title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 28. ledna 2008 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Suomen Pankki (ECB/2008/1)

text:
               1.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 29/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 28. ledna 2008
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Suomen Pankki
   (ECB/2008/1)
   (2008/C 29/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Suomen Pankki skončí po provedení auditu za účetní rok 2007. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2008.

               (3)

               Suomen Pankki vybrala společnost KPMG Oy Ab jako svého externího auditora pro účetní roky 2008 až 2012,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG Oy Ab byla jmenována externím auditorem Suomen Pankki pro účetní roky 2008 až 2012.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. ledna 2008.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Komise (EU) 2016/336 ze dne 8. března 2016 o uplatňování směrnice Rady 2008/120/ES, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat, pokud jde o opatření ke snížení potřeby krácení ocasů

text:
               9.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 62/20

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/336
   ze dne 8. března 2016
   o uplatňování směrnice Rady 2008/120/ES, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat, pokud jde o opatření ke snížení potřeby krácení ocasů
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 2008/120/ES (1) ukládá členským státům povinnost zajistit, aby se krácení ocasů neprovádělo rutinně, ale pouze v případech prokázaných poranění struků prasnice nebo uší a ocasů ostatních prasat.

               (2)

               Praktika krácení ocasů u prasat se provádí s cílem zabránit okusování ocasů, což je abnormální chování, ke kterému dochází z mnoha příčin. Tato praktika může způsobovat prasatům bolest, a negativně proto ovlivňuje jejich dobré životní podmínky.

               (3)

               Směrnice 2008/120/ES stanoví, že dříve, než se provede zkrácení ocasu, musí se přijmout jiná opatření, která brání okusování ocasu a jiným poruchám chování, přičemž se berou v úvahu podmínky prostředí a hustota osazení stáje. Z tohoto důvodu se musí změnit nevhodné podmínky prostředí nebo způsob ustájení.

               (4)

               Směrnice 2008/120/ES rovněž ukládá členským státům povinnost zajistit, aby prasata měla trvalý přístup k dostatečnému množství materiálu, který jim umožňuje etologické aktivity, jako je sláma, seno, dřevo, piliny, houbový kompost, rašelina nebo směsi takových materiálů („materiál k obohacení prostředí“), které neohrožují zdraví zvířat.

               (5)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin poskytl vědecké stanovisko ohledně rizik spojených s okusováním ocasů u prasat a možných způsobů týkajících se snížení potřeby krácení ocasů (2) a také vědecké stanovisko týkající se multifaktorového přístupu k využívání opatření, která se přímo či nepřímo týkají zvířat, za účelem posouzení dobrých životních podmínek prasat (3). Zjištění těchto vědeckých stanovisek by se měla odrážet v osvědčených postupech uvedených v tomto doporučení.

               (6)

               Členské státy mají rozdílné systémy chovu. Je proto nutné doporučit osvědčené postupy na úrovni Unie, jež se zaměří na snížení potřeby krácení ocasů a optimalizovaná řešení při poskytování materiálů k obohacení prostředí.

               (7)

               Toto doporučení by mělo být uplatňováno v souladu s ustanoveními směrnice 2008/120/ES a dalších příslušných právních předpisů Unie týkající se dobrých životních podmínek prasat.

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Při uplatňování obecných požadavků týkajících se předcházení okusování ocasů, a tedy i snížení potřeby rutinního krácení ocasů, jak je stanoveno v příloze I směrnice 2008/120/ES, by členské státy měly zohlednit průvodce osvědčenými postupy, které vycházejí z vědeckých poznatků uvedených v odstavcích 2 až 7.

               2.

               Členské státy by měly:

                           a)

                           zajistit, aby zemědělci prováděli posuzování rizik případů okusování ocasů na základě ukazatelů, které se přímo či nepřímo týkají zvířat („posuzování rizik“); a

                           b)

                           stanovit kritéria souladu s požadavky stanovenými v právních předpisech a zpřístupnit je veřejnosti na internetových stránkách.

               3.

               Při posuzování rizik by měly být ověřeny tyto parametry:

                           a)

                           poskytnuté materiály k obohacení prostředí;

                           b)

                           čistota;

                           c)

                           tepelný komfort a kvalita ovzduší;

                           d)

                           zdravotní stav;

                           e)

                           soupeřivost při získávání potravy a prostoru;

                           f)

                           strava.

                     Na základě výsledků posuzování rizik by se v rámci zemědělských podniků měly zvážit vhodné změny v ustájení, jako je poskytování vhodných materiálů k obohacení prostředí, uspokojivé podmínky životního prostředí, zajištění dobrého zdravotního stavu a/nebo zajišťování vyvážené stravy pro prasata.

               4.

               Materiály k obohacení prostředí by měly umožnit prasatům naplnění jejich základních potřeb, aniž by došlo k ohrožení jejich zdraví.
               Proto by materiály k obohacení prostředí měly být bezpečné a také:
               a)   jedlé– aby je prasata mohla konzumovat a očichávat, pokud možno s určitými nutričními výhodami;
               b)   žvýkatelné– aby je prasata mohla okusovat;
               c)   zkoumatelné– aby je prasata mohla zkoumat;
               d)   manipulovatelné– aby prasata mohla změnit jejich umístění, vzhled nebo strukturu;

               5.

               Kromě požadavků uvedených v odstavci 4 by materiály k obohacení prostředí měly být poskytovány takovým způsobem, aby:

                           a)

                           vzbuzovaly udržitelný zájem, to znamená, že by měly podporovat průzkumné chování prasat, a měly by být pravidelně vyměňovány a znovu doplňovány;

                           b)

                           byly přístupné pro manipulaci rypákem;

                           c)

                           byly poskytovány v dostatečném množství;

                           d)

                           byly čisté a hygienické.

               6.

               Aby se naplnily základní potřeby prasat, měl by materiál k obohacení prostředí splňovat všechny vlastnosti uvedené v odstavcích 4 a 5.
               Za tímto účelem by materiály k obohacení měly být kvalifikovány jako:
               a)   optimální materiály– materiály, které mají všechny vlastnosti uvedené v odstavcích 4 a 5, a proto je lze použít samostatně;
               b)   suboptimální materiály– materiály, které mají většinu vlastností uvedených v odstavcích 4 a 5, a proto by měly být používány v kombinaci s jinými materiály;
               c)   materiály okrajového zájmu– materiály, které prasata rozptýlí a které by neměly být považovány za materiály naplňující jejich základní potřeby, a proto by měly být zajištěny také optimální či suboptimální materiály.

