventů, kteří ukončili vzdělávání a odbornou přípravu, je v řadě členských států předmětem obav, zejména proto, že míra zaměstnanosti čerstvých absolventů vysokoškolského vzdělávání v Unii po finanční krizi v roce 2008 (1) dosud nedosáhla původní výše a situace v oblasti zaměstnanosti absolventů programů odborného vzdělávání a přípravy se mezi členskými státy liší.

               (2)

               Členské státy proto byly prostřednictvím hlavních směrů politik zaměstnanosti pro rok 2015 (2) vyzvány, aby ve spolupráci se sociálními partnery podporovaly produktivitu a zaměstnatelnost prostřednictvím vhodné nabídky příslušných znalostí, dovedností a kompetencí.

               (3)

               Pro dosažení tohoto cíle jsou zásadní kvalitní informace o tom, co absolventi dělají po získání své kvalifikace nebo po ukončení odborného vzdělávání a přípravy, aby bylo možné pochopit příčiny problémů se zaměstnaností absolventů v určitých regionech, hospodářských odvětvích nebo absolventů určitých oborů vysokoškolského vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy a nalézt řešení těchto problémů se zaměstnaností. Hodnota těchto informací je zdůrazněna ve Standardech a směrnicích pro zajišťování kvality v Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání (ESG) (3) i v evropském referenčním rámci pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET) (4).

               (4)

               Nicméně vzhledem k tomu, že v mnoha částech Unie nejsou systémy pro sběr, analýzu a využití údajů o uplatnění absolventů vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy dosud dobře rozvinuty, je zapotřebí lepších informací k tomu, aby se studenti mohli informovaně rozhodnout, co studovat, nebo pro to, aby bylo možné koncipovat vzdělávací programy nebo vládní politiku.

               (5)

               Kromě toho přechody na trh práce do značné míry závisí na ekonomickém kontextu, úrovni kvalifikace a oboru studia. Jsou rovněž ovlivněny sociálně-demografickými faktory a socioekonomickým zázemím rodiny (5). Sběr údajů o dopadu těchto různých faktorů je proto pro komplexní řešení této otázky zásadní.

               (6)

               Ačkoliv mnohé členské státy systémy pro sledování vyvíjí, výměna znalostí a osvědčených postupů a vzájemné učení jsou omezené.

               (7)

               Vzhledem k tomu, že rozsah stávajících srovnatelných údajů je omezený a údaje shromažďované na vnitrostátní úrovni nejsou srovnatelné s údaji shromážděnými v jiných členských státech, představuje vyvozování závěrů z rozdílů v trendech nebo výsledcích v jednotlivých zemích a regionech náročný úkol.

               (8)

               Výsledky veřejné konzultace (6) o agendě Unie pro modernizaci vysokoškolského vzdělávání odhalily obavy, že vysokoškolské vzdělávání absolventům neposkytuje znalosti, dovednosti a kompetence, které potřebují, aby mohli v rychle se vyvíjejícím vzdělávacím a pracovním prostředí uspět, a že v některých členských státech nadále přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

               (9)

               Členské státy požadují opatření na úrovni Unie zaměřená na zlepšování toku informací o zaměstnatelnosti, nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a potřebách trhu práce. Zejména společná zpráva Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (7) navrhuje prosazování významu vysokoškolského vzdělávání pro trh práce a společnost, mimo jiné i lepším chápáním a předjímáním potřeb a výsledků trhu práce, například sledováním profesních drah absolventů.

               (10)

               Členské státy se v závěrech z Rigy z roku 2015 o novém souboru střednědobých cílů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy pro období 2015–2020 rovněž zavázaly k zajištění průběžného informování a cyklické zpětné vazby prostřednictvím opatření, jako jsou například využívání údajů o zaměstnatelnosti absolventů odborného vzdělávání a přípravy a kombinování údajů o učení, vstupu na trh práce a profesní dráze, rozvoj kapacit subjektů na vnitrostátní úrovni s cílem využívat údaje o absolventech pro přizpůsobování vzdělávacích programů, profesních profilů a obsahu kvalifikací odborného vzdělávání a přípravy novým hospodářským a technickým požadavkům.

               (11)

               V usnesení o prosazování socioekonomického rozvoje a inkluzívnosti v EU prostřednictvím vzdělávání: přínos vzdělávání a odborné přípravy pro evropský semestr 2016 (8) členské státy jako prioritní záležitost následně zdůraznily význam řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatků v oblasti dovedností.

               (12)

               Výše uvedené navázalo na předchozí činnost. V závěrech Rady o podnikavosti ve vzdělávání a odborné přípravě (9) z roku 2014 se členské státy dohodly, že při posuzování kvality a účinnosti podnikatelské výchovy v rámci vzdělávání a odborné přípravy budou pokud možno využívat informace získané na základě sledování.

               (13)

               V roce 2013 se členské státy v závěrech Rady o sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání (10) dohodly, že usnadní poskytování informací o příležitostech a výsledcích souvisejících se vzděláváním a trhem práce.

               (14)

               V závěrech Rady o zaměstnatelnosti absolventů vzdělávání a odborné přípravy (11) z roku 2012 se členské státy dohodly stanovit referenční úroveň, že do roku 2020 by mělo být zaměstnáno 82 % absolventů ve věku 20–34 let, kteří ukončili vzdělávání nebo odbornou přípravu nejpozději tři roky před referenčním rokem, a že budou podíl zaměstnaných absolventů vzdělávání a odborné přípravy monitorovat s cílem posílit empirickou základnu pro rozvoj politik v oblasti, kde se vzdělávání a odborná příprava setkávají se zaměstnáním, přičemž členské státy a Komise souhlasily, že budou shromažďovat kvalitativní informace a osvědčené postupy, aby mohly doplnit kvantitativní monitorování a posílit základnu pro fakticky podloženou tvorbu politik.

               (15)

               Komise proto ve sdělení o nové agendě dovedností pro Evropu (12) jako prioritu stanovila zlepšení poznatků a informovanosti o dovednostech za účelem lepšího výběru povolání, a to tím, že navrhla iniciativu pro sledování uplatnění absolventů terciárního vzdělávání, jejímž cílem bude poskytnout členským státům podporu při zlepšování informací o přechodu absolventů na trh práce. V této souvislosti představuje toto doporučení doplňkový přístup k iniciativám členských států a příslušné závazky jsou dobrovolné.

         DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:
   v souladu s příslušnými vnitrostátními a unijními právními předpisy, zejména se směrnicí 95/46/ES týkající se ochrany osobních údajů (13), dostupnými zdroji a vnitrostátními okolnostmi a v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami:

               1.

               Zlepšit dostupnost a kvalitu informací o činnostech absolventů (14) a případně osob, které ukončily vysokoškolské vzdělávání nebo odborné vzdělávání a přípravu bez absolvování, včetně toho, aby státy do roku 2020 dosáhly pokroku, pokud jde o vytváření systémů sledování uplatnění absolventů, které mohou zahrnovat:

                           a)

                           sběr relevantních anonymizovaných administrativních statistických údajů ze vzdělávacích a daňových databází a databází obyvatelstva a sociálního zabezpečení;

                           b)

                           vývoj longitudinálních šetření absolventů na úrovni systému vzdělávání a případně na institucionální úrovni, s ohledem na význam kvalitativních údajů o přechodu osob na trh práce nebo do dalšího vzdělávání a odborné přípravy, a jejich následných profesních drah a

                           c)

                           možnost, aby mohly veřejné orgány na anonymizované bázi propojovat údaje z různých zdrojů, a vytvořit tak souhrnný obraz uplatnění absolventů.

      Obsah shromažďovaných údajů

               2.

               S ohledem na ambiciózní záměr toto doporučení Rady spočívající ve zlepšení srovnatelnosti údajů by členské státy měly shromažďovat údaje v následujících oblastech:

                           a)

                           sociobiografické a socioekonomické informace

                           b)

                           informace o vzdělávání a odborné přípravě

                           c)

                           informace o vzdělávání nebo dalším vzdělávání a odborné přípravě

                           d)

                           relevance vzdělávání a odborné přípravy pro zaměstnání nebo celoživotní učení

                           e)

                           kariérní postup

      Longitudinální šetření absolventů

               3.

               Podpořit vysokou, reprezentativní a kontinuální míru návratnosti longitudinálních šetření absolventů a pokud možno sledování uplatnění absolventů, kteří se přestěhovali do zahraničí, buď za účelem vzdělávání a odborné přípravy, nebo po dokončení svého vzdělávání a odborné přípravy.

      Evropská spolupráce

               4.

               Zapojit se do sítě odborníků, která podněcuje spolupráci a vzájemné učení mezi členskými státy o systémech sledování a jejich další rozvoj. Tato síť prozkoumá možnosti vývoje srovnatelných údajů a společných definic, jak je uvedeno v odstavci 2. Pokud jde o longitudinální šetření, jak je uvedeno v odstavcích 3 a 9, síť prozkoumá možnosti vývoje společných zásad a zváží optimální frekvenci a způsob, jímž by bylo možné sledovat absolventy, kteří se přestěhovali do zahraničí.

               5.

               Tato síť má být zorganizována v souladu se stávajícími řídicími strukturami pro spolupráci na základě rámce vzdělávání a odborné přípravy ET 2020, aniž jsou dotčeny jakékoliv nové struktury, které mohou následovat.

