title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0199(01)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.4.2009KOM(2009) 199 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocanávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDŮVODOVÁ ZPRÁVAÚvodRumunsko zaznamenalo v posledních letech velmi vysoký hospodářský růst, jehož průměr od roku 2002 činil 6,5 % a v roce 2008 dosáhl dokonce 7,1 %. Tento růst byl způsoben zejména domácí poptávkou po spotřebě a investicích a byl podpořen prudkým rozvojem finančního zprostředkování financovaného ze zahraničních zdrojů a silným nárůstem mezd. Vysoké vnější půjčky vedly k rychlému nárůstu vnějšího dluhu, který na konci roku 2008 dosáhl 53 % HDP, a rozsáhlé úvěry v cizích měnách zvýšily zranitelnost bilance domácností a společností vůči náhlým změnám směnného kursu. Tlaky domácí poptávky se dále prohloubily v důsledku procyklické fiskální politiky, kdy čisté veřejné výpůjčky dramaticky vzrostly z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 navzdory opakovaným stanoviskům Rady a politickému doporučení Komise z června 2008, které vyžadovalo fiskální konsolidaci a zlepšení rozpočtového řízení.Celosvětové zhoršení hospodářské situace a zvýšené obavy z rizik vyplývajících z citlivých vnitřních problémů vyústily ve významné omezení toků kapitálu do Rumunska. Tlak na směnný kurs se zvýšil a od srpna 2007 vyústil ve více než 30% kumulativní znehodnocení domácí měny. Domácí poptávka se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 meziročně snížila o více než 4 %, zejména v důsledku poklesu soukromé spotřeby, jejíž nárůst v prvních třech čtvrtletích dosahoval dvouciferných hodnot. Pomalým tempem strukturálních reforem po přistoupení k EU utrpěl kromě toho rozvoj vnější konkurenceschopnosti a produktivity. Vláda rovněž čelí vzrůstajícím potížím na trhu dluhopisů, jehož průměrné výnosy před rokem činily přibližně 300 bazických bodů a byly téměř výhradně založeny na dluhopisech s krátkodobou splatností.S ohledem na tento vývoj požádaly orgány Rumunska[1] dne 6. března 2009 EK o podporu platební bilance a obrátily se s obdobnou žádostí také na MMF a na Světovou banku. Přestože v současné době není akutní krize, domnívají se, že by vnější finanční podpora v této fázi jistě posílila devizové rezervy Rumunska na základě scénáře významných tlaků na externí financování veřejného i soukromého sektoru v nadcházejících dvou letech. Program by rovněž přispěl k posílení důvěry ve schopnost Rumunska dostát vnějším závazkům.Komise a předsednictví Rady dne 9. března oznámily, že EU je připravena se spolu s MMF podílet na koordinovaném finančním balíčku na podporu stability rumunské platební bilance. Bylo nicméně zdůrazněno, že finanční pomoc bude poskytnuta pouze v případě, že orgány Rumunska přijmou jasný závazek k realizaci podpůrného politického programu.Na základě jednání s Komisí a MMF zašlou orgány Rumunska Komisi a MMF dopis o vyslovení záměru, který zdůrazňuje klíčové prvky jejich programu úpravy hospodářství. Finanční podpora Rady Rumunsku je podmíněna obdržením tohoto dopisu. Hlavním cílem tohoto programu úpravy je zmírnit dopady prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně zavést politická opatření s cílem řešit vnější a fiskální nerovnováhu a posílit finanční sektor. S ohledem na tento program přijaly mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, koordinovaný závazek udržet si svou celkovou angažovanost v Rumunsku a podle potřeby poskytnout další kapitál.Makroekonomický vývoj a výhledPo několika letech silného růstu HDP, jehož meziroční průměr od roku 2002 činil 6,5 %, tento růst ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 prudce poklesl na meziroční hodnotu 2,9 %. Došlo k tomu zejména v důsledku meziročního snížení soukromé spotřeby téměř o 4 %, ke kterému došlo zároveň s prakticky úplným přerušením poskytování bankovních úvěrů. Ve čtvrtém čtvrtletí došlo k prudkému zpomalení tvorby hrubého fixního kapitálu, která se snížila z meziročních hodnot 30 % dosahovaných v prvním čtvrtletí na méně než 3 %. Zpomalení v oblasti poptávky bylo způsobeno omezením průmyslového sektoru přibližně o 8 % v porovnání se zvýšením o 5,5 % v prvním čtvrtletí roku 2008. Prudké zpomalení zaznamenalo rovněž odvětví stavebnictví a služeb.Prudký pokles domácí poptávky ve čtvrtém čtvrtletí vedl rovněž k poklesu dovozu, přičemž se meziroční nárůst ke konci roku ocitl v záporných hodnotách (o –18 % meziročně) a v lednu 2009 byl zaznamenán ještě další pokles (o –28 % meziročně v RON). Došlo rovněž k výraznému oslabení výkonnosti vývozu (–8 % meziročně v prosinci 2008 a –13 % v lednu 2009). Schodek běžného účtu se v roce 2008 celkově mírně snížil, avšak stále zůstával na vysoké úrovni 12,3 % HDP oproti 13,5 % HDP v roce 2007. Z hlediska financování pokrývaly přímé zahraniční investice přibližně 54 % schodku běžného účtu v roce 2008. Zbytek byl financován především vnějším dluhem (převážně soukromým), který se ke konci roku 2008 zvýšil přibližně na 53 % HDP.-  V průběhu hospodářského rozmachu nastal v důsledku masivní emigrace a poměrně vysokého podílu nekvalifikovaných pracovníků nedostatek pracovních sil, který přispěl k roztočení mzdové a cenové spirály, přičemž nárůst mezd předstihl slabý vývoj produktivity. Nárůst mezd byl v prvních dvou čtvrtletích roku 2008 stále velmi silný (nominální mzda zaznamenala přibližně 25% meziroční nárůst), avšak poté se snížil a v lednu 2009 dosáhl meziroční hodnoty 13 %. Navzdory poklesu cen komodit a potravin se inflace měřená ISC opět zvýšila z 6,3 % v prosinci 2008 na 6,9 % v únoru 2009 vzhledem k 8% nominálnímu efektivnímu snížení hodnoty za toto časové období.Vzhledem k prudkému zpomalení hospodářské činnosti ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 a pravděpodobnému dalšímu oslabení celosvětového hospodářského výhledu se předpokládá, že růst HDP v roce 2009 dosáhne záporných hodnot (přibližně –4 %) v důsledku omezení spotřeby a investic, které budou zčásti kompenzovány nápravou vnějšího schodku.Veřejné financeV době největšího rozmachu poptávky v letech 2005–2008 provádělo Rumunsko procyklickou fiskální politiku, přičemž se jeho celkový schodek zvýšil z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 při průměrném reálném 6,5% růstu HDP a navzdory opakovaným radám vyjádřeným ve stanovisku Rady k rumunskému konvergenčnímu programu z února 2008 a v Politickém poradenství Komise z června 2008. Tato situace byla do značné míry důsledkem celkově slabého plánování a plnění rozpočtu. Neočekávané příjmy byly většinou utraceny během roku prostřednictvím dodatkových rozpočtů a na nepříznivější období se nevytvářely žádné rezervy. Nedostatky v oblasti veřejné správy rovněž přispěly k opakovanému neplnění plánů kapitálových výdajů a část zdrojů vyčleněná na investice byla následně přesměrována na běžné výdaje, jako jsou například mzdy ve veřejném sektoru a sociální transfery. Růst mezd ve veřejném sektoru s sebou přinesl i růst mezd v sektoru soukromém, přičemž úroveň mezd dosahovaná ve veřejném sektoru byla vyšší. V období 2005–2008 se mzdové výdaje ve veřejném sektoru nominálně zdvojnásobily. Konečně se v posledních týdnech roku nashromáždily velké výdaje, což vážně ohrozilo důvěryhodnost a předvídatelnost rozpočtu. Navzdory doporučením Politického poradenství Komise z června 2008 nedošlo k žádnému pokroku v oblasti zavádění závazného střednědobého fiskálního rámce.Rozpočet na rok 2009, předložený novou vládou a koncem února přijatý parlamentem, obsahuje řadu opatření, jejichž cílem je snížit schodek z 5,4 % HDP v roce 2008 na 2,0 % HDP v roce 2009 v porovnání s reálným předpokladem růstu HDP ve výši 2,5 %. Tato opatření zahrnují znemožnění zaměstnávání a krácení řady prémií ve veřejném sektoru, snižování výdajů za zboží a služby, omezení zvyšování mezd ve veřejném sektoru a podmínění důchodů vývojem inflace, a nikoli mezd. Na druhé straně vláda plánuje významné zvýšení veřejných investic. Již k datu přijetí tohoto cílového schodku však bylo zřejmé, že je nereálný, zejména vzhledem k tomu, že příslušný makroekonomický scénář a prognózy příjmů byly příliš optimistické. Navíc zde vzhledem k tomu, že nebyla provedena komplexní reforma výdajové politiky, existovala potenciální rizika související s prováděním výdajových opatření.Finanční trhyRumunskému finančnímu systému dominuje bankovní sektor, který se za posledních několik let velmi rychle rozvinul. Celkový objem čistých aktiv v rumunském bankovním sektoru na konci roku 2008 činil přibližně 315 miliard RON (62 % HDP). Značné procento bank má zahraničního vlastníka. V prosinci 2008 ovládaly úvěrové instituce s většinovým zahraničním kapitálem (včetně poboček zahraničních bank) přibližně 88 % celkových čistých aktiv všech úvěrových institucí působících v Rumunsku. Nejvíce exponovanými bankami v Rumunsku jsou rakouské, řecké, francouzské a italské banky.V posledních několika letech podporoval rumunský bankovní sektor rychlý nárůst úvěrů, přičemž poměr úvěrů ke vkladům v roce 2008 vzrostl na 122 %. Přestože počáteční úroveň úvěrů byla nízká, způsobil nárůst úvěrů především v cizích měnách (které v lednu 2009 představovaly přibližně 59 % celkových tuzemských úvěrů poskytnutých soukromému sektoru) silnou závislost rumunského bankovního sektoru na zahraničním financování. Ve druhé polovině roku 2008 došlo k dramatickému zpomalení úvěrových aktivit a roční růst úvěrů poklesl z více než 60 % v červnu 2008 na 36,5 % v prosinci 2008.Přestože v současné době zdánlivě zůstává bankovní sektor relativně zdravý a dostatečně kapitalizovaný (jeho poměr kapitálové přiměřenosti na konci roku 2008 činil 12,3 %), mohlo by dojít k oslabení finanční stability Rumunska. Zhoršující se perspektiva makroekonomického vývoje naznačuje, že v následujících měsících pravděpodobně dojde k rychlému nárůstu špatných úvěrů. Navíc vzhledem k tomu, že rumunský soukromý sektor je do značné míry závislý na úvěrech v zahraničních měnách, mělo by jakékoli další oslabení rumunské měny velmi nepříznivý vliv na bilance domácností i podniků.Platební bilance a potřeba externího financováníHospodářskou konjunkturu Rumunska v uplynulých letech charakterizoval vznik velké vnější nerovnováhy a neudržitelný nárůst vnějších závazků. Schodek běžného účtu se zvýšil z 5,8 % HDP v roce 2004 na 13,5 % HDP v roce 2007 a v roce 2008 se pohyboval stále nad 12 % HDP. V důsledku této situace dosáhl hrubý vnější dluh na konci roku 2008 55 % HDP.Rumunské finanční trhy jsou od počátku října 2008 pod neustálým tlakem. Snižování zadluženosti, slabé základy rumunského hospodářství a úvěry pod investičním stupněm výrazně zatěžují měnové a mezibankovní trhy a trhy s akciemi a s obligacemi. Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu vystaveno velkému tlaku vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani jiným přílivem prostředků z finančních a kapitálových účtů.S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že rumunská platební bilance je vážně ohrožena. Komise proto doporučuje Radě, aby rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci. Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. V této částce je zahrnut očekávaný přetrvávající schodek běžného účtu, neúplná obnova splatných úvěrů, částečný odliv kapitálu a oficiální rezerva na obezřetnostní úrovni. Míra obnovy úvěrů zahraničních bank v Rumunsku bude dle předpokladu po poskytnutí vzájemné pomoci činit 100 % v souladu s požadovaným závazkem hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (jak potvrdily ve společném prohlášení ze dne 26. března 2009), přičemž předpokládaná míra obnovy vnějších úvěrů pro podniky vůči mateřským společnostem a vnějšího dluhu rumunských bank bude v roce 2009 činit 50 %. V letech 2010 a 2011 budou všechny splatné zahraniční závazky dle předpokladu obnoveny ve 100% výši v souladu s očekávanou stabilizací finančního trhu a počátkem oživení na nejvýznamnějších vývozních trzích Rumunska. Vedle stanovení dostatečně vysoké cílové částky devizových rezerv (přes 100 % krátkodobého vnějšího dluhu se zbytkovou splatností) byly provedeny i konzervativní odhady týkající se ostatního odlivu kapitálu, jako je například odliv vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odliv portfoliových investic s cílem zahrnout do výpočtů dodatečné rezervy. Příslušný předpoklad růstu HDP v roce 2009 činí –4 % a v roce 2010 přibližně 0 %. Schodek běžného účtu se odhaduje na 7½ % HDP v roce 2009 a na 6½ % HDP v roce 2010.Pomoc EU v rámci systému pro platební bilance jakožto součást mezinárodního úsilíV souvislosti s vážnými problémy, které má v současné době Rumunsko s platební bilancí, Komise pod podmínkou, že se orgány Rumunska pevně zaváží k uskutečnění rozsáhlého programu daňových, finančních a strukturálních úprav, a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 17. března 2009 doporučuje Radě poskytnout vzájemnou pomoc podle článku 119 Smlouvy.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku na doporučení Komise Rada v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) rozhodla o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku ve výši až 5 miliard EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance.Poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku v rámci systému pro platební bilance pro členské státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se za současné situace sníženého přílivu kapitálu a značné fiskální a vnější nerovnováhy jeví jako přiměřené. Bezprostředním cílem je umožnit plynulou nápravu vnějšího schodku, a tak snížit přílišné tlaky na směnný kurs, které by jinak mohly mít závažné dopady na bilanci podniků i domácností a vyústit v ostřejší recesi a tlaky v bankovním sektoru.Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. Pomoc EU Rumunsku bude poskytnuta zároveň s podporou MMF v rámci dohody o pohotovostním úvěru ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliard EUR, 1 085 % kvóty Rumunska v MMF). Další mnohostranná podpora ve výši 2 miliard EUR bude poskytnuta následujícím způsobem: Světová banka poskytne vedle svých běžných úvěrových činností 1 miliardu EUR a EIB s EBRD poskytnou další 1 miliardu EUR.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Tento závazek bude znovu potvrzen formou individuálních úředních dopisů klíčových bank Rumunské národní bance (NBR), která v součinnosti s vnitrostátními dozorovými orgány podrobně sleduje plnění tohoto závazku. Finanční pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku rumunských orgánů provádět komplexní program hospodářské politiky. Tento program byl odsouhlasen s orgány Rumunska.Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv příslušných orgánů. V průběhu provádění programu bude Komise rovněž poskytovat dodatečné politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech. Hlavními prvky tohoto programu jsou:a. Fiskální konsolidaceVláda se zavázala provést další fiskální úpravy ve výši 1,1 % HDP vedle opatření ve výši 3 % HDP zahrnutých do rozpočtu na rok 2009, který byl schválen v únoru 2009. Na základě upravené prognózy snížení HDP o 4 % v roce 2009 a dodatečných rozpočtových opatření je cílem orgánů dosáhnout celkového snížení schodku veřejných financí na 5,1 % HDP, což předpokládá významnou strukturální změnu v porovnání se zůstatkem z plnění rozpočtu na rok 2008. Upravený rozpočet na rok 2009, založený na aktualizovaném hospodářském výhledu a dalších opatřeních, schválí Parlament ve druhém čtvrtletí roku 2009.Fiskální konsolidace bude soustředěna na straně výdajů. Primární veřejné výdaje se v porovnání s rozpočtem na rok 2009 sníží o dalšího 0,85 procentního bodu HDP. Toho bude dosaženo prostřednictvím i) snížení (odhadem o 4–4½ % oproti úrovni z roku 2008) mzdových výdajů ve veřejném sektoru formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (celkem 5 procent) naplánované na rok 2009 nebo odpovídající další snižování celkové zaměstnanosti a zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků; ii) dalšího snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům; iii) snížení některých kapitálových výdajů na položky, jako jsou například vozidla a kancelářská technika, a zajištěním realistického harmonogramu investičních projektů podporovaných EU. Veřejné investice však podle předpokladu v roce 2009 významně vzrostou v porovnání se stavem v roce 2008 (cca 6½ % HDP v roce 2009 v porovnání s 5¾ % HDP v roce 2008). Na straně příjmů se předpokládá, že opatření s cílem eliminovat některé daňové odpočty a náhrady (týkající se zejména firemních vozidel a odpisů nově oceněných aktiv) dle předpokladu vytvoří dalších 0,25 % HDP. Vláda se zavázala pokračovat ve fiskální konsolidaci zaměřené zejména na stranu výdajů a dále snížit schodek na 4,1 % HDP v roce 2010 a pod 3 % HDP v roce 2011.V průběhu provádění tohoto programu bude Komise orgánům Rumunska průběžně poskytovat návody a rady s cílem zajistit udržitelnou úpravu schodku.b. Reforma fiskálního řízeníBudou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a procesu s cílem umožnit udržitelné dosahování nižších rozpočtových schodků. Jejich klíčovou složkou bude zákon o fiskální odpovědnosti, který bude mimo jiné vyžadovat stanovení postupů pro efektivnější víceleté rozpočtování, stanovení limitů na revize rozpočtů v průběhu roku a stanovení fiskálních pravidel s cílem zlepšit provádění rozpočtu a dosáhnout plného souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Zákon by měl rovněž vytvořit radu pro fiskální záležitosti, která zajistí nezávislé a odborné přezkoumávání.S cílem zvýšit předvídatelnost a transparentnost rozpočtu dojde k restrukturalizaci systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu. Cílem tohoto opatření je řešit nejvýznamnější problémy systému veřejných podpor: prémie představují příliš velký podíl z celkové podpory, neexistují jednotné platové třídy a existuje značný počet zákonů, které upravují platy v různých oblastech systému podpor.Bude provedena reforma klíčových parametrů penzijního systému s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Změny budou zahrnovat posun k indexování veřejných důchodů spotřebitelskými cenami, omezení rozsahu dobrovolného zvyšování důchodů a postupného dalšího zvyšování věku odchodu do důchodu oproti plánům odsouhlaseným v současné době (zejména pro ženy), s cílem zohlednit vývoj předpokládané délky života. U skupin státních zaměstnanců, které jsou v současné době vyloučeny z penzijních příspěvků, budou navíc tyto příspěvky zaváděny postupně. Tento program předpokládá pokračování původně naplánovaného zavádění druhého pilíře penzijního systému s pravidelným zvyšováním příspěvků.c. Měnová politika a politika finančního sektoruMěnová politika bude i nadále zaměřena na cenovou stabilitu a dosažení inflačního cíle NBR (v současnosti 3,5 % ±1 procento na konci roku 2009). Pokud jde o finanční sektor, provede NBR stresové testy jednotlivých rozvah a úvěrových portfolií bank podle různých scénářů v souladu s obecnými zásadami EU pro oceňování, na jejichž základě bude proveden odhad potenciálního zvýšení vlastního kapitálu nezbytného pro udržení ukazatelů kapitálové přiměřenosti nad 10 procenty v průběhu celého programového období. Po provedení stresových testů budou mateřské banky v souladu se svým závazkem, že přiměřeně podpoří své pobočky (potvrzeném v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), povinny zajistit do konce září 2009 dostatek zdrojů na pokrytí veškerých potenciálních nedostatků odhalených při stresových testech.Program rovněž předpokládá úpravu zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci Rumunské národní banky (NBR) na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle upravených právních předpisů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně se NBR zavázala, že rozšíří spektrum aktiv, jež lze akceptovat jako jistotu, aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy.d. Strukturální reformyTento hospodářský program bude rovněž zahrnovat strukturální reformy v souladu s politickými oblastmi zahrnutými ve zvláštních doporučeních pro jednotlivé země vydaných Radou v rámci lisabonské strategie. Reformy budou zahrnovat politiky ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, solidnímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, zlepšení obchodního prostředí a řešení nehlášené práce. Komise rovněž přispívá k budování místních kapacit prostřednictvím strukturálních fondů, jejichž určitá část je vyčleněna na financování technické pomoci.Tento program se odráží v podmíněnosti hospodářské politiky zahrnuté v doporučení Komise pro rozhodnutí Rady. Podrobná hospodářská politika, jejíž realizace je podmínkou vyplácení úvěru EU, bude stanovena v memorandu o porozumění, které bude s orgány Rumunska uzavřeno. Tento program bude rovněž plně zohledněn v aktualizaci konvergenčního programu Rumunska.Navrhované rozhodnutí by bylo platné tři roky ode dne vstupu v platnost. Aby se zajistila nezbytná pružnost v současném tržním kontextu, navrhuje se povolit úrokové swapy u výpůjční operace, kterou se financuje úvěr. K ochraně rozpočtu EU musejí partneři u případného swapu vykazovat nejvyšší úvěrovou kvalitu.V souladu s ustanoveními návrhu Komise ze dne 8. dubna 2009 na nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, je Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Evropského účetního dvora oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení této pomoci. Bude zajištěno vyšetřování a uspokojivé řešení všech skutečných nebo domnělých případů podvodu, korupce či jiné protizákonné činnosti ve vztahu k řízení pomoci ES pro platební bilanci, které poškozují finanční zájmy Společenství. Všechny takové případy i opatření přijatá příslušnými vnitrostátními orgány budou neprodleně oznámeny Komisi. Memorandum o porozumění a dohoda o úvěru budou také začleněny do nových technických ustanovení návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, vypracovaného Komisí.Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále sledovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Průběžná zpráva z února 2009 dospěla k závěru, že orgány Rumunska by měly opět aktivně přistoupit k reformě soudnictví a boji proti korupci tak, aby byly zvráceny některé zpětné trendy posledních měsíců. To znamená zejména přijmout zákony potřebné k modernizaci právního systému a prostřednictvím rychlejšího řešení případů korupce na vysoké úrovni prokázat, že právní systém je schopný provádět zákony nezávisle a efektivně.Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Rumunské kapitálové a finanční trhy jsou v současné době pod stále se zvyšujícím tlakem, což je spojeno s celosvětovým hospodářským poklesem a zvyšujícími se obavami o dobrý stav rumunského hospodářství vzhledem k jeho hlubokému vnějšímu schodku a rychle vzrůstajícímu veřejnému schodku. Zvýšil se rovněž tlak na směnný kurz, což s sebou nese značné riziko pro stabilitu širšího bankovního sektoru.2.  