               7.

               Za účelem ověření toho, zda prasata mají přístup k dostačujícímu a náležitému materiálu k obohacení prostředí, by členské státy měly zajistit, aby zemědělci dodržovali osvědčené postupy týkající se vhodných ukazatelů pro sledování dobrých životních podmínek prasat chovaných v jejich péči.
               Toto metoda posouzení, pokud jde o kontrolu přístupu k materiálu k obohacení prostředí, by měla zahrnovat kontroly na základě:

                           a)

                           ukazatelů, které se zvířat týkají přímo, jako je výskyt případů okusování ocasů, kožních lézí a/nebo abnormálního chování prasat (například nízká úroveň zájmu o poskytnuté materiály k obohacení prostředí, boje mezi prasaty o tento materiál, případy kousání a okusování jiných prvků než materiálu k obohacení prostředí, rytí ve výkalech a v případě prasnic nárůst případů falešného budování hnízda); a

                           b)

                           ukazatelů, které se zvířat týkají nepřímo, jako je četnost obnovy, přístupnost, množství a čistota poskytnutých materiálů k obohacení prostředí.

               8.

               Komise by měla sledovat uplatňování tohoto doporučení a poskytovat podrobnější informace o osvědčených postupech uvedených v odstavcích 2 až 7 v souladu s nejnovějšími a nejrelevantnějšími vědeckými poznatky na veřejně přístupné internetové stránce Komise.

               9.

               Členské státy by za aktivní účasti zemědělců měly vhodným způsobem šířit osvědčené postupy uvedené v odstavcích 2 až 7.

      V Bruselu dne 8. března 2016.

            Za Komisi

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komise

      (1)  Směrnice Rady 2008/120/ES ze dne 18. prosince 2008, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 47, 18.2.2009, s. 5).

      (2)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/611.

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3702.


title: Doporučení Rady ze dne 28. června 2011 – Mládež v pohybu – podpora mobility mladých lidí ve vzdělávání

text:
               7.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 199/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 28. června 2011
   Mládež v pohybu – podpora mobility mladých lidí ve vzdělávání
   2011/C 199/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ stanovila Komise jako jednu z priorit rozvoj ekonomiky založené na znalostech a inovacích („inteligentní růst“) a vyzdvihla jednu ze stěžejních iniciativ (Mládež v pohybu), jejímž cílem je zlepšit výsledky a mezinárodní atraktivitu evropských vysokoškolských institucí a zvýšit celkovou kvalitu všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy v Unii, jež by spojovala vysokou úroveň a spravedlivý přístup, a to podporou mobility mladých lidí a zlepšováním jejich situace v oblasti zaměstnanosti. Toto doporučení je součástí iniciativy Mládež v pohybu a je v souladu s integrovanými hlavními směry strategie Evropa 2020.

               (2)

               Mobilita ve vzdělávání, to znamená nadnárodní mobilita za účelem získání nových znalostí, dovedností a schopností, je jedním ze základních způsobů, jak mohou mladí lidé posílit nejen možnosti svého budoucího pracovního uplatnění, ale i své mezikulturní povědomí, osobní rozvoj, tvořivost a aktivní občanství. Evropané, kteří se v mládí účastní mobility ve vzdělávání, se později s větší pravděpodobností zapojí do mobility jako pracovníci. Mobilita ve vzdělávání může přispět k tomu, že systémy a instituce vzdělávání a odborné přípravy budou otevřenější, evropštější a více mezinárodní, přístupnější a efektivnější. Mobilita může rovněž posílit konkurenceschopnost Evropy tím, že pomáhá budovat společnost založenou na znalostech.

               (3)

               Přínosy mobility byly zdůrazněny v usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 14. prosince 2000 o akčním plánu mobility (1) a v doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. července 2001 o mobilitě studentů, osob účastnících se odborné přípravy, dobrovolníků, učitelů a školitelů uvnitř Společenství (2). V doporučení z roku 2001 se členské státy vyzývají, aby přijaly vhodná opatření k odstranění překážek bránících mobilitě těchto skupin.

               (4)

               Od vydání doporučení v roce 2001 došlo v oblasti mobility mladých lidí k velkému pokroku. Ne všechny nástroje jsou však využívány v úplném možném rozsahu a mnoho překážek přetrvává. V posledním desetiletí se navíc značně změnil celkový kontext mobility ve vzdělávání, mimo jiné v důsledku globalizace, technického pokroku včetně informačních a komunikačních technologií a většího důrazu na pracovní uplatnění a na sociální rozměr.

               (5)

               V závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 22. května 2008 o podpoře tvořivosti a inovací prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy se zdůrazňuje, že rozmanitost a multikulturní prostředí mohou povzbuzovat tvořivost.

               (6)

               V závěrech o mobilitě mladých lidí ze dne 21. listopadu 2008 Rada vyzvala členské státy, aby přijaly cíl, že studium v zahraničí již nebude výjimkou, nýbrž se postupně stane pravidlem pro všechny mladé Evropany. Rada vyzvala Komisi, aby vypracovala pracovní plán na začlenění opatření na podporu přeshraniční mobility do všech evropských programů a podpořila členské státy v jejich úsilí o podporu mobility.

               (7)

               V závěrech ze dne 26. listopadu 2009 o profesním rozvoji učitelů a vedoucích pracovníků škol se uznává, že pedagogičtí pracovníci na všech stupních by mohli více využívat zvýšené mobility ve vzdělávání a navazování kontaktů (networking).

               (8)

               V červenci roku 2009 zveřejnila Komise zelenou knihu s názvem Podpora mobility mladých lidí ve vzdělávání, kterou byly zahájeny veřejné konzultace o řadě otázek, mimo jiné: jak nejlépe rozšířit možnosti mobility pro mladé Evropany, jaké překážky bránící mobilitě ještě zbývá odstranit a jak mohou všichni zúčastnění aktéři spojit síly v novém partnerství v zájmu mobility ve vzdělávání. Odezva na tyto konzultace i stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (3) a Výboru regionů (4) byly důležitými podklady pro přípravu tohoto doporučení.