      Šíření a využívání výsledků

               6.

               Podniknout kroky k zajištění včasného, pravidelného a rozsáhlého šíření a využívání výsledků analýzy sledování uplatnění absolventů s cílem:

                           a)

                           posílit profesní poradenství pro budoucí studenty, stávající studenty a absolventy;

                           b)

                           podporovat sestavování a aktualizaci vzdělávacích programů, aby se zlepšilo získávání relevantních dovedností a zaměstnatelnost;

                           c)

                           zlepšit soulad mezi poptávanými a nabízenými dovednostmi, aby se podpořily konkurenceschopnost a inovace na místní, regionální a celostátní úrovni a vyřešil se nedostatek dovedností;

                           d)

                           plánovat s ohledem na vyvíjející se potřeby v oblasti zaměstnávání, vzdělávání a společnosti a tyto potřeby předvídat; a

                           e)

                           přispět k rozvoji politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU.

      Financování

               7.

               Zajistit udržitelnost iniciativ pro sledování uplatnění absolventů tím, že se vyčlení odpovídající víceleté zdroje, využijí vnitrostátní nebo evropské zdroje financování, jako například program Erasmus+ nebo evropské strukturální a investiční fondy, v příslušných případech a v souladu se stávajícími zdroji, právním základem a prioritami vymezenými pro období let 2014–2020, aniž jsou dotčena jednání o příštím víceletém finančním rámci.

      Podávání zpráv

               8.

               Do dvou let od přijetí tohoto doporučení a poté pravidelně prostřednictvím sítě odborníků vyhodnocovat pokrok v provádění tohoto doporučení a podávat Komisi o tomto pokroku zprávy.

         DOPORUČUJE KOMISI:

               9.

               Vyvinout pilotní fázi šetření evropských absolventů terciárního vzdělávání (15), jehož cílem je zlepšit dostupnost srovnatelných informací o uplatnění absolventů v zaměstnání a ve společnosti a které bude zohledňovat výsledky studie proveditelnosti Eurograduate (16) a zkušenosti členských států s jejich systémy sledování uplatnění absolventů. Do tří let od přijetí tohoto doporučení předložit síti odborníků zprávu o výsledcích této pilotní studie. Pokud bude pilotní fáze úspěšná, bude Komise konzultovat členské státy ohledně toho, zda přistoupit k úplnému provedení šetření evropských absolventů terciárního vzdělávání.

               10.

               Podle potřeby podporovat budování kapacit za účelem vytvoření systémů sledování uplatnění absolventů, a to na základě osvědčených postupů. V případě odborného vzdělávání a přípravy bude zahrnovat ucelené mapování ve všech členských státech, které se bude zabývat možnostmi spolupráce na úrovni Unie a které by mohlo být základem pro prozkoumání proveditelnosti šetření evropských absolventů odborného vzdělávání a přípravy, bude-li to považováno za nezbytné. V rámci budování kapacit bude rovněž podporována spolupráce mezi orgány, poskytovateli odborného vzdělávání a přípravy a poradenskými službami za účelem zlepšení dostupnosti, srovnatelnosti a spolehlivosti údajů o sledování uplatnění absolventů.

               11.

               Podporovat vzájemné učení a výměnu osvědčených postupů, posílit spolupráci prostřednictvím vytvoření a podpory sítě odborníků, jakož i spolupracovat s dalšími příslušnými skupinami odborníků, mezinárodními organizacemi a orgány a agenturami EU.

               12.

               Zajistit, aby byly výsledky analýzy sledování uplatnění absolventů k dispozici pro využití členskými státy a zúčastněnými stranami.

               13.

               Podpořit využívání evropských zdrojů financování, jako je například program Erasmus+ nebo evropské strukturální a investiční fondy, a to ve vhodných případech a v souladu s jejich finanční kapacitou, právním základem, rozhodovacími postupy a prioritami vymezenými pro období let 2014–2020, aniž jsou dotčena jednání o příštím víceletém finančním rámci.

               14.

               Předložit Radě zprávu o provádění tohoto doporučení do pěti let od jeho přijetí.

      V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         M. REPSOVÁ

      (1)  COM(2015) 0690 final.

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1848 ze dne 5. října 2015 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2015 (Úř. věst. L 268, 15.10.2015, s. 28).

      (3)  ISBN 952-5539-04-0.

      (4)  Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (Úř. věst. C 155, 8.7.2009, s. 1).

      (5)  Informace o dopadu pohlaví a přistěhovaleckého původu na přechod ze školy na trh práce viz OECD/Evropská unie (2015) Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In (Ukazatele integrace přistěhovalců 2015 – usazování), kapitola 13.

      (6)  SWD/2016/0195 final.

      (7)  Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 25.

      (8)  Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 24. února 2016 o prosazování socioekonomického rozvoje a inkluzívnosti v EU prostřednictvím vzdělávání: přínos vzdělávání a odborné přípravy pro evropský semestr 2016 (Úř. věst. C 105, 19.3.2016, s. 1).

      (9)  Úř. věst. C 17, 20.1.2015, s. 2.

      (10)  Úř. věst. C 168, 14.6.2013, s. 2.

      (11)  Úř. věst. C 169, 15.6.2012, s. 11.

      (12)  COM(2016) 381 final.

      (13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (14)  Pro účely tohoto doporučení Rady pojem „absolvent“ odkazuje na osobu, která dokončila jakoukoliv úroveň vysokoškolského vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy (minimálně úroveň 4 evropského rámce kvalifikací). Nicméně se uznává, že některé členské státy mají rovněž iniciativy pro sledování osob, které ukončily školu předčasně.

      (15)  Minimálně pro úroveň 5 evropského rámce kvalifikací.

      (16)  Studie proveditelnosti Eurograduate se týká pouze vysokoškolského vzdělávání.


               30.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 408/46

         P7_TA(2014)0259
   69. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 2. dubna 2014 týkající se 69. zasedání Valného shromáždění OSN (2014/2017(INI))
   (2017/C 408/07)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21 a 34 této smlouvy,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě týkajícího se 69. zasedání Valného shromáždění OSN předložený Alexanderem Lambsdorffem za skupinu ALDE (B7–0014/2014),

               —

               s ohledem na 68. zasedání Valného shromáždění OSN,

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 11. června 2013 týkající se 68. zasedání Valného shromáždění OSN (1),

               —

               s ohledem na priority EU na 68. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, jak je schválila Rada dne 24. června 2013 (2),

               —

               s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN ze dne 3. května 2011 o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů (3) a na rezoluci Evropského parlamentu ze dne 11. května 2011 o EU jako globálním hráči: její úloha v mnohostranných organizacích (4),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (5),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. července 2011 o vnější politice EU na podporu demokracie (6),

               —

               s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2106 ze dne 24. června 2013 o zvýšení úsilí proti beztrestnosti pachatelů sexuálního násilí a na předchozí rezoluce na toto téma (7),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 18. dubna 2013 k zásadě OSN spočívající v „odpovědnosti za ochranu“ (8),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2013 o korupci ve veřejném a soukromém sektoru: dopad na lidská práva ve třetích zemích (9),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2013 o 22. zasedání Rady OSN pro lidská práva (10),

               —

               s ohledem na čl. 121 odst. 3 a článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7–0250/2014),

               A.

               vzhledem k tomu, že závazek k účinnému multilateralismu, jehož jádrem bude OSN, je nedílnou součástí vnější politiky EU, která vychází z přesvědčení, že k dosažení společných cílů a řešení celosvětových krizí, problémů a hrozeb je zapotřebí účinný mnohostranný systém;

               B.

               vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou největším finančním přispěvatelem do systému OSN (pravidelný rozpočet, programy a fondy OSN a rozpočet na udržování míru);

               C.

               vzhledem k tomu, že pro činnost OSN v rámci všech tří pilířů, tj. míru a bezpečnosti, lidských práv a rozvoje, je pevné a stabilní partnerství EU-OSN nepostradatelné a toto partnerství má také rozhodující význam pro postavení EU jako globálního aktéra;

               D.

               vzhledem k tomu, že lidská práva a demokracie představují základní hodnoty EU a zásady a cíle evropské vnější činnosti; vzhledem k tomu, že úcta k lidským právům jako univerzálně platným a nedělitelným právům, jejich podpora a ochrana jsou základem evropské jednoty a integrity;

               E.

               vzhledem k tomu, že stávající trend ve vývoji emisí pravděpodobně povede podle zprávy Světové banky nazvané „Snižte teplotu“ k oteplení o 2 oC do 20 až 30 let a o 4 oC do roku 2100; vzhledem k tomu, že generální tajemník OSN Pan Ki-mun vyzval hlavy států, aby na klimatický summit v září 2014 přijely s cílem přijmout jasné závazky k dalším opatřením v oblasti změny klimatu;

               F.

               vzhledem k tomu, že EU coby přední světový poskytovatel pomoci podporuje jednak intenzivní snahu dodržet lhůtu pro splnění rozvojových cílů tisíciletí, kterou je rok 2015, a jednak společný přístup zaměřený na vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj;

               G.