Jako reakci na tuto situaci vypracovaly rumunská vláda a Rumunská národní banka (dále jen „NBR“) komplexní strategii s cílem pevně zakotvit makroekonomické politiky a snížit napětí na finančním trhu a nastínily tuto strategii v dopise o vyslovení záměru, který Komise obdržela dne […]. Základním kamenem tohoto hospodářského programu je snížení schodku veřejných financí z 5,4 % HDP v roce 2008 na 5,1 % HDP v roce 2009 a pod 3 % HDP v roce 2011. Budou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a rozpočtového procesu s cílem napomoci udržitelnému dosažení nižších rozpočtových schodků. Tento hospodářský program, a zejména jeho fiskální cíle, budou zohledněny ve státním rozpočtu i v konvergenčním programu.3.  Rada pravidelně hodnotí rumunskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s každoročním hodnocením aktualizace rumunského konvergenčního programu a prováděním národního programu reforem a pravidelným hodnocením pokroku dosaženého Rumunskem v souvislosti s konvergenční zprávou a s výroční zprávou o pokroku.4.  Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu pod značným tlakem vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani přílivem jiných finančních prostředků ani prostředků z kapitálových účtů. Potřeba vnějšího financování v období do prvního čtvrtletí roku 2011 je odhadována přibližně na 20 miliard EUR. Předpokládá se míra obnovení angažovanosti zahraničních bank v Rumunsku ve výši 100 %, jakmile bude poskytnuta vzájemná pomoc, což odpovídá požadovanému příslibu hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (potvrzenému v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), zatímco míra obnovení u vnějších závazků korporací vůči mateřským podnikům a u vnějších závazků rumunských bank má v roce 2009 činit 50 %. Pro roky 2010 a 2011 se vychází z toho, že veškerá splatná zahraniční pasiva budou obnovena ve výši 100 % v souladu s očekávanou stabilizací finančních trhů a počátkem zotavení na nejdůležitějších vývozních trzích Rumunska. Kromě cíle dostatečných devizových rezerv (více než 100 % krátkodobých zahraničních závazků se zbytkovou splatností) se vycházelo z konzervativních předpokladů ohledně ostatních odtoků kapitálu, například odtoku vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odtoku portfoliových investic, aby se do výpočtů dostaly další marže.5.  Orgány Rumunska požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení měnových rezerv na obezřetnou úroveň.6.  Rumunská platební bilance je vážně ohrožena, což odůvodňuje urychlené poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Společenství poskytne Rumunsku vzájemnou pomoc.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002[2] ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení,s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:7.  Rozhodnutím ze dne [….] Rada rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku.8.  I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu odhadovala Komise, MMF a orgány Rumunska v březnu 2009 potřeby vnějšího financování Rumunska v období do prvního čtvrtletí roku 2011 na 20 miliard EUR vzhledem k tomu, že s ohledem na nedávný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení bilance kapitálového a finančního účtu.9.  Je vhodné Rumunsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 5 miliard EUR v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států zavedeného nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) ve výši 11,40 miliard SDR (přibližně 12,95 miliard EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru MMF, která bude dle předpokladu schválena dne 6. května 2009. Světová banka se rovněž zavázala poskytnout Rumunsku úvěr ve výši 1 miliardy EUR a EIB a EBRD poskytnou další podporu v celkové výši 1 miliardy EUR.10.  Pomoc Společenství by měla řídit Komise. Konkrétní podmínky hospodářské politiky dojednané s orgány Rumunska v návaznosti na konzultaci s Hospodářským a finančním výborem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.11.  Komise by měla v pravidelných intervalech ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv orgány Rumunska.12.  V průběhu provádění programu bude Komise poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.13.  Evropský účetní dvůr má právo provést jakoukoli finanční kontrolu nebo audit, které bude považovat ve vztahu k řízení této pomoci za nezbytné. Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům je oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení střednědobé finanční pomoci Společenství.14.  Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále kontrolovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.15.  Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 116.  Společenství poskytne Rumunsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 5 miliard EUR s průměrnou splatností nejvýše sedm let.17.  Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.Článek 218.  Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady zejména se zvláštními doporučeními pro jednotlivé země v souvislosti s prováděním národního programu reforem a konvergenčního programu.19.  Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s orgány Rumunska na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.20.  Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Za tímto účelem poskytnou orgány Rumunska Komisi všechny potřebné informace a budou s ní v plném rozsahu spolupracovat. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.4. Rumunsko je připraveno přijmout a provést doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření orgány Rumunska předem konzultují Komisi.Článek 321.  Komise poskytne Rumunsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.22.  První splátka se poskytne v závislosti na vstupu dohody o úvěru a memoranda o porozumění v platnost.23.  Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.24.  Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.25.  Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu Rumunska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky kromě jiného zahrnují:a) přijetí jasně vytyčeného střednědobého fiskálního programu, jehož účelem je do roku 2011 snížit celkový schodek veřejných financí na úroveň nepřevyšující referenční hodnotu podle Smlouvy ve výši 3 % HDP;b) přijetí a plnění změn rozpočtu na rok 2009 (do druhého čtvrtletí roku 2009), s cílem dospět k celkovému schodku veřejných financí v maximální hodnotě 5,1 % HDP podle ESA 95;c) nominální snížení mzdových výdajů ve veřejném sektoru oproti výsledkům dosaženým v roce 2008 formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (v celkové nominální výši 5 %) plánované na rok 2009 (nebo odpovídající další snižování zaměstnanosti) a snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků;d) další snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům;e) zkvalitnění řízení rozpočtu přijetím a zavedením závazného střednědobého fiskálního rámce, stanovení limitů revizí rozpočtu v průběhu roku včetně daňových pravidel a vytvoření rady pro fiskální záležitosti, která bude provádět nezávislé odborné přezkoumání;f) reforma systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu;g) reforma klíčových parametrů důchodového systému přechodem na indexaci spotřebitelskými cenami, a nikoli mzdami, postupným posunováním hranice odchodu do důchodu za hranici stanovenou stávajícími plány, zejména v případě žen, a rozfázování penzijního pojištění skupin zaměstnanců veřejného sektoru, kteří jsou v současné době z tohoto pojištění vyloučeni;h) úprava zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci NBR na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle změněných zákonů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy, zavázala se NBR rozšířit spektrum aktiv, jež jsou přijatelné jako jistoty;i) strukturální reformy v oblastech zvláštních doporučení pro jednotlivé země vydané v rámci lisabonské strategie. Ty budou zahrnovat opatření ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, lepšímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, snižování administrativního, fiskálního a právního zatížení podniků a řešení nehlášené práce, což povede k rozšíření daňového základu.26.  S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováhy bude Komise průběžně poskytovat poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.27.  Rumunsko si za účelem řízení střednědobé finanční pomoci Společenství otevře zvláštní účet u Rumunské národní banky.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.Článek 5Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněVÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU(srov. článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJENÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU RUMUNSKU1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na podporu platební bilance2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by byl dlužník (Rumunsko) v prodlení.Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.PZ |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou střednědobou finanční pomoc Rumunsku tvoří úvěr Společenství (který se bude financovat z výpůjček Společenství na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši 5 miliard EUR. Bude poskytnut v součinnosti s mezinárodním finančním balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliardy EUR), jenž se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1 miliardu EUR a EIB a EBRD poskytnou rovněž celkem 1 miliardu EUR. Střednědobá finanční pomoc Společenství Rumunsku má za cíl podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit nový hospodářský program vlády, jehož cílem je mimo jiné obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, které v současné době panuje na finančních trzích. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která s ohledem na významné mezinárodní (a do toho patřící mezibankovní) souvislosti přesahuje rámec přijímající země. Takto podporovaný nový hospodářský balíček zahrnuje zrychlené snížení schodku v období 2009–2011, což povede ke snížení potřeby financování ze strany vlády. Díky pomoci řízené Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem se v neposlední řadě zajistí pokračující účast EU na tvorbě hospodářských politik Rumunska a soulad těchto politik se závazky Rumunska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem a konvergenčního programu.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Společně s pomocí, kterou poskytne Společenství, MMF, Světová banka, EIB a EBRD, zdůrazňuje toto prohlášení širokou podporu orgánům Rumunska.Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem rozšíření úvěru pro Rumunsko se vztahuje záruka Společenství. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů poskytnutých Rumunsku dosahuje výše 5 miliard EURStruktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko bylo v prodlení.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUNevztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Okruh | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Celkem |[1] V souladu s podmínkami úvěrů poskytovaných zeměmi mimo Společenství členským státům EU, přijatými Hospodářským a finančním výborem dne 29. září 2008, měla tato žádost formu dopisu, který zaslal ministr financí Gheorghe Pogea komisaři Joaquínu Almuniovi. Obdobný dopis zaslal i člen Hospodářského a finančního výboru Stefan Nanu tajemnici Hospodářského a finančního výboru Odile Renaudové Bassoové a zástupci Komise v Hospodářském a finančním výboru Marcovi Butimu.[2] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: 2014/63/EU: Doporučení Komise ze dne 6. února 2014 o opatřeních k ochraně proti bázlivci kukuřičnému ( Diabrotica virgifera virgifera Le Conte) v oblastech Unie, kde je potvrzena jeho přítomnost