               (9)

               Je třeba podporovat rovněž mobilitu mladých výzkumných pracovníků, a to proto, aby EU nezaostávala za svými konkurenty v oblasti výzkumu a inovací. Sdělení Komise ze dne 23. května 2008 s názvem Lepší kariéra a větší mobilita: evropské partnerství pro výzkumné pracovníky navrhlo řadu kroků s cílem zajistit výzkumným pracovníkům v celé Unii přiměřenou odbornou přípravu a lákavou kariéru a odstranit překážky, které brání jejich mobilitě. V závěrech Rady ze dne 2. března 2010 o mobilitě výzkumných pracovníků a jejich kariérních podmínkách v Evropské unii pak byly stanoveny konkrétní možnosti zlepšení mobility výzkumných pracovníků a označeno několik oblastí činností na podporu volného pohybu znalostí („páté svobody“).

               (10)

               Programy Unie kromě toho, že významně podpořily mobilitu a přispěly k rozvoji a internacionalizaci vzdělávacích systémů, umožňují na úrovni Unie šíření osvědčených postupů a nástrojů, jejichž cílem je usnadňovat mobilitu mladých lidí ve všech kontextech vzdělávání a odborné přípravy.

               (11)

               Z hospodářského hlediska je zvláště důležité zajistit účinné využívání a administrativní zjednodušení stávajících vnitrostátních i unijních programů a nástrojů na propagaci a podporu mobility ve vzdělávání.

               (12)

               Toto doporučení se týká mladých lidí v Evropě ve všech kontextech vzdělávání a odborné přípravy, ve školách, v odborném vzdělávání (v rámci odborných škol nebo učilišť), v krátkodobých programech, v bakalářském, magisterském či doktorandském studiu, jakož i v rámci výměn mládeže, v dobrovolné činnosti nebo na stážích, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni. Mobilita ve vzdělávání je důležitá u všech studijních oborů a okruhů, jako jsou například kultura, věda, technologie, humanitní obory a sport, a také pro mladé podnikatele a výzkumné pracovníky. Učení v souladu s tímto doporučením zahrnuje formální, neformální a informální učení.

               (13)

               Cílem tohoto doporučení je vyzvat členské státy k tomu, aby podporovaly mobilitu mladých lidí ve vzdělávání a tam, kde je to možné, odstraňovaly překážky, které brání pokroku v této oblasti. Doporučení zároveň plně respektuje pravomoci a povinnosti členských států vyplývající z vnitrostátních právních předpisů i z právních předpisů Unie.

               (14)

               Toto doporučení členské státy rovněž vyzývá, aby k podpoře mobility využívaly všech možností, které skýtají stávající nástroje Unie a Boloňského procesu, zejména pak Evropská charta kvality mobility, Europass (včetně dodatku k diplomu), Youthpass, evropský rámec kvalifikací, evropský systém přenosu a akumulace kreditů a evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu.

               (15)

               Toto doporučení obsahuje konkrétní pokyny, pokud jde o správní a institucionální otázky týkající se mobility mladých lidí ve vzdělávání,

         DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY:
   1)   Informování a poradenství týkající se možností mobility ve vzdělávání

               a)

               zlepšily kvalitu informování a poradenství týkající se možností mobility na celostátní, regionální a místní úrovni a o dostupnosti grantů se zaměřením na konkrétní skupiny studujících, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni. Členské státy by měly využívat nové, tvůrčí a interaktivní způsoby šíření informací, komunikace a výměny názorů s mladými lidmi a dalšími zúčastněnými stranami;

               b)

               zajistily snadnou dostupnost informací o mobilitě ve vzdělávání pro všechny mladé lidi, například prostřednictvím centralizovaných internetových portálů a dalších internetových služeb, středisek podpory (např. „evropských kanceláří“) a informačních poradenských služeb. Užitečné může být rovněž využívání internetových služeb. Doporučuje se využívat v této souvislosti síť Euroguidance;

               c)

               spolupracovaly s Komisí na dalším vývoji a aktualizaci portálu PLOTEUS o vzdělávacích příležitostech, a to zvyšováním počtu vnitrostátních informačních zdrojů, k nimž občané mají přímý přístup prostřednictvím vícejazyčného rozhraní PLOTEUS;

               d)

               doporučily příslušným celostátním a regionálním agenturám zajistit integraci jejich aktivit s aktivitami ostatních aktérů v oblasti mobility ve vzdělávání s cílem vytvořit jasný, souvislý a jednoduchý tok informací;

         2)   Motivace k účasti na činnostech spojených s nadnárodní mobilitou ve vzdělávání

               a)

               propagovaly přínosy mobility ve vzdělávání mezi studujícími, jejich rodinami, vyučujícími, školiteli, pracovníky s mládeží a zaměstnanci, pokud jde o seberealizaci a rozvoj odborných, jazykových, sociálních a mezikulturních dovedností, tvořivost, aktivní občanství a budoucí pracovní uplatnění, zejména v kontextu stále globálnějšího trhu práce;

               b)

               podporovaly navazování kontaktů (networking) mezi příslušnými organizacemi, zúčastněnými stranami a jinými aktéry za účelem zajištění koordinovaného přístupu k motivaci mladých lidí;

               c)

               podporovaly vzájemnou výměnu informací mezi studujícími, kteří se mobility již zúčastnili, a těmi, kteří se do mobility dosud nezapojili, za účelem zvýšení motivace;

               d)

               podporovaly „kulturu mobility“, například začleňováním příležitostí k mobilitě do všech studijních kontextů a podporováním vyššího společenského uznání hodnoty mobility ve vzdělávání;

         3)   Příprava příležitostí k mobilitě ve vzdělávání, zvláště s ohledem na znalost cizích jazyků a na mezikulturní povědomí

               a)

               uznaly význam výuky jazyků a získávání mezikulturních schopností již v rané fázi vzdělávání, a to podporou kvalitní jazykové a kulturní přípravy na mobilitu jak ve všeobecném, tak odborném vzdělávání;

               b)

               vybízely vyučující, aby při výuce jazyků využívali inovativnější metody, včetně metod využívajících informačních a komunikačních technologií. Zvláštní pozornost je třeba věnovat znevýhodněným studujícím a jejich zvláštním potřebám;

               c)

               podporovaly šíření základní počítačové gramotnosti mezi mladými lidmi s cílem zajistit, že se budou moci připravit na mobilitu za optimálních podmínek a že budou moci využít nových možností v oblasti virtuální mobility, jež doplňují mobilitu fyzickou;

               d)

               podporovaly rozvoj partnerství a výměn mezi vzdělávacími institucemi i mezi poskytovateli neformálního učení v zájmu lepší přípravy období mobility;

         4)   Administrativní a institucionální otázky související se studijními pobyty v zahraničí

               a)