               vzhledem k tomu, že prioritním tématem 58. schůze Komise pro postavení žen budou výzvy a úspěchy při uplatňování rozvojových cílů tisíciletí týkajících se žen a dívek;

               H.

               vzhledem k tomu, že korupce ve veřejném a soukromém sektoru vytváří a zhoršuje nerovnost a diskriminaci, pokud jde o rovné využívání občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv, a že je prokázáno, že akty korupce a porušování lidských práv vedou ke zneužívání pravomocí, nedostatečné odpovědnosti a různým formám diskriminace;

               I.

               vzhledem k tomu, že rozvoj zásady odpovědnosti za ochranu je důležitým krokem směrem k předvídání a předcházení genocidy, válečných zločinů, etnických čistek a zločinů proti lidskosti a reakci na ně; vzhledem k tomu, že tuto zásadu je třeba uplatňovat co nejsoudržnějším a nejjednotnějším způsobem;

               J.

               vzhledem k tomu, že ratifikace obou změn z Kampaly členskými státy a získání příslušnosti Mezinárodního trestního soudu pro případy trestného činu agrese dále přispěje k ukončení beztrestnosti pachatelů tohoto trestného činu;

               K.

               vzhledem k tomu, že v situacích, v nichž se uplatňuje odpovědnost za ochranu, je nanejvýš důležité zachovat rozdíl mezi mandátem vojenských a humanitárních subjektů, aby se zaručilo vnímání neutrality a nestrannosti všech humanitárních subjektů a zabránilo se tomu, že dojde k ohrožení účinných dodávek pomoci;

               1.

               dává Radě tato doporučení:

         Lidská práva, demokracie a právní stát

               a)

               aktivně podporovat na vnitrostátních úrovních i na úrovni mezinárodní konkrétní návazná opatření a provádění prohlášení ze zasedání na vysoké úrovni týkající se právního státu ze dne 24. září 2012 a prozkoumat, do jaké míry je možné spojovat právní stát s probíhajícími úvahami o rozvojových cílech tisíciletí po roce 2015;

               b)

               posílit mezinárodní úsilí o zajištění toho, aby byla všechna lidská práva podle úmluv OSN chápána jako univerzální, nedělitelná a vzájemně závislá a propojená a aby bylo vymáháno jejich dodržování; podporovat začleňování lidských práv a základních svobod do všech aspektů činnosti OSN;

               c)

               snažit se posílit proces všeobecného pravidelného přezkumu, a to tak, že jeho doporučení učiní součástí dvoustranných a vícestranných dialogů s členy OSN, především dialogů o lidských právech; podpořit prostředí, v němž se nevládní organizace budou moci zapojit do různých fází procesu všeobecného pravidelného přezkumu;

               d)

               podporovat bohatý přínos občanské společnosti k různým mechanismům OSN v oblasti lidských práv, včetně přínosu k jednotlivým fázím procesu všeobecného pravidelného přezkumu; poskytovat podporu budování kapacit pro instituce na ochranu lidských práv s cílem čelit tlaku či dokonce represím a současně bedlivě sledovat tyto eventuální případy týkající se nevládních organizací nebo občanské společnosti;

               e)

               zdůraznit svou plnou podporu Mezinárodnímu trestnímu soudu a zachovat ostražitost ohledně jakýchkoli snah o narušení legitimity, univerzality a integrity systému Římského statutu; aktivně zapojit do tohoto systému státy, které zatím nejsou signatáři, a usilovat tak o rychlý podpis a ratifikaci; vést kampaně za ratifikaci změn přijatých v Kampale v roce 2010 a týkajících se trestného činu agrese, včetně kampaní za ratifikaci všemi členskými státy;

               f)

               vést aktivně kampaň za ratifikaci Úmluvy OSN proti korupci a Úmluvy OSN o nadnárodním organizovaném zločinu ze strany všech členů OSN; vystupňovat úsilí uzavřít jednání o komplexní úmluvě o mezinárodním terorismu; podporovat ustanovení zvláštního zpravodaje OSN pro finanční trestnou činnost, korupci a lidská práva;

               g)

               požadovat, aby členové Valného shromáždění OSN zajistili, aby se plná transparentnost podávání zpráv ze strany podniků a boj proti korupci, praní špinavých peněz, daňovým rájům, nezákonným finančním tokům a škodlivým daňovým systémům staly prvořadou prioritou programů mezinárodních finančních a rozvojových institucí;

               h)

               zdůraznit, že úspěchy v oblasti rozvoje nebudou bez řádné správy, odpovědných a demokratických orgánů a institucí a právního státu udržitelné; zajistit, aby nový rámec obsahoval jasný závazek týkající se demokratické správy;

               i)

               podporovat prevenci krutostí a jiných závažných protiprávních aktů přeměnou Rady OSN pro lidská práva z čistě zpětně působícího orgánu na mechanismus včasného varování a prevence s cílem zabránit dalšímu stupňování porušování lidských práv;

               j)

               zavést specifické, tematicky zaměřené iniciativy na podporu odpovědnosti za porušování lidských práv a přijetí relevantních opatření zaměřených na klíčové lidskoprávní otázky, včetně úsilí zaměřeného na zrušení trestu smrti a ochranu práv osob nacházejících se v obtížné situaci, jako jsou děti, ženy, LGBTI lidé či domorodé obyvatelstvo;

               k)

               odsoudit systematické zneužívání lidských práv v Íránské islámské republice;

      Mučení

               l)

               připomínat význam boje proti mučení a jiným formám špatného zacházení a prioritní důraz EU na tuto otázku, zejména pokud jde o děti; obnovit mandát zvláštního zpravodaje na další tři roky a zajistit účinné provedení minulých rezolucí o mučení; demonstrovat společné odhodlání k vymýcení mučení a k podpoře obětí, zejména pokračováním, nebo případně zahájením příspěvků do Dobrovolného fondu OSN pro oběti mučení a do zvláštního fondu vytvořeného Opčním protokolem k Úmluvě proti mučení;

      Trest smrti

               m)

               pokračovat v boji proti uplatňování trestu smrti a výrazně podporovat moratorium na něj jakožto krok směrem k jeho zrušení; pokračovat v tlaku na jeho zrušení na celém světě; důrazně naléhat na země, které dosud pokračují ve vykonávání trestu smrti, aby zveřejnily jasné a přesné údaje o počtu odsouzení a poprav;

      Práva LGBTI lidí

               n)

               vyjádřit znepokojení z nedávného nárůstu diskriminačních právních předpisů a postupů a aktů násilí proti jednotlivcům na základě jejich sexuální orientace a genderové identity; podpořit důkladné sledování situace v Nigérii a Ugandě, kde nové zákony vážně ohrožují svobodu sexuálních menšin; znovu potvrdit svou podporu pokračující činnosti Vysokého komisaře OSN pro lidská práva v boji proti těmto diskriminačním zákonům a praxi a obecně podporu práci OSN v této oblasti; doporučit aktivní zapojení do boje proti těmto pokusům o podkopání těchto práv;

      Ozbrojené bezpilotní letouny

               o)

               podporovat mezinárodní úsilí o prosazení větší transparentnosti a odpovědnosti při využívání ozbrojených bezpilotních letounů v souladu se zavedeným mezinárodním právním rámcem a pokračovat v podpoře vyšetření případů cíleného zabíjení; i nadále napomáhat při prošetření cíleného zabíjení a opatření v návaznosti na doporučení zvláštního zpravodaje OSN v záležitosti poprav bez řádného soudu a hromadných či svévolných poprav a boje proti terorismu;

         Mír a bezpečnost

               p)

               podporovat prosazování míru a mírotvorné mise případně prostřednictvím intenzivnější podpory ze strany EU (technické a finanční podpory, podpory formou vybavení či jednotek EU) s cílem vybavit OSN účinnějšími nástroji pro zmírňování napětí;

               q)

               zajistit, aby mandáty mírotvorných misí odrážely dlouhodobé potřeby v oblasti budování státu a institucí a podpory demokracie, a aby se tudíž zaměřily na komplexní přístup v zájmu řešení příčin konfliktu a zranitelnosti státu;

               r)

               spolupracovat při posilování úlohy a kapacity regionálních organizací spočívající v provádění mírových operací, předcházení konfliktům, občanském a vojenském řízení krizí a řešení konfliktů;

               s)

               požadovat po všech stranách ozbrojeného konfliktu, aby plně respektovaly své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, včetně nebránění v přístupu k humanitární pomoci;

               t)

               zajistit, aby rozvojový rámec na období po roce 2015 podporoval udržitelný mír prostřednictvím řešení hlavních příčin konfliktu s cílem vytvořit podmínky potřebné k rozvoji a respektování práv;

               u)

               zaměřit se na ukončení terorismu, ať už financovaného státem či jinak;

               v)

               zajistit, aby se v roce 2014 uskutečnila konference OSN o vytvoření blízkovýchodní zóny beze zbraní hromadného ničení, která se na základě rozhodnutí konference o přezkumu Smlouvy o nešíření jaderných zbraní z roku 2010 v roce 2012 nekonala;

               w)

               podporovat rezoluce Valného shromáždění OSN o zbraních s ochuzeným uranem a vypracovat společných postoj EU, který bude lépe odrážet opakované výzvy Parlamentu k předběžnému celosvětovému moratoriu a k práci na celosvětovém konsensu o potenciálních rizicích pro zdraví civilistů, komplexní zátěži řízení po ukončení konfliktu a finančních nákladech spojených s jejich používáním;

               x)

               zajistit, aby postup přezkumu mírotvorné struktury OSN, který bude proveden v roce 2015, podporoval zásadu odpovědnosti za ochranu a úlohu žen při budování míru;