text:
               7.2.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 38/46

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 6. února 2014
   o opatřeních k ochraně proti bázlivci kukuřičnému (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte) v oblastech Unie, kde je potvrzena jeho přítomnost
   (2014/63/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Bázlivec kukuřičný (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, dále jen „bázlivec kukuřičný“) je nepůvodní hmyzí škůdce kukuřice. Tento škodlivý organismus se rozšířil a usadil se na více než polovině oblasti, kde se v Unii pěstuje kukuřice.

               (2)

               Opatření prováděná podle rozhodnutí Komise 2003/766/ES (1), která měla zabránit šíření bázlivce kukuřičného v Unii, nebyla úspěšná. Podle posouzení dopadů provedeného Komisí navíc není eradikace tohoto škodlivého organismu z území Unie proveditelná a není možné zabránit jeho dalšímu šíření do oblastí, které jsou v současné době prosté tohoto škodlivého organismu. Komise proto formou prováděcí směrnice 2014/19/EU (2) a prováděcího rozhodnutí 2014/62/EU (3) rozhodla zrušit uznání bázlivce kukuřičného jakožto regulovaného škodlivého organismu s karanténním statusem jeho odstraněním z přílohy I směrnice Rady 2000/29/ES (4) a zrušením rozhodnutí 2003/766/ES.

               (3)

               Podle rozhodnutí 2003/766/ES bylo střídání plodin povinné pouze pro eradikaci izolovaných ohnisek výskytu bázlivce kukuřičného. Z vědeckých studií však nyní vyplývá, že střídání plodin je také nejúčinnějším způsobem ke zpomalení šíření bázlivce kukuřičného a ke snížení jeho dopadu. Kromě toho, že jde o účinnou metodu ochrany proti bázlivci kukuřičnému, má střídání plodin několik dalších výhod z hlediska životního prostředí. Mezi tyto výhody patří zlepšení nebo zachování úrodnosti a struktury půdy a narušení cyklů škodlivých organismů a plevele, což může zemědělce vést k tomu, aby omezili používání chemických hnojiv a přípravků na ochranu rostlin. Střídání plodin má tedy příznivý dopad také na kvalitu vody a vzduchu a na biologickou rozmanitost. Z dalších studií provedených v souvislosti s tímto škodlivým organismem však jasně vyplývá, že jeho další šíření s sebou nese zvýšené používání insekticidů, jelikož v některých případech může být těžké nalézt ekonomicky zajímavou plodinu ke střídání s kukuřicí.

               (4)

               Členské státy by tedy měly plánovat účinnou a udržitelnou ochranu proti bázlivci kukuřičnému i po zrušení uznání bázlivce kukuřičného jakožto regulovaného škodlivého organismu s karanténním statusem. Článek 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (5) členským státům ukládá stanovit vhodné pobídky pro profesionální uživatele, aby na dobrovolném základě uplatňovali pokyny integrované ochrany rostlin určené pro jednotlivé plodiny nebo odvětví. Tyto pokyny mohou vypracovat veřejné orgány nebo organizace zastupující určité profesionální uživatele. Podle obecných zásad integrované ochrany rostlin má při snižování nutnosti používat k ošetření přípravky na ochranu rostlin zásadní význam zamezení výskytu škodlivých organismů. Před chemickými metodami je nutné dát přednost udržitelným biologickým, fyzikálním a jiným nechemickým metodám, pokud uspokojivě zajistí ochranu proti škodlivým organismům.

               (5)

               V souladu s těmito obecnými zásadami integrované ochrany rostlin je třeba do pokynů pro jednotlivé plodiny nebo odvětví zahrnout střídání plodin, vhodné sledování populací bázlivce kukuřičného a další vhodná opatření k zamezení šíření škodlivých organismů, jako jsou hygienická opatření (např. čištění zemědělských strojů).

               (6)

               Aby uživatelé více dodržovali článek 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (6) v případech, kdy se k ochraně proti bázlivci kukuřičnému používají pesticidy, by měly být pokyny integrované ochrany rostlin určené pro jednotlivé plodiny nebo odvětví, pokud jde o tento škodlivý organismus, v souladu s pravidly náležitého používání přípravků na ochranu rostlin, jak je stanoveno v uvedeném ustanovení.