               řešily tam, kde to lze, administrativní otázky, které znesnadňují získávání víz a povolení k pobytu pro občany třetích zemí, kteří chtějí využít možnosti studovat v některém z členských států;

               b)

               snižovaly, tam kde to lze, administrativní zátěž za účelem podpory mobility ve vzdělávání směrem do Unie i z Unie. Mobilitu ve vzdělávání mezi Unií a ostatními částmi světa by usnadnila větší spolupráce a partnerství se třetími zeměmi, dohody mezi příslušnými orgány členských států a dvoustranné dohody mezi institucemi;

               c)

               posoudily otázky vyplývající z různých právních předpisů v Unii, pokud jde o účast nezletilých v programech mobility ve vzdělávání;

               d)

               stanovily jasné metody, jak učně v raných fázích odborného vzdělávání přesvědčovat k účasti na mobilitě ve vzdělávání. Na podporu mobility učňů a rovněž mladých výzkumných pracovníků ve vzdělávání by členské státy měly v souladu s vnitrostátními předpisy zajistit odpovídající přístup k ochraně z hlediska pojištění, pracovních norem, zdravotních a bezpečnostních požadavků a opatření v oblasti daní, sociálního zabezpečení a důchodů;

               e)

               aktivně podporovaly vzdělávací programy a programy odborné přípravy připravené a poskytované společně s institucemi v jiných zemích;

               f)

               případně začlenily příležitosti k mobilitě ve vzdělávání do učebních plánů či vzdělávacích programů a aby vedle toho nabízely příležitosti také ke krátkodobé mobilitě, jež mohou k účasti na mobilitě přesvědčit další mladé lidi;

         5)   Přenositelnost grantů a půjček
   podporovaly přenositelnost grantů a půjček a náležitý přístup k odpovídajícím dávkám v zájmu usnadnění mobility mladých lidí ve vzdělávání;
   6)   Kvalita mobility ve vzdělávání

               a)

               využívaly stávajících chart kvality, například Evropské charty kvality mobility, a vnitrostátních a regionálních chart k zajištění vysoké kvality mobility a podporovaly záruku kvality u všech aspektů mobility;

               b)

               podporovaly průběžný dialog a stanovení jednoznačných ujednání mezi vysílající a hostitelskou institucí, například dohodami o studijních pobytech. Podporovaly uznávání získaných vědomostí, dovedností a schopností, transparentní výběrová řízení, vzájemnou výměnu a strukturovanou podporu studujících;

               c)

               podporovaly mechanismy zpětné vazby po období mobility ve vzdělávání s cílem zajistit vysokou kvalitu takové zkušenosti;

               d)

               podporovaly programy poradenství a vzájemného učení s cílem zajistit začlenění účastníků mobility ve vzdělávání v hostitelské zemi nebo instituci;

               e)

               podporovaly zajištění výhodných a cenově dostupných zařízení, pokud jde o ubytování, stravování a dopravu, pro účastníky mobility ve vzdělávání;

               f)

               podporovaly poskytování poradenství pro studující o tom, jak mobilitu ve vzdělávání co nejlépe využít pro rozvoj znalostí, dovedností a schopností;

               g)

               podporovaly poskytování poradenství účastníkům mobility ve vzdělávání po jejich návratu o tom, jak využít schopností získaných během pobytu v zahraničí a po dlouhodobém pobytu v zahraničí poskytovaly pomoc při znovuzačlenění;

         7)   Uznávání studijních výsledků

               a)

               podporovaly zavádění a využívání nástrojů Unie, které usnadňují převádění a ověřování studijních výsledků získaných v rámci mobility mezi členskými státy. Uvedené nástroje by měly být rovněž lépe propagovány, zejména mezi zaměstnavateli;

               b)

               zlepšily postupy a pokyny pro ověřování a uznávání informálního a neformálního učení v zájmu dalšího rozvoje mobility, např. v rámci dobrovolnické činnosti a práce s mládeží;

               c)

               zabývaly se otázkou ověřování a uznávání znalostí, dovedností a schopností, jako jsou znalosti cizích jazyků, získaných během pobytu v zahraničí v rámci mobility;

               d)

               podpořily a zviditelnily kontaktní místa, kde mohou jednotlivci získat informace o tom, jak po návratu ze zahraničí mohou pro své kvalifikace získat uznání a osvědčení;

         8)   Znevýhodnění studující
   poskytovaly znevýhodněným studujícím, kteří by za běžných okolností mohli přijít o příležitosti mobility ve vzdělávání, cílené informace o dostupných programech a podpoře, které jsou přizpůsobeny jejich zvláštním potřebám;
   9)   Partnerství a financování

               a)

               podporovaly partnerství v oblasti mobility ve vzdělávání s účastníky z veřejného i soukromého sektoru, kteří působí na regionální a místní úrovni. Zde mohou být cennými partnery obchodní komory, obchodní sdružení, sdružení v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, profesní sdružení a nevládní organizace. Dále je třeba podporovat sítě škol a univerzit sloužící k výměně informací, novinek a zkušeností;

               b)

               podporovaly regionální a místní orgány, aby se více zapojovaly do podpory mobility ve vzdělávání rozvíjením stávajících sítí a vytvářením nových partnerství;

               c)

               stimulovaly aktivní spolupráci a komunikaci (včetně zvyšování povědomí o hodnotě mobility ve vzdělávání a její prosazování) mezi vzdělávacími institucemi a podniky, jelikož zapojení podniků je důležitým činitelem při posilování mobility mladých lidí, a to například zajišťováním pracovních stáží. Ve vhodných případech poskytovaly v souladu s unijními a vnitrostátními právními předpisy pobídky, například zvláštní granty podnikům, zaměřené na podporu jejich účasti při zajišťování stáží;

               d)

               přispívaly k soudržnosti a doplňkovosti vnitrostátních a unijních programů za účelem zajištění součinnosti a zvýšení efektivnosti programů mobility;

         10)   Úloha šiřitelů

               a)

               podporovaly využívání „šiřitelů“, jako jsou učitelé, školitelé, rodiny, pracovníci s mládeží a mladí lidé, kteří již mají zkušenost s mobilitou, aby inspirovali a motivovali mladé lidi k účasti na mobilitě. Vybízely zaměstnavatele ve školství, aby uznávali a ohodnocovali zájem učitelů, školitelů a pracovníků s mládeží o mobilitu ve vzdělávání;

               b)

               propagovaly a podporovaly příležitosti k mobilitě ve vzdělávání jako součást výchozí odborné přípravy a pokračujícího profesního vývoje vedoucích vzdělávacích institucí, učitelů, školitelů, administrativních pracovníků a pracovníků s mládeží.