         Odpovědnost za ochranu

               y)

               usilovat o to, aby odpovědnost za ochranu byla ustavena jako mezinárodní standard a současně byla zachována křehká rovnováha mezi úlohou dotčených států a mezinárodního společenství, přičemž základní zásadou odpovědnosti za ochranu by mělo být předcházení konfliktům a použití ozbrojené síly až nejzazším řešením;

               z)

               zajistit v tomto ohledu, aby odpovědnost za předcházení genocidě a masovým zvěrstvům a za jejich zastavení spočívala v první řadě na dotčeném státě, ale aby mezinárodní společenství rovněž zastávalo pozici, která bude nadřazena tomu, odvolávají-li se státy v této věci na svrchovanost;

               aa)

               podporovat hlavní koncepci, podle níž prevence vyžaduje rozdělení odpovědnosti mezi dotčené státy a mezinárodní společenství a podporu jejich spolupráce;

               ab)

               zajistit ve spolupráci se všemi mezinárodními partnery, aby možný budoucí vývoj koncepce odpovědnosti za ochranu byl plně v souladu a soudržnosti s mezinárodním humanitárním právem;

               ac)

               usilovat o začlenění ochrany civilistů do mandátů mírotvorných misí vedených pod záštitou OSN;

         Ženy a děti

               ad)

               opětovně potvrdit svůj závazek k provedení rezolucí Rady bezpečnosti OSN o ženách, míru a bezpečnosti (11), které uznávají nepřiměřený dopad válek na ženy, ale také jejich zásadní úlohu při řešení konfliktů a pro udržitelný mír;

               ae)

               důrazně podporovat a prosazovat plné provedení rezoluce OSN č. 2106 o boji proti beztrestnosti sexuálního násilí souvisejícího s konflikty a zajistit upevnění větší odpovědnosti a preventivních opatření, dále zajistit preventivní opatření související se sexuálními trestnými činy a zneužíváním a podporu jejich obětí;

               af)

               stanovit zákaz sňatků dětí jako prioritu;

               ag)

               zajistit zastoupení žen ve všech fázích mírových procesů a jejich zapojení do preventivní diplomacie, včasného varování a monitorování bezpečnosti a do vyšetřovacích výborů v situacích po skončení konfliktu;

               ah)

               zajistit zaměření na vzdělávání dívek;

               ai)

               aktivně se zúčastnit 58. schůze Komise pro postavení žen s cílem neohrozit „acquis“ pekingské platformy OSN pro opatření, jako je např. přístup ke vzdělání a zdravotní péči jakožto základní lidské právo; rozhodně odsoudit sexuálně motivované násilí na ženách, které je používáno jako válečná taktika a zahrnuje takové zločiny, jako je masové znásilňování, sexuální otroctví, nucená prostituce, pronásledování na základě příslušnosti k pohlaví, včetně mrzačení ženských pohlavních orgánů, obchod s lidmi, předčasné a nucené sňatky, vraždy ze cti a všechny ostatní obdobně závažné formy sexuálního násilí; podepsat a ratifikovat Úmluvu Rady Evropy o předcházení násilí páchanému na ženách a domácímu násilí a boji proti němu;

               aj)

               vyzvat členské státy k ratifikaci třetího opčního protokolu k Úmluvě OSN o právech dítěte, který umožní dětem obracet se se stížnostmi na Výbor;

         Rozvojový program po roce 2015

               ak)

               uznat, že bylo dosaženo výrazného a podstatného pokroku v oblasti rozvojových cílů tisíciletí; co nejlépe využít přípravnou fázi před summitem o programu po roce 2015, který se bude konat v září 2015, a zajistit soudržnost a koordinaci mezi členskými státy EU, pokud jde o oblasti zájmu a cíle, jež chce EU prosazovat, s cílem zabránit nesouladu a nejasnosti vyplývajícím z příliš širokého seznamu cílů; zdůraznit, že je třeba věnovat zvláštní pozornost potřebám nejméně rozvinutých zemí a zemí, v nichž probíhá nebo nedávno skončil konflikt; zajistit, aby tyto rozvojové země přijaly odpovědnost za plnění těchto cílů;

               al)

               zdůraznit skutečnost, že v době, která zbývá do roku 2015, který byl stanoven jako termín pro splnění rozvojových cílů tisíciletí, je třeba posílit globální úsilí k jejich splnění a zaměřit se na oblasti, v nichž je pokrok nejmenší;

               am)

               zajistit, aby odstranění chudoby bylo i nadále prioritou nového jediného a integrovaného rámce spolu s bojem proti nerovnostem i podporou udržitelného rozvoje, potravinovou bezpečností a rovností žen a mužů;

               an)

               usilovat o přijetí jednotného, komplexního a integrovaného rámce pro rozvojové cíle tisíciletí pro období po roce 2015 s jasnými referenčními hodnotami zahrnujícími hlavní otázky rozvoje a udržitelnosti; zajistit, aby tento rámec měl univerzální a globální povahu a podporoval prosperitu, lidská práva a dobré životní podmínky pro všechny;

               ao)

               uplatňovat přístup založený na lidských právech a zajistit, aby byla všeobecnost lidských práv ústředním bodem rámce pro období po roce 2015;

               ap)

               vyzvat k soudržnému a komplexnímu mezinárodnímu přístupu k financování po roce 2015, v jehož rámci budou předvídatelným způsobem řešeny všechny rozměry udržitelného rozvoje, a v souladu se závěry Rady z prosince 2013 a dále v rámci systému OSN prosazovat úvahy o alternativních zdrojích financování a o dalších způsobech uskutečnění pomoci, zejména o soukromých investicích a nefinančních prostředcích;

               aq)

               zajistit, aby pro nové ambiciózní cíle bylo zajištěno stejně ambiciózní a inovativní financování v oblasti rozvoje;

               ar)

               vzhledem k tendenci řešit na celosvětové úrovni otázky týkající se životního prostředí a rozvoje samostatně, hledat nové způsoby, jak toto rozštěpení překonat a vytvořit mezi těmito úzce provázanými oblastmi styčné body, a to i z institucionálního hlediska;

               as)

               připomenout, že v roce 2010 se rozvinuté země na konferenci COP16 v Cancúnu zavázaly, že do roku 2020 poskytnou dalších 100 miliard USD „nových a dodatečných“ finančních prostředků na řešení problému změny klimatu v rozvojových zemích; zdůraznit, že by tyto finanční prostředky měly být rovnoměrně rozděleny na přizpůsobování se změně klimatu a na její zmírňování;

         Ostatní

      Soukromí v digitálním věku

               at)

               přijmout veškerá nezbytná legislativní a správní opatření k plnému provedení doporučení obsažených v rezoluci Valného shromáždění OSN (12) s cílem zaručit, aby občané měli stejná práva na internetu i mimo něj, a především k přezkumu postupů, praktik a právních předpisů a k ustavení nezávislých a účinných mechanismů dohledu, přičemž je třeba klást důraz na ochranu údajů;

               au)

               aktivně podporovat konkrétní návazná opatření k rezoluci a to, aby je prováděli všichni členové OSN, a to s cílem opětovně potvrdit závazek EU v této otázce v celosvětovém měřítku;

      Smlouva o obchodu se zbraněmi

               av)

               aktivně podporovat okamžité podepsání a ratifikaci Smlouvy o obchodu se zbraněmi všemi členy OSN, včetně všech členských států EU, s cílem umožnit mezinárodnímu společenství účinně řešit negativní dopady nedostatečné transparentnosti a špatné regulace obchodu s konvenčními zbraněmi a střelivem a nebezpečnými technologiemi, které podněcují světové ozbrojené konflikty a používají se k porušování lidských práv; zapojit další příslušné státy, regionální a mezinárodní organizace a občanskou společnost s cílem aktivně v tomto ohledu propagovat další rozšíření oblasti působnosti Smlouvy o obchodu se zbraněmi;

      EU v OSN

               aw)

               aktivně podporovat komplexní reformu systému OSN, zejména Rady bezpečnosti OSN, s cílem posílit legitimitu, regionální zastoupení, odpovědnost a účinnost této organizace; usilovat o splnění dlouhodobého cíle EU mít místo v rozšířené Radě bezpečnosti OSN;

               ax)

               zajistit soudržnost a účinnost EU jako globálního aktéra s cílem jednat rychle a komplexně a vystupovat jednomyslně, a sice zlepšováním koordinace postojů členských států a spolupráce mezi ESVČ a členskými státy; v tomto ohledu vyzvat ESVČ, zejména prostřednictvím delegací EU v New Yorku a Ženevě, aby posílila jednotnost EU;

               ay)

               podporovat úlohu parlamentů a regionálních shromáždění v systému OSN a globální parlamentarismus;

               az)

               pokračovat v plodné spolupráci v oblasti podpory mnohostrannosti a globální správy a zdůraznit význam strategického partnerství mezi EU a Rozvojovým programem OSN, který oslavil v únoru 2014 deset let existence;

               ba)

               zvýšit povědomí o skutečnosti, že rok 2015 bude vyhlášen Evropským rokem rozvoje, což bude bezprecedentní příležitost ke zvyšování informovanosti veřejnosti v Evropě o globálních výzvách a o tom, jak je důležité dohodnout se na nových rozvojových cílech;