               (7)

               Profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin by měli mít k dispozici informace a nástroje pro sledování výskytu bázlivce kukuřičného, jakož i poradenské služby v oblasti integrované ochrany rostlin, včetně zvláštních metod prevence a ochrany proti bázlivci kukuřičnému. Výsledky sledování by zemědělcům měly pomoci při rozhodování, zda a kdy je ještě zapotřebí opatření na ochranu rostlin používat. Je důležité, aby byly pro jednotlivé regiony pevně stanoveny vědecky podložené prahové hodnoty populace bázlivce kukuřičného, neboť ty jsou základním předpokladem pro rozhodování.

               (8)

               Členské státy, které v souladu s článkem 5 směrnice 2009/128/ES zajišťují, aby všichni profesionální uživatelé, distributoři a poradci měli přístup k odborné přípravě na konkrétní témata, by proto do příslušného programu školení měly zahrnout také ustanovení tohoto doporučení.

               (9)

               V zájmu zajištění hospodárnějších a z hlediska životního prostředí udržitelných opatření je třeba propagovat výzkum a technologický rozvoj související s nástroji udržitelné ochrany proti bázlivci kukuřičnému,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly v souvislosti s ochranou proti bázlivci kukuřičnému (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, dále jen „bázlivec kukuřičný“) v oblastech Unie, kde je potvrzena jeho přítomnost, přihlížet k integrovaným zásadám ochrany rostlin proti škodlivým organismům stanoveným v příloze III směrnice 2009/128/ES). Pro účely tohoto doporučení se „ochranou“ rozumí potlačení hustoty populace škodlivého organismu, na úroveň, která z hlediska cíle zajistit hospodářsky udržitelnou produkci kukuřice nepůsobí významné hospodářské ztráty.

               2.

               Členské státy by měly zajistit, aby pokyny integrované ochrany rostlin určené pro jednotlivé plodiny nebo odvětví vypracované s ohledem na bázlivce kukuřičného veřejnými orgány nebo organizacemi zastupujícími profesionální uživatele a určené pěstitelům kukuřice a profesionálním uživatelům přípravků na ochranu rostlin byly v souladu s pravidly pro náležité použití přípravků na ochranu rostlin, stanovenými v článku 55 nařízení (ES) č. 1107/2009.

               3.

               Pokud udržitelné biologické, fyzikální a jiné nechemické metody uspokojivě zajistí ochranu proti škodlivým organismům, je třeba je upřednostňovat před chemickými metodami. Profesionální uživatelé by tedy ochrany proti bázlivci kukuřičnému měli dosahovat nebo ji podporovat těmito opatřeními:

                           a)

                           střídáním plodin;

                           b)

                           používáním činitelů biologické kontroly;

                           c)

                           přizpůsobením doby výsevu kukuřice tak, aby se klíčení nepřekrývalo s líhnutím larev;

                           d)

                           čištěním zemědělských strojů a odstraňováním rostlin kukuřice ze samovýsevu a dalšími hygienickými opatřeními.

                     Střídání plodin by mělo být upřednostňováno, neboť jde o vysoce účinnou metodu ochrany proti bázlivci kukuřičnému, která je příznivá z hlediska životního prostředí a má také dlouhodobý agronomický přínos.

               4.

               Všechna opatření uvedená v bodě 3 by mělo provázet sledování výskytu bázlivce kukuřičného, aby bylo možno určit potřebu a vhodné načasování ochranných opatření. Členské státy by měly zajistit, aby sledování populace bázlivce kukuřičného bylo účinné a aby bylo prováděno s použitím odpovídajících metod a nástrojů. Vědecky podložené prahové hodnoty populace bázlivce kukuřičného by měly být stanovovány na úrovni regionů, jelikož jsou základním předpokladem pro rozhodování o použití jakýchkoliv opatření kontroly.

               5.

               Členské státy by v souladu s čl. 14 odst. 2 směrnice 2009/128/ES měly zajistit, aby profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin měli k dispozici informace a nástroje pro sledování výskytu bázlivce kukuřičného.

               6.

               Členské státy by měly zajistit, aby poradenské služby v oblasti integrované ochrany rostlin, jak požaduje čl. 14 odst. 2 směrnice 2009/128/ES, poskytovaly všem profesionálním uživatelům přípravků na ochranu rostlin také vědecké poradenství o ochraně proti bázlivci kukuřičnému. Členské státy by měly také vytvořit vhodné pobídky, aby profesionální uživatelé dodržovali pokyny určené pro jednotlivé plodiny nebo odvětví uvedené v bodě 2.

               7.

               Členské státy by měly zajistit, aby měli všichni profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin přístup k odborné přípravě zaměřené na udržitelnou ochranu proti bázlivci kukuřičnému. Ustanovení tohoto doporučení by se měla stát součástí odborné přípravy, kterou členské státy zajišťují podle článku 5 směrnice 2009/128/ES.

               8.

               Členské státy by měly podporovat výzkum a technologický rozvoj nástrojů pro udržitelnou ochranu proti bázlivci kukuřičnému.

      V Bruselu dne 6. února 2014.

            Za Komisi

         Tonio BORG

            člen Komise

      (1)  Rozhodnutí Komise 2003/766/ES ze dne 24. října 2003 o mimořádných opatřeních proti šíření Diabrotica virgifera Le Conte na území Společenství (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 49).

      (2)  Prováděcí směrnice Komise 2014/19/EU ze dne 6. února 2014, kterou se mění příloha I směrnice Rady 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství. Viz strana 30 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/62/EU ze dne 6. února 2014, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/766/ES o mimořádných opatřeních proti šíření Diabrotica virgifera Le Conte na území Společenství. Viz strana 45 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (4)  Směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1).

      (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).


title: Doporučení Komise ze dne 12. července 2004 k provádění směrnic, které se týkají vnitřního trhu, ve vnitrostátním právu (Text s významem pro EHP)

text:
               16.4.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/47

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 12. července 2004
   k provádění směrnic, které se týkají vnitřního trhu, ve vnitrostátním právu
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/309/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Členské státy provádějící směrnice ve vnitrostátním právu mohou zvolit formu a způsoby takového provedení, ale jsou vázány podmínkami dané směrnice z hlediska výsledku, kterého je třeba dosáhnout, a lhůty pro provedení.

               (2)

               Na několika zasedáních na nejvyšší úrovni, včetně zasedání, která se konala v březnu 2001 ve Stockholmu, v březnu 2002 v Barceloně a v březnu 2003 a 2004 v Bruselu, Evropská rada uznávajíc důležitost řádně fungujícího vnitřního trhu (1) pro konkurenceschopnost evropské ekonomiky opakovaně vybídla členské státy, aby daly provádění směrnic týkajících se vnitřního trhu ve vnitrostátním právu vysokou prioritu.

               (3)

               Evropský parlament (2), Evropský hospodářský a sociální výbor (3) a Výbor regionů (4) opakovaně vyjádřily znepokojení nad neuspokojivou situací z hlediska správného a včasného provedení směrnic týkajících se vnitřního trhu členskými státy. Interinstitucionální dohoda o lepším zákonodárném procesu ze dne 16. prosince 2003 (5) také zdůraznila, že je nezbytné, aby členské státy jednaly v souladu s článkem 10 Smlouvy, a vyzvala členské státy, aby zajistily řádné a včasné provedení práva Společenství do vnitrostátního práva v rámci předepsaných lhůt.

               (4)

               Navzdory těmto výzvám a skutečnosti, že včasné a správné provedení je zákonnou povinností, členské státy pravidelně neprovádějí směrnice týkající se vnitřního trhu správně a ve lhůtách, které samy odsouhlasily, většina členských států nesplňuje ani mezidobé cíle provádění stanovené Evropskou radou a mnoho takových směrnic stále ještě nebylo provedeno ve vnitrostátním právu ve všech členských státech, dlouho po uplynutí stanovené lhůty pro provedení.

               (5)

               Opožděné nebo nesprávné provedení směrnic týkajících se vnitřního trhu poškozuje podniky a občany a často jim odpírá jejich práva.

               (6)

               Opožděné nebo nesprávné provedení také upírá podnikům a zákazníkům úplné ekonomické přínosy řádně fungujícího vnitřního trhu, poškozuje konkurenceschopnost evropské ekonomiky jako celku, přičemž podlamuje schopnost Společenství generovat hospodářský růst při udržení vysoké úrovně sociální soudržnosti.

               (7)

               V Evropské unii o dvaceti pěti nebo více členských státech nastává zvýšené nebezpečí, že opožděné nebo nesprávné provedení směrnic způsobí fragmentaci vnitřního trhu a následné zanikání jeho hospodářských přínosů.

               (8)

               Komise bude i nadále jako svou prioritu energicky podávat proti členským státům žalobu pro opožděné nebo nesprávné provedení a vyvíjet srovnávací tlak pravidelným zveřejňováním stavu provedení v členských státech na výsledkové tabuli pro vnitřní trh; přestože měla tato opatření v minulosti určitý úspěch, nedostatky v provádění přesto trvají, a proto je nezbytný aktivnější přístup Komise i členských států.