         11)   Sledování pokroku

               a)

               na dobrovolném základě podporovaly činnost zkoumající proveditelnost vytvoření metodického rámce pro sledování pokroku v oblasti podpory mobility ve vzdělávání a odstraňování překážek s ní spojených, na základě přípravné studie provedené sítí Eurydice s pomocí odborníků z členských zemí a bude plně využívat stávající zdroje údajů a informací;

               b)

               podávaly Komisi zprávy o pokroku v oblasti podpory mobility ve vzdělávání a odstraňování překážek s ní spojených v rámci stávajících struktur strategického rámce pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) pro podávání zpráv;

         BERE NA VĚDOMÍ ZÁMĚR KOMISE:

               1)

               zajistit v úzké spolupráci s členskými státy plné a účinné využívání programů a rozpočtů Unie, zejména v oblasti celoživotního učení, v zájmu rozšíření studijních příležitostí pro mladé lidi, mimo jiné zvážením využití evropských strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a Evropské investiční banky (5);

               2)

               podporovat úsilí členských států zaměřené na podporu mobility ve vzdělávání, zejména zvážením důsledků tohoto doporučení pro příští generaci programů Unie v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a pro příští víceletý finanční rámec Unie;

               3)

               ve spolupráci s členskými státy zlepšit statistický rámec pro měření nadnárodní mobility ve vzdělávání;

               4)

               v úzké spolupráci s odborníky z členských států posoudit proveditelnost vytvoření metodického rámce – ve sdělení Komise nazvané Mládež v pohybu uváděného jako „tabulka výsledků v oblasti mobility“ – pro sledování pokroku v oblasti mobility ve vzdělávání a odstraňování překážek s ní spojených;

               5)

               vyhodnotit pokrok při odstraňování překážek mobility ve vzdělávání po prvních čtyřech letech provádění doporučení.

      V Lucemburku dne 28. června 2011.

            Za Radu

            předseda

         FAZEKAS S.

      (1)  Úř. věst. C 371, 23.12.2000, s. 4.

      (2)  Úř. věst. L 215, 9.8.2001, s. 30.

      (3)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 81.

      (4)  Úř. věst. C 175, 1.7.2009, s. 31.

      (5)  A rovněž zvážením proveditelnosti vývoje nového způsobu finanční podpory – včetně případných „evropských půjček pro studenty“ – v souladu se závěry Rady z listopadu 2008 týkajícími se mobility mladých lidí.


title: Doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 , kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (Text s významem pro EHP)

text:
               15.5.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 120/28

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. dubna 2009,
   kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze
   (Text s významem pro EHP)
   (2009/385/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 14. prosince 2004 přijala Komise doporučení 2004/913/ES o podpoře vhodného systému odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (1) a dne 15. února 2005 přijala Komise doporučení 2005/162/ES o úloze nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a o výborech správní nebo dozorčí rady společností kótovaných na burze (2). Hlavní cíle těchto doporučení jsou zajistit transparentnost odměňování, kontrolu akcionářů nad politikou odměňování a individuálním odměňováním prostřednictvím zpřístupňování informací a zavedení povinného nebo poradního hlasování o prohlášení o politice odměňování a schvalování systémů odměn formou akcií akcionáři, účinného a nezávislého nevýkonného dohledu a přinejmenším poradní úlohy výboru pro odměňování v otázce postupů týkajících se odměňování.

               (2)

               Z těchto doporučení vyplývá, že Komise by měla sledovat situaci, včetně provádění a uplatňování zásad obsažených v těchto doporučeních, a zhodnotit potřebu dalších opatření. Zkušenosti z uplynulých let a v poslední době zejména v souvislosti s finanční krizí navíc ukázaly, že struktury odměňování začínají být čím dále složitější, příliš se zaměřují na krátkodobé výsledky a v některých případech vedou k nadměrným odměnám, které nejsou podloženy výkonem.

               (3)

               I když jsou forma, struktura a výše odměn členů správních orgánů nadále převážně v pravomoci společností, jejich akcionářů a případně zástupců zaměstnanců, Komise má za to, že je třeba přijmout další zásady týkající se struktury odměňování členů správních orgánů, která je stanovena v politice odměňování společnosti, a procesu stanovení odměny a kontroly tohoto procesu.

               (4)

               Tímto doporučením nejsou dotčena případná práva sociálních partnerů v kolektivním vyjednávání.

               (5)

               Existující systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze by měl být posílen zásadami, které doplňují ty, jež jsou obsaženy v doporučeních 2004/913/ES a 2005/162/ES.

               (6)

               Struktura odměňování členů správních orgánů by měla přispívat k dlouhodobé udržitelnosti společnosti a zajišťovat, aby odměny byly založeny na výkonu. Proměnné složky odměny by proto měly být vázány na předem stanovená a měřitelná výkonnostní kritéria, včetně kritérií jiného než finančního charakteru. Měly by být stanoveny horní hranice proměnných složek odměny. Významné proměnné složky odměny by měly být na určitou dobu, například na tři až pět let, odloženy a podmíněny stálou výkonností. Společnosti by navíc měly mít možnost žádat zpět proměnné složky odměny, které byly vyplaceny na základě údajů, o nichž se ukázalo, že byly zjevně nesprávně uvedeny.

               (7)

               Je nezbytné zajistit, aby výplaty odstupného, tzv. „zlaté padáky“, nebyly odměnou za selhání a aby byl respektován primární účel odstupného jako záchranné sítě v případě předčasného ukončení smlouvy. Odstupné by proto mělo být omezeno konkrétní částkou nebo dobou trvání před ukončením smlouvy; obecně by částka odstupného neměla být vyšší než odměna za dva roky (pouze na základě stálé složky roční odměny) a odstupné by se nemělo vyplácet, je-li důvodem ukončení smlouvy neodpovídající výkon nebo pokud člen správního orgánu odchází z vlastní vůle. Toto nevylučuje výplatu odstupného při předčasném ukončení smlouvy v důsledku změn ve strategii společnosti nebo v případě fúzí či sloučení společností.