      Změna klimatu

               bb)

               zdůraznit, že globální výzvy přetrvávají a očekává se jejich nárůst a že v důsledku změny klimatu a zhoršování stavu životního prostředí hrozí, že bude zmařen pokrok, jehož bylo dosaženo při plnění rozvojových cílů tisíciletí; posílit proto opatření v oblasti změny klimatu na summitu OSN o klimatu v roce 2014 s cílem vybudovat pevný základ pro úspěšná jednání a soustavný pokrok při snižování emisí a posilování strategií k přizpůsobení se změně klimatu podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) v roce 2015; jít příkladem a přijmout ambiciózní závazný rámec pro politiku v oblasti klimatu se stanovenými cíli, a to včas před konáním summitu, aby bylo dosaženo pozitivního vlivu na jednání;

               bc)

               aktivně se podílet na diskusi o pojmu „klimatický uprchlík“, a to včetně možného právního vymezení tohoto pojmu v mezinárodním právu či v jakékoli právně závazné mezinárodní dohodě;

               bd)

               u příležitosti třetí mezinárodní konference konané v září 2014 opětovně vyjádřit podporu EU vůči malým ostrovním rozvíjejícím se státům;

         Sýrie

               be)

               usilovat o dosažení udržitelného politického řešení pro Sýrii, jež by zastavilo násilí a podpořilo přechod k demokracii, který by naplnil legitimní očekávání syrského lidu; podporovat plné provedení závěrů konference Ženeva I a udržet proces Ženeva II v chodu, a to s ohledem na význam této konference coby jedinečného fóra, které umožňuje přímé jednání týkající se míru a přechodu k demokracii mezi stranami konfliktu;

               bf)

               usilovat o účast všech relevantních světových a regionálních aktérů na konferenci Ženeva II s vědomím toho, že rozhodující úlohu v syrské krizi hraje řada různých subjektů;

               bg)

               svolat mezinárodní konferenci o krizi syrských uprchlíků, která se zaměří na humanitární snahy, přičemž prioritou bude podpora hostitelských zemí v tomto regionu a posílení zapojení EU do diplomatických snah o ukončení konfliktu;

               bh)

               pracovat na urychleném uplatnění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2139 o humanitární situaci v Sýrii, aby se konečně umožnil bezpečný, neomezený a okamžitý přístup k humanitární pomoci pro všechny osoby, které ji potřebují, a to i napříč konfliktními zónami a hranicemi; zajistit, aby bylo odstranění, převod či zničení chemických zbraní nalezených v Sýrii provedeno naprosto transparentním způsobem;

               bi)

               posílit mezinárodní spolupráci, pokud jde o ničení syrských chemických zbraní, a vyzvat k plnému provádění rozhodnutí výkonné rady Organizace pro zákaz chemických zbraní ze dne 27. září 2013;

               bj)

               podporovat veškeré úsilí o zajištění odpovědnosti za porušování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva v Sýrii a aktivně podporovat, aby Rada bezpečnosti postoupila situaci v Sýrii Mezinárodnímu trestnímu soudu;

         Jižní Súdán

               bk)

               vybídnout všechny strany, aby respektovaly dohodu o přerušení bojů (o příměří) podepsanou dne 23. ledna 2014, včetně ustanovení požadujících, aby se aktéři konfliktu zdrželi útoků proti civilistům a zajistili bezpečný přístup humanitárních pracovníků do oblastí Jižního Súdánu, které byly postiženy konfliktem; zdůraznit, že tato dohoda je pouze prvním krokem směrem k dosažení míru a usmíření, a zároveň vzít v úvahu situaci v Jižním Súdánu, včetně politického boje o vedení země, který vyvolal stupňující se etnické střety a vedl k vysídlení více než 650 000 osob;

               bl)

               podporovat program budování státu v Jižním Súdánu a proces skutečného usmíření a inkluzivního mírového procesu s cílem zajistit trvalou stabilitu; nabídnout pomoc při řešení problému korupce, který ohrožuje perspektivu vytvoření svobodné a spravedlivé demokracie, stability, udržitelného rozvoje a hospodářského růstu;

               bm)

               odsoudit rozšířené porušování lidských práv a zneužívání; uvítat a podporovat snahy zvláštního zástupce EU pro oblast Afrického rohu Alexandera Rondose, zvláštní zástupkyně OSN Hilde Johnsonové a Africké unie a posílit vyšetřovací kapacity mise OSN v Jihosúdánské republice v oblasti lidských práv;

               bn)

               odsoudit útoky na osoby poskytující pomoc a na majetek určený pro poskytnutí pomoci, zásahy do poskytování pomoci a rozsáhlé plenění dodávek, k nimž dochází v Jižním Súdánu, což vážně narušuje úsilí o to, aby se pomoc dostala k civilnímu obyvatelstvu v tísni;

               bo)

               požadovat, aby nezávislá mezinárodní vyšetřovací komise prošetřila všechny údajné případy porušování mezinárodně chráněných lidských práv a humanitárního práva od vypuknutí konfliktu; trvat na tom, aby příslušné osoby nesly odpovědnost;

         Středoafrická republika

               bp)

               zajistit dobrou spolupráci a doplňkovost mezinárodního úsilí, které je potřebné pro stabilizaci Středoafrické republiky, a usilovat o přijetí komplexního přístupu k této složité krizi; podporovat proces politické přeměny a přispět ke zřízení fungujících demokratických institucí, které budou schopny potírat porušování lidských práv, chránit občany, vymýtit násilí a uklidnit napětí mezi různými náboženskými skupinami v zemi; přispět k zajištění nezbytné finanční podpory pro dosažení životaschopného hospodářského rozvoje; postavit se do čela úsilí o vyřešení bezprecedentní humanitární krize poskytnutím odpovídající finanční pomoci;

               bq)

               podporovat úsilí mezinárodního společenství, zejména Africké unie, OSN a Francie, a středoafrických orgánů o stabilizaci země; urychleně provést rozhodnutí EU ze dne 20. ledna 2014 o vytvoření mise EUFOR CAR a zrychlit postupy nasazení sil na místě;

         Izraelsko-palestinský konflikt

               br)

               podporovat probíhající jednání a současné snahy o nalezení řešení konfliktů a současně usilovat o palestinské smíření za účelem sjednocení Palestinců žijících na Západním břehu, ve východním Jeruzalémě a v pásmu Gazy;

               bs)

               zajistit, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU a USA poskytlo všechny nástroje nezbytné k dosažení udržitelného a efektivního řešení ve formě dvou států, jejichž hranice budou odpovídat hranicím z roku 1967, s hlavním městem obou států Jeruzalémem, tj. státu Izrael s bezpečnými a uznávanými hranicemi a s ním sousedícího nezávislého, demokratického a životaschopného státu Palestina, jejichž občané by vedle sebe žili v míru a bezpečí;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení místopředsedkyni a vysoké představitelce, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Radě a pro informaci Komisi.

      (1)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0234.

      (2)  Rada Evropské unie, 11521/13.

      (3)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/276.

      (4)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 66.

      (5)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

      (6)  Úř. věst. C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

      (7)  Rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/2106(2013).

      (8)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0180.

      (9)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0394.

      (10)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0055.

      (11)  Rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/1325(2000), S/RES/1820(2008), S/RES/1888(2009), S/RES/1889 (2009), S/RES/1960(2010), S/RES/2106(2013) a S/RES/2122(2013).

      (12)  Rezoluce Valného shromáždění A/C.3/68/L.45/Rev.1.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 4. října 2018, Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas (ECB/2018/23)

text:
               12.10.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 370/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 4. října 2018,
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas
      (ECB/2018/23)
      (2018/C 370/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Lietuvos bankas, společnosti UAB PricewaterhouseCoopers, skončil po provedení auditu za účetní rok 2017.

                  (3)

                  ECB v doporučení Evropské centrální banky ECB/2018/15 (1) doporučila, aby společnost UAB Deloitte Lietuva byla jmenována externím auditorem Lietuvos bankas pro účetní roky 2018 až 2021. Společnost UAB Deloitte Lietuva jmenování nepřijala a je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2018.

                  (4)

                  Lietuvos bankas vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2018 až 2021 společnost UAB Ernst & Young Baltic,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost UAB Ernst & Young Baltic byla jmenována externím auditorem Lietuvos bankas pro účetní roky 2018 až 2021.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. října 2018.

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2018/15 ze dne 18. května 2018 Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas (Úř. věst. C 181, 28.5.2018, s. 1).


title: Doporučení Rady ze dne 15. října 2018 týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů

text:
               16.10.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 374/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 15. října 2018
      týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů
      (2018/C 374/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 46 odst. 6 uvedené smlouvy,
      s ohledem na Protokol č. 10 o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států (1),
      s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle čl. 4 odst. 2 písm. b) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 má Rada přijmout rozhodnutí a doporučení, jimiž stanoví pořadí plnění přísnějších závazků uvedených v příloze daného rozhodnutí v průběhu dvou po sobě následujících úvodních fází (roky 2018–2020 a roky 2021–2025) a na začátku každé fáze vymezí konkrétnější cíle pro plnění přísnějších závazků.