               (9)

               Komise ve svém sdělení z roku 2000 o lepším sledování používání evropského práva Společenství (6) uvedla, jak může být a je při provádění směrnic ve vnitrostátním právu nápomocna členským státům.

               (10)

               Je však na členských státech, aby zajistily správné a včasné provedení směrnic.

               (11)

               Článek 10 Smlouvy stanoví, že členské státy musí přijmout veškerá vhodná opatření, buď všeobecná, nebo zvláštní, která zajistí splnění jejich povinností vzniklých ze Smlouvy nebo vyplývajících z opatření přijatých orgány Společenství.

               (12)

               Soudní dvůr Evropských společenství soustavně konstatoval, že členské státy nesmějí vést obhajobu nesplnění povinností a lhůt stanovených směrnicemi založenou na ustanoveních, postupech nebo okolnostech stanovených v jejich vlastních systémech vnitrostátního práva.

               (13)

               Z důvodu opakovaného neprovedení směrnic členskými státy správně a včas je nezbytné, aby členské státy přezkoumaly své postupy a zvyklosti a zajistily důsledné plnění této zákonné povinnosti.

               (14)

               Některé členské státy soustavně vykazují mnohem lepší výsledky provádění než jiné a poukazují tak na existenci nebo přijetí mnohem účinnějších struktur, postupů a zvyklostí; avšak skutečnost, že výsledky ani jednoho členského státu nejsou dokonalé, naznačuje, že se všechny potřebují podívat, kde je možné provést zlepšení. Podle interinstitucionální dohody o lepším zákonodárném procesu by členské státy samy pro sebe a v zájmu Společenství měly navrhnout srovnávací tabulky, které by co nejpřesněji ukázaly souvztažnost mezi směrnicemi a prováděcími opatřeními, a tyto tabulky by měly zveřejnit.

               (15)

               Komise ve svém sdělení „Strategie pro vnitřní trh 2003–2006“ (7) oznámila, že vydá doporučení, kterým stanoví množství osvědčených postupů, které by měly členské státy dodržovat, aby zajistily lepší a rychlejší provedení směrnic týkajících se vnitřního trhu.

               (16)

               Členské státy vyjádřily zájem učit se z postupů ostatních států a prostřednictvím Poradního výboru pro vnitřní trh proběhly konzultace ohledně jejich osvědčených postupů provádění a jejich různých vnitrostátních ústavních, právních a správních předpisů a postupů v rozsahu, v jakém mohou ovlivnit provádění.

               (17)

               Bylo identifikováno množství osvědčených postupů, které členským státům pomáhají včasně a správně provádět směrnice týkající se vnitřního trhu ve vnitrostátním právu.

               (18)

               Je na každém členském státu, aby si zvolil postupy a metody, které nejlépe zajistí správné a včasné provedení směrnic týkajících se vnitřního trhu s ohledem na to, co bude pro daný členský stát nejúčinnější, neboť postupy a metody účinné v jednom členském státě nemusí být stejně účinné v jiném členském státě.

               (19)

               S ohledem na právní nejistotu a zmatky vyvolané opožděným prováděním směrnic týkajících se vnitřního trhu, měli by být informováni občané a podniky, pokud směrnice nejsou provedeny včas, o svých zákonných právech.

               (20)

               Pokud jsou národním parlamentům předkládány návrhy prováděcích ustanovení, mělo by je doprovázet prohlášení o jejich souladu s právem Společenství a zda provádějí dotyčnou směrnici úplně anebo pouze částečně.

               (21)

               Aniž je dotčena role a povinnosti Komise jako strážce Smlouvy, měla by být Komise informována, když jsou jí oznamována vnitrostátní prováděcí ustanovení, zda je dotyčná směrnice provedena do vnitrostátního práva zcela či částečně a zda se má za to, že tato ustanovení odpovídají právu Společenství.

               (22)

               Pokud se členské státy rozhodnou, že provedení směrnice zařadí do širšího zákonodárného procesu, může to vést k tomu, že nedodrží lhůtu pro provedení; přidání podmínek a požadavků navíc k těm, které jsou pro provádění směrnice nezbytné, může také překážet cílům, o které dotyčná směrnice usiluje,

         DOPORUČUJE TOTO:

               1.

               Členské státy by měly přijmout organizační či jiné kroky, nezbytné pro včasné a účinné řešení zásadních příčin přetrvávajících neplnění zákonných závazků provádět směrnice týkající se vnitřního trhu správně a včas.

               2.

               Členské státy by měly posoudit osvědčené postupy uvedené v příloze a s ohledem na své vnitrostátní institucionální tradice přijmout postupy, které povedou, nebo by měly vést, ke zlepšení rychlosti nebo kvality provádění směrnic týkajících se vnitřního trhu.

               3.

               Členské státy by měly včas zveřejnit seznam směrnic týkajících se vnitřního trhu, které nebyly zcela provedeny do vnitrostátního práva včas, a uvědomit podniky a občany, že i přes toto neprovedení mohou mít za určitých okolností z neprovedených směrnic zákonná práva; tyto informace by měly být k dispozici alespoň na vládních internetových stránkách.

               4.

               Členské státy by měly zajistit, aby v případě předložení návrhu prováděcích ustanovení národnímu parlamentu bylo k takovému návrhu přiloženo prohlášení, že se má za to, že jsou v souladu s právem Společenství a zcela nebo částečně provádějí určitou směrnici.

               5.

               Pokud členské státy oznamují Komisi národní prováděcí ustanovení, měly by Komisi předložit prohlášení, že dle jejich nejlepšího vědomí dotyčná ustanovení odpovídají právu Společenství, a prohlášení, zda danou směrnici provádějí zcela či částečně.

               6.

               Členské státy by se měly zdržet doplňování vnitrostátní prováděcí legislativy o podmínky nebo požadavky, které nejsou pro provedení dané směrnice nezbytné, pokud takové podmínky nebo požadavky mohou překážet cílům, o které daná směrnice usiluje.

               7.

               Tam, kde je na vnitrostátní úrovni provedení směrnice součástí širšího legislativního procesu, by členské státy měly zajistit, že to nepovede k promeškání lhůty pro provedení.

      V Bruselu dne 12. července 2004.

            Za Komisi

         Frederik BOLKESTEIN

            člen Komise

      (1)  Vnitřní trh zahrnuje také tři státy ESVO – Island, Lichtenštejnsko a Norsko, neboť jsou členy Dohody o Evropském hospodářském prostoru.

      (2)  Zpráva p. Harboura, A5 0026/2003, Úř. věst. C 234, 30.9.2003, s. 55; Zpráva p. Millera, A5 0116/2004.

      (3)  Úř. věst. C 221, 7.8.2001, s. 25; Úř. věst. C 241, 7.10.2002, s. 180; Úř. věst. C 234, 30.9.2003, s. 55.

      (4)  Úř. věst. C 128, 29.5.2003, s. 48.

      (5)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (6)  KOM(2002) 725 v konečném znění, ze dne 11.12.2002.

      (7)  KOM(2003) 238 v konečném znění, ze dne 7.5.2003.
   PŘÍLOHA
   URČENÉ POSTUPY ČLENSKÝCH STÁTŮ, KTERÉ NAPOMÁHAJÍ SPRÁVNÉMU A VČASNÉMU PROVEDENÍ SMĚRNIC TÝKAJÍCÍCH SE VNITŘNÍHO TRHU DO VNITROSTÁTNÍHO PRÁVA
   1.   Ustanovení správného a včasného provádění trvalou politickou a operační prioritou

               1.1.

               Jeden výše postavený člen vlády na ministerské úrovni je jmenován odpovědným za sledování provádění všech směrnic týkajících se vnitřního trhu ve vnitrostátním právu a za zlepšování situace v provádění v členském státu. Tento člen vlády má při provádění tohoto úkolu viditelnou podporu předsedy vlády a ministrům a správě je jasné, že vláda považuje správné a včasné provedení za prioritu.

               1.2.

               Všichni ministři pravidelně dostávají ode všech ministerstev / vládních orgánů zprávu o stavu provádění (např. jednou měsíčně). Stav provádění je pravidelně projednáván na schůzích ministrů.

               1.3.

               Na zajištění správného a včasného provádění jsou přiděleny dostatečné zdroje.

         2.   Zajištění stálého sledování a koordinace provádění směrnic týkajících se vnitřního trhu na správní a politické úrovni

               2.1.

               Jedno ministerstvo nebo vládní orgán je odpovědný za sledování provádění jako celku. Koordinuje provádění s ministerstvy a podfederálními a regionálními orgány a orgány s přenesenou působností odpovědnými za provádění a je mu zasílán harmonogram provádění. Zajišťuje pravidelné projednávání postupu provádění s ministerstvy na vysoké správní úrovni (např. jednou měsíčně). Pravidelně podává zprávu (např. jednou měsíčně) ministrovi odpovědnému za sledování provádění. Také jedná jako národní koordinátor pro styk s Komisí ve věci stavu provádění za daný členský stát.

               2.2.

               Každé ministerstvo a každý správní podfederální nebo regionální orgán nebo orgán s přenesenou působností určí představitele, kteří jsou odpovědní za sledování provádění na dotyčném ministerstvu nebo orgánu a jednají jako styčný bod. Mezi těmito představiteli je vytvořena národní informační síť.