               (8)

               Systémy, v nichž jsou členové správních orgánů odměňováni formou akcií, opcí na akcie nebo jakéhokoli jiného práva nabýt akcie nebo dostávat odměnu na základě pohybů ceny akcií, by měly být lépe vázány na výkon a tvorbu dlouhodobé hodnoty společnosti. Proto by se na akcie mělo vztahovat vhodné rozhodné období a uznání nároku na akcie by mělo být vázáno na splnění výkonnostních kritérií v tomto rozhodném období. Opce na akcie a práva nabýt akcie nebo dostávat odměnu na základě pohybů ceny akcií by neměly být po vhodnou dobu uplatnitelné a právo na jejich uplatnění by mělo být vázáno na splnění výkonnostních kritérií. Aby se dále předešlo střetům zájmů členů správních orgánů, kteří vlastní akcie společnosti, měli by mít tito členové správních orgánů povinnost ponechat si v držení určitou část akcií až do konce svého funkčního období.

               (9)

               Prohlášení o odměňování by mělo být jasné a srozumitelné, aby usnadňovalo akcionářům zhodnocení přístupu společnosti k odměňování a posílilo odpovědnost společnosti vůči akcionářům. Kromě toho je třeba dále zpřístupnit informace týkající se struktury odměňování.

               (10)

               S cílem zvýšit odpovědnost by akcionáři měli být podporováni v tom, aby se účastnili valných hromad a uvážlivě využívali svých hlasovacích práv. Zejména institucionální akcionáři by měli jít příkladem v souvislosti se zajištěním zvýšené odpovědnosti správních orgánů v otázkách odměňování.

               (11)

               Výbory pro odměňování podle doporučení 2005/162/ES hrají důležitou úlohu při utváření politiky odměňování společnosti, předcházení střetům zájmů a dohledu nad chováním správních orgánů v souvislosti s odměňováním. S cílem posílit úlohu těchto výborů by nejméně jeden jejich člen měl mít odborné znalosti v oblasti odměňování.

               (12)

               U poradců pro odměňování může docházet ke střetům zájmů, například tehdy, když poradce radí výboru pro odměňování v otázkách postupů odměňování a současně radí společnosti nebo výkonnému členovi (členům) její správní rady nebo členovi (členům) jejího představenstva. Je vhodné, aby výbory pro odměňování postupovaly obezřetně při výběru poradců pro odměňování a dbaly na to, aby jeden poradce neradil současně útvaru lidských zdrojů společnosti nebo výkonným členům její správní rady nebo členům jejího představenstva.

               (13)

               Vzhledem k důležitosti otázky odměňování členů správních orgánů a s cílem posílit účinné uplatňování rámce Společenství pro oblast odměňování členů správních orgánů Komise zamýšlí hojně využívat různých mechanismů sledování, jakými jsou roční hodnocení spolu s vzájemnými hodnoceními členskými státy. Dále Komise zamýšlí prozkoumat možnosti standardizace uveřejňování politik odměňování členů správních orgánů.

               (14)

               Oznámení opatření přijatých členskými státy na základě tohoto doporučení by mělo obsahovat jasnou lhůtu, v níž mají společnosti přijmout politiky odměňování vyhovující zásadám stanoveným v tomto doporučení,

         DOPORUČUJE:

      ODDÍL I

      Působnost a definice

   1.   Působnost

               1.1

               Oblast působnosti oddílu II tohoto doporučení odpovídá oblasti působnosti doporučení 2004/913/ES.
               Oblast působnosti oddílu III tohoto doporučení odpovídá oblasti působnosti doporučení 2005/162/ES.

               1.2

               Členské státy by měly přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby společnosti kótované na burze, na něž se vztahují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, dodržovaly toto doporučení.

         2.   Doplňující definice k definicím stanoveným v doporučeních 2004/913/ES a 2005/162/ES:

               2.1

               „Proměnnými složkami odměny“ se rozumí ty složky odměny členů správních orgánů, které jsou přiznávány na základě výkonnostních kritérií, včetně prémií.

               2.2

               „Odstupným“ se rozumí jakákoli platba související s předčasným ukončením smluv výkonných členů správní rady nebo členů představenstva, včetně plateb souvisejících s délkou výpovědní lhůty nebo konkurenční doložkou obsaženou ve smlouvě.

      ODDÍL II

      Politika odměňování

   (Oddíl II doporučení 2004/913/ES)
   3.   Struktura politiky odměňování členů správních orgánů

               3.1

               Obsahuje-li politika odměňování proměnné složky odměny, společnosti by měly stanovit horní hranici proměnné složky (proměnných složek). Stálá složka odměny by měla být dostatečně velká na to, aby umožňovala společnosti zadržet proměnné složky odměny, když nejsou plněna výkonnostní kritéria.

               3.2

               Přiznání proměnných složek odměny by mělo být podmíněno předem stanovenými a měřitelnými výkonnostními kritérii.
               Výkonnostní kritéria by měla přispívat k dlouhodobé udržitelnosti společnosti a měla by zahrnovat kritéria jiného než finančního charakteru, která mají vztah k tvorbě dlouhodobé hodnoty společnosti, jako například dodržování platných pravidel a postupů.

               3.3

               Při přiznání proměnné složky odměny by výplata větší části proměnné složky měla být o určitou minimální dobu odložena. Odložená část proměnné složky by měla být stanovena podle relativní váhy proměnné složky v porovnání se stálou složkou odměny.

               3.4

               Smlouvy s výkonnými členy správní rady nebo členy představenstva by měly zahrnovat ujednání umožňující společnosti žádat zpět proměnné složky odměny, které byly přiznány na základě údajů, o nichž se následně ukázalo, že byly zjevně nesprávně uvedeny.

               3.5

               Odstupné by nemělo být vyšší než pevně stanovená částka nebo odměna za pevně stanovený počet let a obecně by nemělo být vyšší než stálá složka odměny za dva roky nebo její ekvivalent.
               Odstupné by se nemělo vyplácet, je-li důvodem ukončení smlouvy neodpovídající výkon.

         4.   Odměna formou akcií

               4.1

               Nárok na akcie by měl být uznán nejdříve tři roky po jejich přidělení.
               Opce na akcie nebo jakákoli jiná práva nabýt akcie nebo dostávat odměnu na základě pohybů ceny akcií by neměly být uplatnitelné po dobu tří let po jejich přidělení.

               4.2

               Uznání nároku na akcie a právo uplatnit akciové opce nebo jakákoli jiná práva nabýt akcie nebo dostávat odměnu na základě pohybů ceny akcií by měly být podmíněny předem stanovenými a měřitelnými výkonnostními kritérii.