                  (2)

                  Doporučení Rady ze dne 6. března 2018 o harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2) stanoví, že je vhodné, aby Rada přijala doporučení o stanovení pořadí plnění závazků, v němž by měly být rovněž vymezeny společně dohodnuté ukazatele s cílem napomoci zúčastněným členským státům s plněním závazků a vyhodnocovat pokrok v tomto ohledu.

                  (3)

                  Sekretariát stálé strukturované spolupráce (dále jen „sekretariát“), který společně zajišťují Evropská služba pro vnější činnost včetně Vojenského štábu EU a Evropská obranná agentura, jak je stanoveno v článku 7 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, poskytl koncem března 2018 v souladu s požadavkem Rady uvedeným v doporučení ze dne 6. března 2018 počáteční zpětnou vazbu, pokud jde o druh, podrobnost a strukturu informací poskytnutých ve vnitrostátních prováděcích plánech, jež zúčastněné členské státy předložily v prosinci 2017.

                  (4)

                  Dne 25. června 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/909 (3), kterým se sestavil společný soubor pravidel řízení pro projekty stálé strukturované spolupráce. Téhož dne přijala Rada závěry, v nichž uvedla, že se zájmem očekává přijetí doporučení Rady o stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých členskými státy účastnícími se stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů.

                  (5)

                  Rada bude vyzvána, aby se v listopadu 2018 dohodla, že na podzim 2019 bude zahájeno provádění prvního úplného koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany.

                  (6)

                  Rada by proto měla přijmout doporučení týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      I.   Cíl a oblast působnosti

                  1.

                  Cílem tohoto doporučení je zajistit společný přístup a umožnit zúčastněným členským státům, aby mohly plnit přísnější závazky stanovené v příloze rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, a usnadnit každoroční proces hodnocení stanovený v článku 6 uvedeného rozhodnutí, na základě úplného souboru příslušných údajů, včetně plánů, případně se zohledněním střednědobých obecných a dílčích cílů. Tyto údaje by měly zúčastněné členské státy poskytnout každoročně ve svých vnitrostátních prováděcích plánech přezkoumaných a aktualizovaných v souladu s článkem 3 uvedeného rozhodnutí. Na vnitrostátní prováděcí plány by se rovněž měla vztahovat bezpečnostní pravidla stanovená v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (4). Zúčastněné členské státy by měly – za podpory sekretariátu PESCO – zajišťovat transparentnost a dále rozvíjet soudržný a konzistentní přístup ve vztahu k informacím, které jsou požadovány a poskytovány v kontextu PESCO a dalších iniciativ souvisejících s obranou, včetně koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany. Soudržnost mezi jednotlivými iniciativami souvisejícími s obranou by měla být dále rozvíjena a posilována, mimo jiné v souvislosti s podáváním zpráv členskými státy, se zohledněním poznatků zjištěných na konci první fáze PESCO (2018-2020).

                  2.

                  V souladu se závazky uvedenými v příloze rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 a aniž by byly tyto závazky pozměněny nebo byly zavedeny nové, poskytuje toto doporučení pokyny pro stanovení pořadí plnění těchto závazků pro fáze realizované v letech 2018–2020 a 2021–2025 a vymezuje konkrétnější cíle pro jednotlivé závazky, včetně závazků, jež mají být splněny do roku 2020. Toto doporučení rovněž stanoví ukazatele pokroku s cílem napomoci zúčastněným členským státům při plánování plnění přísnějších závazků, jakož i usnadnit vyhodnocování pokroku v tomto ohledu.

                  3.

                  Konkrétnější cíle uvedené v oddílu II, které v příslušných případech rovněž zahrnují ukazatele pokroku pro konkrétní závazky, umožní zúčastněným členským státům plánovat plnění přísnějších závazků strukturovaným a transparentním způsobem a poskytovat podrobné a vyhodnotitelné informace o pokroku dosaženém při plnění všech jednotlivých závazků uvedených v jejich vnitrostátních prováděcích plánech.

                  4.

                  Cílem je získat na konci roku 2020 první konkrétní výstupy, pokud jde o plnění přísnějších závazků, a vypracovat důkladné plánování s cílem zajistit trvalý pokrok v jejich plnění i po završení první fáze. Na konci první fáze Rada v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. c) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 aktualizuje a v případě nutnosti posílí přísnější závazky uvedené v daném rozhodnutí s ohledem na výsledky dosažené prostřednictvím stálé strukturované spolupráce, aby zohlednila schopnosti a operační potřeby Unie, jakož i její měnící se bezpečnostní prostředí. Takové rozhodnutí bude vycházet z procesu strategického přezkumu, při němž se zhodnotí plnění závazků v rámci stálé strukturované spolupráce ze strany jednotlivých zúčastněných členských států. V této souvislosti by Rada na začátku následující fáze měla přijmout druhý soubor konkrétnějších cílů pro fázi realizovanou v letech 2021–2025 s tím, že s ohledem na čl. 4 odst. 2 písm. c) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 budou tyto cíle v případě potřeby aktualizovány a posíleny.

            II.   Stanovení pořadí plnění závazků vymezením konkrétnějších cílů
      Závazky 1 až 5

                  5.

                  Závazek č. 1: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést přesné finanční údaje týkající se vývoje celkových výdajů na obranu v porovnání s předchozím rokem v reálném vyjádření (5), včetně vyjádření v absolutních číslech, a prezentovat tak plán pravidelného navyšování výdajů. V tomto kontextu by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech rovněž uvést plány na výdaje v nadcházejících letech, dohodnuté na vnitrostátní úrovni. Zúčastněné členské státy, které jsou rovněž členy NATO a jejichž výdaje dosahují úrovně uvedené v pokynech NATO týkajících se výdajů na obranu nebo tuto úroveň překračují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů na obranu zamýšlí zachovat, či změnit. Ve výroční zprávě vysokého představitele bude na základě informací poskytnutých ve vnitrostátních prováděcích plánech rovněž uveden podrobný přehled vývoje výdajů na obranu jednotlivých zúčastněných členských států v souladu s čl. 6 odst. 3 rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315.

                  6.

                  Závazek č. 2: Všechny zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést přesné finanční údaje ohledně toho, jakým způsobem zamýšlí přispět k dosažení společné referenční hodnoty ve výši 20 % (6), pokud jde o investice do obrany. Tyto informace by měly poskytnout odhad navýšení ve srovnání s předchozím rokem v reálném vyjádření, jako procentní podíl celkového rozpočtu na obranu. Uvedené údaje by měly zahrnovat investice do veřejných zakázek v oblasti obrany a obranného výzkumu a vývoje. Zúčastněné členské státy, jejichž výdaje již dosahují úrovně (společné) referenční hodnoty nebo tuto úroveň přesahují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů zamýšlí zachovat, či změnit.

                  7.

                  Závazek č. 3: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech poskytnout podrobné informace o tom, jakým způsobem a jakými prostředky usilují o zvýšení počtu, velikosti a dopadu společných a kooperativních projektů v oblasti strategických obranných schopností, a rovněž uvést rozpočtové údaje a konkrétní projekty, na které byla poskytnuta nebo je poskytována finanční pomoc Evropské unie. V této souvislosti by měly všechny zúčastněné členské státy poskytnout přesné finanční údaje v reálném vyjádření dokládající, jakým způsobem zamýšlejí přispět k dosažení společné referenční hodnoty týkající se pořizování vybavení v rámci evropské spolupráce – 35 % celkových výdajů na vybavení – a společné referenční hodnoty týkající se obranného výzkumu a technologií v rámci evropské spolupráce – 20 % celkových výdajů na obranný výzkum a technologie. Zúčastněné členské státy, jejichž výdaje již těchto úrovní dosahují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů zamýšlí zachovat, či změnit.

                  8.

                  Závazek č. 4: Všechny zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech jasně uvést přesné finanční údaje dokládající, jakým způsobem zamýšlí přispět k postupnému směřování k hodnotě 2 % celkových výdajů na obranu (společná referenční hodnota), a to jako podíl celkových výdajů vyčleněných na obranný výzkum a technologie na celkových výdajích na obranu, včetně odhadovaných výdajů, s cílem napomoci při monitorování skutečného meziročního pokroku.

                  9.

                  Závazek č. 5: Zúčastněné členské státy jsou každoročně vyzývány, aby využívaly svých vnitrostátních prováděcích plánů ke sdílení zkušeností, pokud jde o plánování a přispívání k plnění závazků č. 1 až 4, s ohledem na výše stanovené konkrétnější cíle. Na konci roku 2020 bude proveden přezkum dotyčných závazků, a to na základě údajů o výdajích uvedených ve vnitrostátních prováděcích plánech, s cílem upravit v případě potřeby ukazatele a cíle pro tyto závazky, a předložit je Radě k potvrzení.

            Závazky 6 až 11

                  10.