               2.3.

               Jsou vydány pokyny, které stanoví, jakým způsobem by mělo být provádění uskutečněno, a zajistí společný přístup k provádění v rámci celé správy.

               2.4.

               O provádění je vedena ústřední vnitrostátní databáze. K této databázi mají přístup všechna ministerstva, podfederální a regionální správní orgány a orgány s přenesenou působností, které jsou do provádění zapojeny. Pro každou směrnici obsahuje: odkazy a předmět směrnice; ministerstvo nebo jiný vládní orgán odpovědný za provedení a osoby odpovědné v rámci ministerstva nebo vládního orgánu; seznam dalších ministerstev a vládních orgánů zapojených do provádění a odpovědné osoby; zdroje potřebné pro provádění; lhůtu pro provedení; opatření, která musí být pro provedení dané směrnice přijata; plánovaný harmonogram provádění (včetně jakýchkoli projednání v parlamentu); stav vývoje; jakékoli potíže při provádění a zda bylo zahájeno řízení pro porušení Smlouvy pro opožděné či nesprávné provedení. Je možné kdykoli zjistit výsledky provádění členského státu jako celku a podle jednotlivých ministerstev.

               2.5.

               Odpovědnému ministerstvu nebo jinému vládnímu orgánu jsou před uplynutím lhůty pro provedení zasílány upomínky (např. tři měsíce před uplynutím lhůty a opět jeden měsíc před uplynutím lhůty).

               2.6.

               Po uplynutí lhůty se bezodkladně zasílá upomínka jak na správní, tak na ministerské úrovni a je informován národní parlament.

               2.7.

               Členské státy jsou samy aktivní a včas se snaží získat v otázkách provádění radu a pomoc Komise. Ke zjištění odpovědných zástupců se použije databáze styčných bodů zavedená Komisí.

         3.   Zajištění, že přípravy k provedení probíhají v ranném stádiu a za svůj cíl mají správné a včasné provedení

               3.1.

               Plánovací harmonogram provádění se připravuje během projednávání směrnice daným ministerstvem nebo jiným vládním orgánem odpovědným za projednávání a v každém případě před přijetím směrnice. Plánovací harmonogram každé směrnice obsahuje: odkazy a předmět směrnice; ministerstvo nebo jiný vládní orgán odpovědný za provádění a osoby odpovědné v rámci ministerstva nebo vládního orgánu; seznam dalších ministerstev a vládních orgánů zapojených do provádění a odpovědné osoby; zdroje potřebné pro provedení; lhůtu pro provedení; porovnání stávajícího vnitrostátního práva a podmínek navrhované směrnice; opatření, která je třeba pro provedení dané směrnice přijmout; a plánovaný harmonogram provádění (včetně jakýchkoli projednávání v parlamentu). Tento plánovaný harmonogram je poslán ministerstvu nebo vládnímu orgánu odpovědnému za sledování provádění jako celku krátce (např. čtyři týdny) po vyhlášení dané směrnice v Úředním věstníku Evropské unie, aby byla zajištěna aktuálnost databáze o provádění.

               3.2.

               Navrhování právních předpisů začíná před vyhlášením směrnice v Úředním věstníku Evropské unie nebo jakmile je vyhlášena.

               3.3.

               Ministerstvo nebo jiný vládní orgán odpovědný za provádění vypracuje tabulku zobrazující, jakým způsobem je každé ustanovení směrnice provedeno do vnitrostátního práva. Tato tabulka doprovází jakýkoli návrh vnitrostátních prováděcích právních předpisů při jeho předložení parlamentu nebo vládě, aby tak usnadnila jeho projednávání, a doprovází veškeré oznámení Komisi o vnitrostátních prováděcích právních předpisech.

               3.4.

               Je třeba se vyhnout přidávání jakýchkoli dodatečných ustanovení, která nejsou pro provedení směrnice nezbytná. Pokud se tak stane, odpovědné ministerstvo nebo jiný odpovědný vládní orgán doloží, proč je to považováno za nezbytné, a prokáže, že to nezpůsobí zpoždění provedení.

               3.5.

               Národní představitelé odpovědní za projednání směrnice se co nejvyšší měrou zapojí do jejího provádění ve vnitrostátním právu. Pokud to možné není, úzce spolupracují s těmi, kteří jsou za provádění odpovědní. Představitelé odpovědní za projednání směrnice v každém případě po celou dobu projednávání směrnice informují představitele, kteří ji budou provádět, aby bylo zajištěno řešení jakýchkoli případných problémů s prováděním ještě před přijetím dané směrnice.

               3.6.

               Představitelé jakéhokoli podfederálního, regionálního nebo vládního orgánu s přenesenou pravomocí, který bude směrnici provádět, jsou během projednávání směrnice průběžně informováni.

               3.7.

               Vnitrostátní prováděcí předpisy se oznamují Komisi v elektronické podobě.

         4.   Úzká spolupráce s národními a regionálními parlamenty a parlamenty s přenesenou působností zapojenými do provádění směrnic týkajících se vnitřního trhu k zajištění správného a včasného provedení

               4.1.

               Parlamentům se zašlou návrhy směrnic, jakmile je předloží Komise, a průběžně jsou informovány o postupu projednávání směrnic.

               4.2.

               Parlamenty pravidelně obdrží zprávy (např. každé tři měsíce) o průběhu provádění, o směrnicích, jejichž provedení se zpozdilo, nebo o řízení pro porušení Smlouvy zahájeném Komisí pro opožděné nebo nesprávné provedení.

               4.3.

               Spolu s návrhem vnitrostátních právních předpisů obdrží parlamenty harmonogram provádění, jasné označení lhůty, jakékoli vypracované srovnávací tabulky a vládní prohlášení, že dané vnitrostátní prováděcí opatření je považováno za vyhovující právu Společenství.

               4.4.

               Parlamenty včasně obdrží od vlády upozornění (např. tři měsíce před uplynutím lhůty pro provedení), že se blíží konec lhůty pro provedení. Jsou upozorněny, když lhůta uplyne.

               4.5.

               Vláda pobízí parlamenty, aby si vyhradily čas na včasné provedení směrnic.

         5.   Rychle, viditelně a účinně přijaté opatření pro provádění směrnic, jejichž provedení je opožděné

               5.1.

               K zajištění provedení, pokud možno co nejdříve po uplynutí lhůty pro provedení, se přijmou všechna nezbytná opatření.

               5.2.

               Pokud se provedení jedné nebo více směrnic opozdí, jsou parlamenty pobídnuty k tomu, aby si vyhradily zvláštní čas a provedly takové směrnice co nejdříve a vyřešily veškeré procedurální příčiny zpoždění.

               5.3.

               Členské státy zveřejní seznam směrnic, které neprovedly včas, a uvědomí podniky a občany, že i přes neprovedení mohou mít za určitých okolnosti z neprovedených směrnic zákonná práva.

               5.4.

               Pokud dochází k trvalé neschopnosti provádět směrnice včas, přezkoumá členský stát, do jaké míry je možné zkrátit zákonodárné řízení pro provádění směrnic v parlamentu. Předpokládá se přijetí po jediném čtení nebo v rámci zkráceného řízení.

               5.5.

               Pokud dochází k trvalé neschopnosti provádět směrnice včas a pokud to umožňuje ústava členského státu nebo vnitřní právní řád, uváží se, že by se pro provádění použily vládní vyhlášky nebo nařízení.


title: Doporučení Rady ze dne 8. března 2016 týkající se hospodářské politiky eurozóny

text:
               11.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 96/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. března 2016
   týkající se hospodářské politiky eurozóny
   (2016/C 96/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle hospodářské prognózy Komise z podzimu 2015 pokračuje hospodářská obnova v eurozóně mírným tempem. K udržení a posílení růstu v eurozóně je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru, zlepšit hospodářskou přizpůsobivost a zvýšit konkurenceschopnost hospodářství a růstový potenciál ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Tempo růstu je omezováno důsledky hospodářské a finanční krize v poslední době, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení, vysoká nezaměstnanost, jakož i přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a trzích s výrobky. Investice jsou z důvodu těchto faktorů, ale i dalších problematických okolností, jako jsou nepříznivé podnikatelské prostředí, veřejnosprávní nedostatky a překážky v přístupu k finančním prostředkům, stále nízké.

               (2)

               V souladu s politickými prioritami stanovenými v roční analýze Komise týkající se růstu ve všech členských státech v roce je třeba podpořit provádění ambiciózních strukturálních reforem, které zvýší produktivitu a posílí růstový potenciál. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, mohou být přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání, zejména prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. I přes určitý pokrok v oblasti reforem, jejichž účelem je zlepšit odolnost trhů práce, přetrvávají v eurozóně výrazné rozdíly, především pokud jde o míru dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí. Ty členské státy, které uskutečňovaly komplexní reformy trhu práce a sociální ochrany před krizí, byly schopny lépe podporovat zaměstnanost a zachovat spravedlnost během hospodářského útlumu. Takové reformy zahrnují pružné a spolehlivé smlouvy, komplexní strategie celoživotního učení, účinné aktivní politiky na trhu práce a přiměřené a udržitelné systémy sociální ochrany. Také snížení daňového zatížení práce, zejména v případě osob s nízkými příjmy, a zajištění spravedlivých daňových systémů může zlepšit výsledky.