               4.3

               Po uznání nároku na akcie by si měli členové správních orgánů ponechat určitý počet akcií v držení až do konce svého funkčního období, s výhradou potřeby financovat případné náklady související s nabytím akcií. Měl by být pevně stanoven počet akcií, které si je třeba ponechat v držení, například dvojnásobek hodnoty celkové roční odměny (stálé plus proměnné složky).

               4.4

               Při odměňování nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady by neměly být používány opce na akcie.

         5.   Uveřejňování politiky odměňování členů správních orgánů

               5.1

               Prohlášení o odměňování uvedené v bodu 3.1 doporučení 2004/913/ES by mělo být jasné a srozumitelné.

               5.2

               Kromě informací stanovených v bodu 3.3 doporučení 2004/913/ES by prohlášení o odměňování mělo obsahovat tyto informace:

                           a)

                           vysvětlení, jak vybraná výkonnostní kritéria přispívají k dlouhodobým zájmům společnosti v souladu s bodem 3.2 tohoto doporučení;

                           b)

                           vysvětlení metod použitých k určení, zda jsou plněna výkonnostní kritéria;

                           c)

                           dostatečné informace o dobách odkladu týkajících se proměnné složky odměny podle bodu 3.3 tohoto doporučení;

                           d)

                           dostatečné informace o politice v otázce odstupného podle bodu 3.4 tohoto doporučení;

                           e)

                           dostatečné informace o rozhodných obdobích pro odměňování formou akcií podle bodu 4.1 tohoto doporučení;

                           f)

                           dostatečné informace o politice v otázce ponechání akcií v držení po uznání nároku podle bodu 4.3 tohoto doporučení;

                           g)

                           dostatečné informace o složení hodnotících skupin společností, jejichž politika odměňování byla zkoumána v souvislosti se zavedením politiky odměňování dané společnosti.

         6.   Hlasování akcionářů

               6.1

               Akcionáři, zejména institucionální, by měli být podporováni v tom, aby se účastnili příslušných valných hromad a uvážlivě využívali svých hlasovacích práv v souvislosti s odměňováním členů správních orgánů; při této činnosti by měli zohledňovat zásady obsažené v tomto doporučení, doporučení 2004/913/ES a doporučení 2005/162/ES.

      ODDÍL III

      Výbor pro odměňování

   (bod 3 přílohy I doporučení 2005/162/ES)
   7.   Vytvoření a složení

               7.1

               Nejméně jeden člen výboru pro odměňování by měl mít odborné znalosti a zkušenosti v oblasti politiky odměňování.

         8.   Úloha

               8.1

               Výbor pro odměňování by měl pravidelně přezkoumávat politiku odměňování výkonných členů správní rady nebo členů představenstva, včetně politiky týkající se odměňování formou akcií, a její provádění.

         9.   Činnost

               9.1

               Výbor pro odměňování by měl při výkonu svých funkcí využívat nezávislý úsudek a postupovat čestně.

               9.2

               Při využití služeb poradce s cílem získat informace o tržních standardech systému odměňování by měl výbor pro odměňování dbát na to, aby dotyčný poradce současně neposkytoval rady útvaru lidských zdrojů společnosti nebo výkonným členům správní rady nebo členům představenstva dotčené společnosti.

               9.3

               Výbor pro odměňování by měl při výkonu svých funkcí dbát na to, aby odměna jednotlivých výkonných členů správní rady nebo členů představenstva byla úměrná odměně dalších výkonných členů správní rady nebo členů představenstva a jiných pracovníků společnosti.

               9.4

               Výbor pro odměňování by měl podávat zprávy o výkonu svých funkcí akcionářům a měl by být za tímto účelem přítomen na výroční valné hromadě akcionářů.

      ODDÍL IV

      Závěrečná ustanovení

               10.

               Členské státy se vyzývají, aby do 31. prosince 2009 přijaly nezbytná opatření pro podporu uplatňování tohoto doporučení.
               V této souvislosti se členské státy vyzývají, aby zorganizovaly vnitrostátní konzultace se zúčastněnými stranami k tomuto doporučení a aby sdělily Komisi opatření přijatá na základě tohoto doporučení, čímž umožní Komisi důkladně sledovat situaci a na základě sledování zhodnotit potřebu dalších opatření.

               11.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 30. dubna 2009.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 385, 29.12.2004, s. 55.

      (2)  Úř. věst. L 52, 25.2.2005, s. 51.


title: Doporučení Rady ze dne 12. října 2005 o usnadnění přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely provádění vědeckého výzkumu v Evropském společenství

text:
               3.11.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 289/26

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 12. října 2005
   o usnadnění přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely provádění vědeckého výzkumu v Evropském společenství
   (2005/762/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 63 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S cílem upevnit evropskou politiku výzkumu a vytvořit její strukturu Komise považovala v lednu 2000 za nezbytné vytvořit Evropský výzkumný prostor jako základ pro budoucí opatření Společenství v této oblasti.

               (2)

               Evropská rada na zasedání v Lisabonu v březnu 2000, na kterém byl Evropský výzkumný prostor schválen, stanovila za cíl Společenství stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě.

               (3)

               Globalizace ekonomiky vyžaduje větší mobilitu výzkumných pracovníků, což Evropské společenství uznalo ve svém šestém rámcovém programu (4), když své programy ještě více otevřelo výzkumným pracovníkům ze třetích zemí.

               (4)

               Počet výzkumných pracovníků, které bude Společenství potřebovat, má-li splnit svůj cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Barceloně v březnu 2002, totiž investovat do výzkumu 3 % HDP, se odhaduje na 700 000. Tento cíl by měl být splněn prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření, například zvýšením přitažlivosti vědecké kariéry u mladých lidí, podporou zapojení žen do vědeckého výzkumu, zvyšováním příležitostí pro vzdělávání a mobilitu ve výzkumu, zlepšením kariérních vyhlídek pro výzkumné pracovníky v rámci Společenství a otevřením Společenství státním příslušníkům třetích zemí, kteří by mohli být přijati pro účely výzkumu.

               (5)

               Do provedení směrnice Rady 2005/71/ES ze dne 12. října 2005 o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu (5), která má přispět k dosažení těchto cílů tím, že zavede postup pro přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem provádění vědeckého výzkumu, se členské státy tímto doporučením vyzývají, aby přijímání těchto osob usnadnily již nyní.