                  Závazek č. 6: Zúčastněné členské státy do roku 2020 zvýší míru využívání a účasti, pokud jde o nástroje rozvoje schopností Unie, jako například plán rozvoje schopností (CDP) a koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD), s cílem poskytnout podklady pro rozhodování a plánování v oblasti obrany na vnitrostátní úrovni, jakož i pro rozvoj kooperativních činností v oblasti obranných schopností v rámci Unie. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést, jak provádějí priority v oblasti rozvoje schopností Unie vyplývající z plánu rozvoje schopností, včetně při vymezování vnitrostátních priorit, a poskytnout přehled svých plánů a cílů v souvislosti s jednotlivými prioritami, jichž má být v nadcházejících letech dosaženo.

                  11.

                  Závazek č. 7: Do roku 2020 by měl každý zúčastněný členský zajistit optimální využití dostupných nástrojů a procesů k tomu, aby poskytl veškeré relevantní informace požadované v rámci CARD, mimo jiné prostřednictvím dvoustranných dialogů. Zúčastněné členské státy by měly zohlednit poznatky vyplývající ze zkušebního provedení přezkumu CARD a měly by ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést informace o své podpoře poskytnuté při zkušebním provedení tohoto přezkumu a v rámci možností při prvním úplném cyklu CARD v období 2019–2020, včetně využití doporučení poskytnutých při podávání zpráv o CARD jakožto referenčních podkladů pro příslušná rozhodnutí na vnitrostátní i nadnárodní úrovni.

                  12.

                  Závazek č. 8: Do konce roku 2020 zúčastněné členské státy zajistí optimální využití výsledků přípravné akce zaměřené na obranný výzkum (2017–2019) i Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) (2019–2020) pro kooperativní projekty, které mají pro Unii prokazatelnou přidanou hodnotu, a dále zajistí i navazující opatření. Za účelem podpory priorit v oblasti schopností Unie vyplývajících z plánu rozvoje schopností a rovněž se zohledněním přezkumu CARD by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést, kterých kooperativních projektů rozvoje schopností, jež jsou nebo mají být spolufinancovány prostřednictvím finanční pomoci Unie, se účastní nebo se zamýšlejí účastnit. V rámci možností by rovněž měly uvést, jakou část vnitrostátních investic do obrany vyčlenily nebo zamýšlejí na tyto kooperativní projekty vyčlenit.

                  13.

                  Závazek č. 9: Zúčastněné členské státy by měly vytvořit seznam příslušných kooperativních projektů rozvoje schopností, které jsou realizovány v souladu plánem rozvoje schopností v rámci PESCO, jakož i v jiných rámcích, a uvést plánované lhůty zahájení a dokončení harmonizace požadavků. Předpokládané zahájení harmonizace požadavků by mělo být uvedeno i pro plánované a zamýšlené projekty. Tyto informace by měly být uvedeny pro nadcházející roky, přičemž je třeba se zaměřit zejména na řešení otázky chybějících schopností zjištěných prostřednictvím plánu rozvoje schopností a zohlednit přezkum CARD.

                  14.

                  Závazek č. 10: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech vypracovat přehled těch schopností a zařízení, které byly zpřístupněny a mohou být využívány společně s jinými zúčastněnými členskými státy, přičemž jako konkrétní příklady lze uvést výcvik a cvičení, vojenské základny a logistickou podporu, mimo jiné v případě operací, přičemž cílem by měla rovněž být propagace využívání kooperativní databáze (CODABA) v zájmu podpory zúčastněných členských států, pokud jde o sdílení informací o plánech v oblasti obrany a programech zaměřených na rozvoj schopností. Zúčastněné členské státy by ve svých vnitrostátních prováděcích plánech mohly rovněž zmapovat schopnosti, které by mohly tvořit základ pro spolupráci, a to včetně infrastruktury nabídnuté jinými zúčastněnými členskými státy. Ve vnitrostátních prováděcích plánech by mělo být uvedeno, jak by taková spolupráce mohla zajistit optimální využití dostupných zdrojů a zlepšit jejich celkovou účinnost, mimo jiné by mohly být poskytnuty případné informace o možnostech úspor a plánovaném finančním rozsahu vyjádřeném v absolutních číslech pro období nadcházejících let.

                  15.

                  Závazek č. 11: Zúčastněné členské státy by ve svých vnitrostátních prováděcích plánech měly uvést, jakým způsobem zamýšlejí posílit spolupráci v oblasti kybernetické obrany – například prostřednictvím stávajících iniciativ nebo nových kooperativních činností – přičemž by měly rovněž uvést svou míru účasti na mezinárodních kybernetických cvičeních. Záměr zúčastnit některého projektu PESCO zaměřeného na kybernetickou obranu by měl každý zúčastněný členský stát měl oznámit do roku 2020 a v téže lhůtě by měl i poskytnout podporu dalším zúčastněným členským státům v oblasti kybernetických hrozeb, například formou sdílení informací. Rovněž do roku 2020 by měl každý zúčastněný členský stát zmapovat své zdroje, které byly poskytnuty pro potřeby spolupráce, buď v rámci Evropské obranné agentury, nebo nové platformy pro kybernetickou obranu vytvořené Evropskou bezpečnostní a obrannou školou, a které byly využity ke zvýšení úrovně kybernetické obrany.

            Závazky č. 12 až 14

                  16.

                  Závazek č. 12: Zúčastněné členské státy by do roku 2020 měly:

                              a)

                              v souladu s koncepcí vojenské rychlé reakce EU dokončit databázi rychlé reakce, aby tato databáze mohla sloužit jako prospěšný nástroj vojenského plánování přispívající k naplňování úrovně ambicí EU. V rámci přispívání do databáze rychlé reakce a aniž by byly dotčeny vnitrostátní ústavní požadavky týkající se rozhodování o nasazení sil, oznámí zúčastněné členské státy svůj možný příspěvek ve formě útvarů rychlého nasazení, schopností a příslušné podpůrné infrastruktury, které by mohly být urychleně rozmístěny nebo využity v rámci mise nebo operace společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) na podporu úrovně ambicí Unie. Za tímto účelem by u příležitosti každoroční konference o koordinaci vojenské rychlé reakce měly všechny zúčastněné členské státy databázi aktualizovat s tím, že poskytnou seznam disponibilních vojenských útvarů a schopností. Součástí tohoto stanoveného procesu je dokončení pozemních, námořních a leteckých databází a případně uvedení míry připravenosti schopností a sil. Aniž jsou dotčeny požadavky na klasifikaci, tato část databáze rychlé reakce by měla být zúčastněným členským státům zpřístupněna tak, aby bylo možné provést úvodní posouzení, pokud jde o možnost zahájit vojenskou misi nebo operaci v oblasti SBOP. Zúčastněné členské státy by měly své příspěvky do uvedené databáze uvést ve svých vnitrostátních prováděcích plánech.

                              b)

                              s ohledem na ústavní požadavky zúčastněných členských států posoudit, nakolik je urychlené přijetí politického závazku na úrovni státu reálně proveditelné, mimo jiné i prostřednictvím případného přezkumu vnitrostátního rozhodovacího procesu za účelem zlepšení, pokud již takový přezkum nebyl proveden. V příslušných případech by rovněž měl být ve vnitrostátních prováděcích plánech zmíněn nácvik rozhodovacích procesů v kontextu rychlé reakce prostřednictvím cvičení na politické (ministerské) úrovni (POLEX) a související získané poznatky.

                              c)

                              poskytnout v mezích dostupných prostředků a schopností významnou podporu vojenským operacím a misím SBOP s cílem dosáhnout úplného souladu se stanovením požadavků (SORs), a spravedlivou měrou tak přispět k příslušnému vytváření sil; uvést tuto skutečnost ve vnitrostátních prováděcích plánech.

                              d)

                              alespoň se čtyřletým předstihem v zásadě potvrdit své významné a opakované příspěvky k bojovým uskupením Unie a v souladu s koncepcí bojového uskupení EU a příručkou pro přípravu bojových uskupení EU zajistit přípravu a výcvik svých přispívajících sil. Za tímto účelem by měl každý zúčastněný členský stát ve svém vnitrostátním prováděcím plánu zohlednit aktualizace rozpisu bojových uskupení EU, které se provádějí dvakrát ročně.

                              e)

                              reálně přispět k provádění akčního plánu EU o vojenské mobilitě a projektů PESCO v této oblasti, za podmínky respektování národní svrchovanosti, rozhodovacích procesů a právních a správních předpisů zúčastněných států, mimo jiné tím, že pokročí v naplňování čtyř opatření na vnitrostátní úrovni, jak bylo dohodnuto v závěrech Rady o bezpečnosti a obraně ze dne 25. června 2018, zejména v 18. bodě těchto závěrů, a to co nejrychleji, nejpozději pak do roku 2024. Měly by také usilovat o zavedení prvních zmiňovaných opatření do konce roku 2019, mimo jiné vytvořením vnitrostátního prováděcího plánu vojenské mobility. Podrobnosti o těchto vnitrostátních příspěvcích by měly být uvedeny ve vnitrostátních prováděcích plánech.

                  17.