               (3)

               Vhodná příprava a rychlé provádění reforem může pomoci při řešení stávající nerovnováhy v eurozóně a zabránění vzniku nerovnováhy nové. K podpoře sbližování, které zajistí nejlepší výsledky, mohou přispět tematická jednání v rámci Euroskupiny se zvýšeným důrazem na referenční srovnávání, dodržování osvědčených postupů a vyvíjení vzájemného tlaku. Euroskupina by proto měla dále posilovat tematické diskuse o reformách v oblastech, které mají zásadní význam pro fungování Hospodářské a měnové unie (HMU), a pravidelně sledovat provádění reforem členskými státy eurozóny, jakož i pokrok dosažený při nápravě nerovnováhy v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze.

               (4)

               Fiskální politiky představují v HMU záležitost zásadního společného zájmu. Zodpovědné vnitrostátní fiskální politiky, které dodržují společná fiskální pravidla, mají zásadní význam pro podporu udržitelnosti dluhu, umožnění působení fiskálních stabilizátorů a zmírnění šoků specificky postihujících jednotlivé země. Kromě toho je rovněž vrcholně důležité dosáhnout vhodné orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny jako celku, se zřetelem na rovnováhu mezi dlouhodobou fiskální udržitelností a krátkodobou makroekonomickou stabilizací, a zabránit procyklickým fiskálním politikám. Potřebné fiskální úsilí se liší v případech jednotlivých členských států s ohledem na jejich situaci z hlediska požadavků Paktu o stabilitě a růstu, přičemž členské státy by rovněž měly brát v úvahu potřeby stabilizace a možné vedlejší účinky napříč celou eurozónou. Z těchto důvodů je třeba posílit koordinaci fiskálních politik v eurozóně a současně plně dodržovat Pakt o stabilitě a růstu. V této souvislosti se s ohledem na celkové makroekonomické podmínky a riziko zpomalení růstu jeví víceméně neutrální celková orientace fiskální politiky v eurozóně očekávaná v roce 2016 jako vhodná. Pokud jde o rok 2017, na základě prognózy, která uvádí, že mezera výstupu se bude postupně uzavírat, by fiskální politiky měly zamezovat procykličnosti a snižovat veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy. Tato skutečnost by s přihlédnutím k nejnovějšímu hospodářskému a fiskálnímu vývoji měla být zohledněna při přípravě aktualizovaných programů stability na jaře roku 2016. Skladba fiskálních strategií stále nepodporuje dostatečně růst. Jak bylo zdůrazněno v doporučení Rady pro členské státy eurozóny (3) přijatém dne 14. července 2015 měly by členské státy eurozóny vést tematické diskuze týkající se zlepšení kvality a udržitelnosti veřejných financí.

               (5)

               Bankovní unie musí být provedena v plném rozsahu. Zaprvé směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (4) (dále jen „směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank“) musí všechny členské státy bez dalšího prodlení plně provést ve vnitrostátním právu. Zadruhé bude během přechodného období vypracováno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (5) fiskálně neutrální společné jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, jež bude plně funkční nejpozději na konci přechodného období, kdy budou zdroje fondu plně sdíleny. Brzy po zahájení činnosti fondu dojde k hodnocení pokroku. Společné jištění rovněž bude ve střednědobém horizontu fiskálně neutrální a bude všem zúčastněným členským státům zajišťovat rovnocenný přístup, aniž by vytvářelo náklady u členských států, které se neúčastní bankovní unie. Jakmile začne být Jednotný fond pro řešení krizí funkční a zúčastněné členské státy ratifikují mezivládní dohodu a plně provedou směrnici o ozdravných postupech a řešení krize bank, provedou členské státy hodnocení ustavených mechanismů překlenovacího financování a zváží další postup včetně harmonogramu, pokud jde o společné jištění, a to v zájmu zajištění jeho plné funkčnosti nejpozději na konci přechodného období. Během roku 2016 členské státy rovněž podrobněji zváží opatření nezbytná pro pokračující prohlubování bankovní unie. V neposlední řadě Komise v rámci dalšího rozvoje bankovní unie vydala dne 24. listopadu 2015 sdělení nazvané „Dokončení bankovní unie“.

               (6)

               V kontextu akomodačního nastavení měnové politiky zůstávají podmínky na finančním trhu v eurozóně celkově příznivé. Stále slabé hospodářské ukazatele a velké zadlužení soukromého sektoru i nadále zatěžují poptávku po poskytování bankovních úvěrů, a tím hospodářský růst. Rozvahy bank zůstávají pod tlakem vysoké úrovně nesplácených úvěrů a zabraňují úvěrové činnosti. Rozdílné a někdy neadekvátní insolvenční režimy v Unii přispívají ke zpoždění při snižování dluhu soukromého sektoru a brzdí investice.

               (7)

               Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie, je nutné pokračovat v práci na jejím dokončení. Zpráva pěti předsedů z 22. června 2015 nazvaná „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“, vypracovaná předsedou Evropské komise v úzké spolupráci s předsedy Evropské rady, Evropské centrální banky, Euroskupiny a Evropského parlamentu, vytyčuje cestu k dokončení hospodářské a měnové unie do roku 2025. Dne 21. října 2015 přijala Komise společně s Evropským parlamentem, Radou a Evropskou centrální bankou „Sdělení o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie“, které obsahuje první soubor návrhů navazujících na zprávu pěti předsedů. Členské státy eurozóny by měly převzít kolektivní odpovědnost a neprodleně otevřeným a transparentním způsobem pokročit v provádění krátkodobých a střednědobých iniciativ pro dokončení HMU. S cílem podporovat sbližování v rámci eurozóny návrhy obsahují opatření, která mají posílit rozměr eurozóny evropského semestru, mimo jiné prostřednictvím dřívějšího zveřejnění doporučení pro eurozónu, aby bylo možné určit společné problémy již v rané fázi procesu a zařadit je do doporučení pro jednotlivé země určená členským státům eurozóny, která mají být přijata později v rámci evropského semestru. Členské státy eurozóny by rovněž měly otevřeným a transparentním způsobem pracovat na dlouhodobějších iniciativách pro dokončení HMU,

         DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2016–2017 přijaly samostatně i kolektivně v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1.

               Provádět politiku, která podporuje oživení, sbližování, usnadňuje nápravu makroekonomické nerovnováhy a zlepšuje hospodářskou přizpůsobivost. Za tímto účelem by členské státy, zejména ty s vysokou úrovní dluhu soukromého sektoru a zahraničního dluhu, měly provést reformy, jimiž se zvýší produktivita, podpoří vytváření pracovních míst, zvýší konkurenceschopnost a zkvalitní podnikatelské prostředí. Členské státy s vysokým přebytkem běžného účtu by měly prioritně zavést opatření, včetně strukturálních reforem, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál.

               2.

               Provést reformy trhu, které kombinují i) pružné a spolehlivé pracovní smlouvy, jež podporují hladké přechody na trhu práce a brání rozdělování trhu práce do dvou kategorií, ii) komplexní strategie celoživotního učení, iii) účinné politiky, jež pomáhají nezaměstnaným znovu vstoupit na trh práce, iv) přiměřené a udržitelné systémy sociální ochrany, které v průběhu životního cyklu účinně a efektivně přispívají k sociálnímu začlenění i k integraci na trhu práce, a v) otevřené a konkurenceschopné trhy s výrobky a službami. Snížit daňové zatížení práce, zejména osob s nízkými příjmy, rozpočtově neutrálním způsobem, aby byla podpořena tvorba nových pracovních míst.

               3.

               Provádět fiskální politiky za plného dodržování Paktu o stabilitě a růstu. Pro rok 2016 se jeví jako vhodný cíl obecně neutrální celková orientace fiskální politiky v eurozóně, a to v zájmu rovnováhy mezi dlouhodobou fiskální udržitelností a krátkodobou makroekonomickou stabilizací. Pokud jde o perspektivu pro rok 2017, snížit veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy a zamezit procykličnosti. Rozlišovat fiskální úsilí jednotlivých členských států s ohledem na jejich situaci z hlediska požadavků Paktu o stabilitě a růstu a jejich potřeby stabilizace, jakož i na možné vedlejší účinky ve všech zemích eurozóny. Za tímto účelem přezkoumat orientaci fiskální politiky eurozóny v kontextu programů stability a návrhů rozpočtových plánů.

               4.

               Usnadnit postupné snižování nesplácených bankovních úvěrů a zkvalitnit řízení v případě insolvence podniků a domácností. V členských státech s vysokou úrovní dluhu soukromého sektoru podporovat plynulé snižování podílu tržních zdrojů, a to i usnadněním řešení neudržitelného dluhu soukromého sektoru.

               5.

               Pracovat otevřeným a transparentním způsobem na dokončení HMU při plném respektování vnitřního trhu a dále zkoumat právní, hospodářské a politické aspekty dlouhodobějších opatření uvedených ve zprávě pěti předsedů.

      V Bruselu dne 8. března 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro (Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98).

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 Text s významem pro EHP (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1).