                  Závazek č. 13: Pokud jde o interoperabilitu sil, zúčastněné členské státy by měly:

                              a)

                              používat příručku pro přípravu bojových uskupení EU včetně společných hodnotících a validačních kritérií pro seskupení sil bojových uskupení Unie, která jsou v souladu se standardy NATO, při současném zachování vnitrostátní certifikace. Ve svých vnitrostátních prováděcích plánech by zúčastněné členské státy měly uvést, jakým způsobem probíhá výcvik a certifikace jejich sil, například vypracováním programu cvičení bojových uskupení EU pro přípravnou fázi a provedením závěrečného výcviku simulujícího reálné situace (LIVEX) v rámci certifikačního balíčku pro bojová uskupení;

                              b)

                              ve svých vnitrostátních prováděcích plánech upřesnit, jakým způsobem hodlají dohodnout společné technické a operační standardy, které mají být používány silami všech zúčastněných členských států, přičemž je třeba zohlednit nutnost zajistit interoperabilitu a soudržnost mezi EU a NATO a zajistit vytvoření příslušných podmínek pro dosažení maximální úrovně interoperability tak, aby zúčastněné členské státy mohly plnit své závazky;

                              c)

                              ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést stávající míru účasti a záměr posílit svou účast v příslušných evropských nadnárodních strukturách a svůj příspěvek k jejich činnosti, zejména pokud jde o struktury dostupné EU.

                  18.

                  Závazek č. 14: Zúčastněné členské státy by se měly zapojit do vypracování ambiciózního přístupu ke společnému financování vojenských operací a misí SBOP, předložit varianty a možnosti, a to nad rámec toho, co bude v souladu s rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/528 (7), které je v současnosti předmětem přezkumu – vymezeno jako společné náklady. Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby do konce roku 2018 předložily v tomto kontextu příslušné návrhy. Na počátku roku 2020 by zúčastněné členské státy měly tyto návrhy přezkoumat s cílem usnadnit v příslušných případech rozhodování v Radě.

            Závazky 15 až 17

                  19.

                  Závazek č. 15: Zúčastněné členské státy by do roku 2020 měly navýšit počet a objem svých projektů rozvoje schopností, které přispívají k vyřešení nedostatků ve schopnostech zjištěných v rámci plánu rozvoje schopností a popsaných v prioritách rozvoje schopností Unie, mimo jiné v souvisejících strategických kontextových studiích a s využitím CARD. Priority v oblasti rozvoje schopností Unie vyplývající z přezkumu plánu rozvoje schopností rovněž zohledňují nedostatky v prioritních schopnostech a cíle v oblasti schopností s velkým dopadem. Zúčastněné členské státy sdělí své příslušné plány pro nadcházející roky, ve kterých uvedou počet a odhadovaný objem svých kooperativních projektů z finančního hlediska a poskytnou informace o svých vnitrostátních projektech, které napomáhají překonávat nedostatky v oblasti schopností zjištěné v rámci plánu rozvoje schopností. Zúčastněné členské státy by rovněž měly sdílet své hodnocení týkající se významu těchto projektů pro větší strategickou autonomii EU a pro posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany. U činností, které mají průmyslový nebo technologický rozměr, by zúčastněné členské státy měly uvést, u kterého typu evropského průmyslového odvětví nebo technologie se plánuje posílení.

                  20.

                  Závazek č. 16: Zúčastněné členské státy by do roku 2020 měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést příslušná rozhodnutí a opatření přijatá na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit, aby u budoucích projektů zaměřených na vyřešení nedostatků ve schopnostech zjištěných na vnitrostátní úrovni byla priorita přikládána evropskému kooperativnímu přístupu. Ke splnění tohoto závazku by mohlo přispět aktivní využívání databáze CODABA. Pro roky 2019 a 2020 by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést seznam kooperativních projektů a nadnárodních činností, jež dle jejich předpokladů vyřeší nedostatky zjištěné na vnitrostátní úrovni, a rovněž by měly informovat o způsobu, jímž zamýšlejí v této souvislosti zvýšit míru využívání kooperativních přístupů.

                  21.

                  Závazek č. 17: Vzhledem k tomu, že všechny zúčastněné členské státy přispívají do jednoho nebo více projektů PESCO, ve vnitrostátních prováděcích plánech by měl být podrobně uveden celkový příspěvek ve formě zdrojů a odborných znalostí, který hodlají učinit, a rovněž skutečnost, jakým způsobem má tento příspěvek vést ke strategickému dopadu.

            Závazky č. 18 až 20:

                  22.

                  Závazek č. 18: do roku 2020 by zúčastněné členské státy měly zajistit optimální využívání Evropské obranné agentury jakožto evropského fóra pro společný rozvoj schopností. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést projekty, kterých se účastní, a související finanční objem poskytovaný prostřednictvím Evropské obranné agentury, přičemž jako základ použijí údaje z roku 2018 a uvedou zamýšlené činnosti pro roky 2019 a 2020 včetně oblastí schopností / plánovaného druhu činností. Členské státy se vyzývají, aby ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvedly, v jakém smyslu a v jakých situacích považují Organizaci pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) za nejvhodnější strukturu pro správu kooperativních programů, a měly by rovněž informovat o rozhodnutích přijatých za účelem výběru nadnárodní organizace pro správu programů, při nichž byla OCCAR zvažována jako jedna z možností. Výše uvedeným není dotčeno uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (8).

                  23.

                  Závazek č. 19: Zúčastněné členské státy by do roku 2020 měly prokázat, že jejich kooperativní projekty v oblasti schopností, včetně projektů v oblasti schopností v rámci PESCO, přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a inovacím v obranném průmyslu v celé Unii.

                              a)

                              Ve vnitrostátních prováděcích plánech by mělo být upřesněno, jakým způsobem stávající obranná průmyslová politika – je-li taková politika uplatňována – usměrňuje rozvoj kooperativních projektů rozvoje schopností, aby se zamezilo zbytečnému překrývání činností, přičemž je třeba uvést posílené průmyslové oblasti a oblasti, v nichž bylo překrývání činností zamezeno.

                              b)

                              Zúčastněné členské státy předloží zprávu o svých kooperativních programech, které využívají spolufinancování ze strany EU v rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu v souladu se závazkem č. 8.

                  24.

                  Závazek č. 20:

                              a)

                              Zúčastněné členské státy by do roku 2020 měly prokázat, že z jejich kooperativních programů mají prospěch subjekty, které přinášejí přidanou hodnotu na území EU (např. aspekty související s vytvořenými výsledky a právy duševního vlastnictví, technologická zlepšení, vytváření tržních příležitostí). Ve vnitrostátních prováděcích plánech by měly být případně poskytnuty údaje o příslušných subjektech, které využívají kooperativních programů, a o souvisejícím dopadu na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany.

                              b)

                              Zúčastněné členské státy prokáží, že akviziční strategie, které prováděly v letech 2018–2020, mají pozitivní dopad na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany. Za tímto účelem by mohl být uveden absolutní objem investic do obrany a relativní podíl připadající na řešení vyvíjená a vyráběná v rámci Unie. Vnitrostátní prováděcí plány by měly zejména obsahovat informace o oblastech schopností a technologií dohodnutých v rámci plánu rozvoje schopností a akviziční strategii, pokud jde o projekty v oblasti schopností, které mají průmyslový rozměr.

            III.   Další postup

                  25.

                  V návaznosti na přijetí tohoto doporučení zúčastněné členské státy v souladu s čl. 3 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 přezkoumají a podle potřeby aktualizují své vnitrostátní prováděcí plány a nejpozději dne 10. ledna 2019 je předloží sekretariátu PESCO, s ohledem na proces hodnocení stanovený v čl. 6 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. V souladu s bodem 14 harmonogramu ze dne 6. března 2018 pro provádění stálé strukturované spolupráce a s ohledem na toto doporučení sekretariát PESCO aktualizuje vzorový dokument používaný pro vnitrostátní prováděcí plány.

                  26.

                  Vysoký představitel by měl toto doporučení zohlednit ve výroční zprávě o stálé strukturované spolupráci, která podpoří hodnocení plnění přísnějších závazků jednotlivými zúčastněnými členskými státy a která má být předložena v souladu s body 14–16 harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce.

                  27.

                  Toto doporučení bude přezkoumáno a v případě potřeby aktualizováno na začátku následující fáze v roce 2021.

         V Lucemburku 15. října 2018.

               Za Radu

               předsedkyně

            F. MOGHERINI

         (1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Úř. věst. C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/909 ze dne 25. června 2018 o sestavení společného souboru pravidel řízení pro projekty stálé strukturované spolupráce (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 37).

         (4)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

         (5)  V souladu se seznamem vymezených pojmů týkajících se údajů z oblasti obrany vypracovaným Evropskou obrannou agenturou (EDA201807105).

         (6)  V listopadu 2007 schválil Řídící výbor Evropské obranné agentury na úrovni ministrů čtyři společné referenční hodnoty pro investice: 20 % celkových výdajů na obranu na pořizování vybavení (včetně v oblasti výzkumu a vývoje a výzkumu a technologií); 35 % celkových výdajů na vybavení na pořizování vybavení v rámci evropské spolupráce –; – 2 % celkových výdajů na obranu na obranný výzkum a technologie; 20 % celkových výdajů na výzkum a technologie v oblasti obrany na obranný výzkum a technologie v rámci evropské spolupráce.

         (7)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/528 ze dne 27. března 2015 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP (Úř. věst. L 84, 28.3.2015, s. 39).

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).