               (6)

               Vzhledem k nedostatku výzkumných pracovníků ve Společenství a vzhledem k tomu, že je třeba usnadnit jejich přijímání, by měly být učiněny kroky k podpoře přístupu k pracovním místům v oblasti výzkumu na trhu práce, například tím, že se upustí od požadavku na pracovní povolení.

               (7)

               Pro dosažení konkurenceschopnosti a přitažlivosti na mezinárodní úrovni by členské státy měly zjednodušit a urychlit své postupy pro vydávání a obnovování víz a povolení k pobytu výzkumným pracovníkům.

               (8)

               Provádění tohoto doporučení by nemělo být podnětem k „odlivu mozků“ z transformujících se nebo rozvojových zemí. V takových případech by v rámci spolupráce se zeměmi původu měla být přijata podpůrná opatření pro podporu začlenění výzkumných pracovníků v jejich zemích původu a pro podporu mobility výzkumných pracovníků, s cílem vytvořit komplexní migrační politiku. V této souvislosti by členské státy měly usilovat o vytvoření rovnováhy mezi přijímáním výzkumných pracovníků ze třetích zemí a odhadem potřeb jejich země původu v oblasti výzkumu. Přitom by měly vzít v úvahu také osobní situaci výzkumných pracovníků, zejména pokud má dotyčná osoba smluvní vztah s výzkumnou organizací ve své zemi původu.

               (9)

               Vzhledem k tomu, že otázky související se sloučením rodiny představují klíčový faktor pro rozhodnutí výzkumných pracovníků o volbě Společenství za místo, kde povedou svůj výzkum, by měly členské státy usnadnit slučování rodinných příslušníků výzkumných pracovníků, například pokud jde o přístup na trh práce a o možnost rodinných příslušníků ucházet se o práci, když oprávněně pobývají na území příslušného členského státu.

               (10)

               Při určování délky platnosti povolení k pobytu, které má být vydáno rodinným příslušníkům, by členské státy měly vzít v úvahu, zda dotyčná osoba musí nebo nemusí dokončit školní docházku.

               (11)

               Měla by být podporována výměna informací a osvědčených postupů s cílem zdokonalit postupy pro přijímání výzkumných pracovníků. V tomto doporučení jsou jako faktory přispívající ke zlepšení uvedeny také kontakty mezi příslušnými orgány a vytváření sítí. Zejména „Celoevropský portál na podporu mobility výzkumných pracovníků“ a odpovídající vnitrostátní nástroje představují pro výzkumné pracovníky významný zdroj informací.

               (12)

               V souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 upřednostňují tehdejší členské státy během doby uplatňování národních opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, v přístupu na svůj trh práce pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí.

               (13)

               Na české, estonské, kyperské, lotyšské, litevské, maďarské, maltské, polské, slovinské a slovenské migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v jiném členském státě, nebo na migrující pracovníky z ostatních členských států a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v České republice, v Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, v Litvě, v Maďarsku, na Maltě, v Polsku, ve Slovinsku a na Slovensku, se nevztahují větší omezení než na migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky ze třetích zemí, kteří bydlí a pracují v tomto členském státě nebo v České republice, v Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, v Litvě, v Maďarsku, na Maltě, v Polsku, ve Slovinsku a na Slovensku.

               (14)

               Toto doporučení ctí základní práva a dodržuje zásady stanovené zejména v Listině základních práv Evropské unie.

               (15)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto doporučení, a proto se na ně nevztahuje.

               (16)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto doporučení, a proto se na ně nevztahuje.

               (17)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení, a proto se na ně nevztahuje,

         DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

               1.

               V oblasti přijímání za účelem provádění výzkumu:

                           a)

                           podpořit přijímání výzkumných pracovníků do Společenství vytvořením příznivých podmínek pro provádění výzkumu, nejlépe tím, že budou zproštěni povinnosti mít pracovní povolení, popřípadě stanovením, že toto pracovní povolení má být vydáváno automaticky nebo ve zrychleném řízení;

                           b)

                           upustit od používání kvót, kterými se omezuje příjímání státních příslušníků třetích zemí na pracovní místa v oblasti výzkumu;

                           c)

                           zaručit státním příslušníkům třetích zemí možnost působit jako výzkumný pracovník, včetně možnosti prodloužení a popřípadě obnovení jejich pracovního povolení.

               2.

               V oblasti povolení k pobytu:

                           a)

                           vydávat povolení k pobytu co nejrychleji po podání žádostí státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu a usnadnit využití zrychlených řízení;

                           b)

                           zaručit státním příslušníkům třetích zemí působícím jako výzkumní pracovníci, že jejich povolení k pobytu budou obnovena;

                           c)

                           do přijímacího procesu výzkumných pracovníků postupně zapojit výzkumné organizace.

               3.

               V oblasti slučování rodin usnadnit a podporovat slučování rodinných příslušníků vytvářením příznivých a přitažlivých podmínek a postupů.

               4.

               V oblasti operativní spolupráce:

                           a)

                           usnadnit výzkumným pracovníkům přístup k důležitým informacím a podporovat jejich dostupnost ve všech významných informačních zdrojích;

                           b)

                           podporovat sítě kontaktních osob v rámci příslušných správ;

                           c)

                           podporovat výzkumné organizace, aby takové sítě vytvářely;

                           d)

                           informovat Komisi o opatřeních přijatých k usnadnění přijímání výzkumných pracovníků ze třetích zemí.

      V Lucemburku dne 12. října 2005.

            Za Radu

            předseda

         C. CLARKE

      (1)  Stanovisko ze dne 12. dubna 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. C 120, 20.5.2005, s. 60.

      (3)  Úř. věst. C 71, 22.3.2005, s. 6.

      (4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002–2006) (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  Viz s. 15 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 16. února 2010 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2008

text:
               20.2.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 45/16

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 16. února 2010
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2008
   (2010/103/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), ve znění dohody podepsané v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2008, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2008 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2008 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2008.

      V Bruselu dne 16. února 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         E. SALGADO

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 269, 10.11.2009, s. 257.


title: 2014/881/EU: Doporučení Komise ze dne 18. listopadu 2014 k postupu pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu

text:
               12.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 356/520

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. listopadu 2014
      k postupu pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu

         (2014/881/EU)

      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (1), a zejména na čl. 30 odst. 1 uvedené směrnice,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle bodu 7.3.4 přílohy nařízení Komise (EU) č. 1299/2014 (2) (TSI INF) a bodu 7.3.4 přílohy nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 (3) (TSI ENE) je pro stávající železniční tratě, na kterých není realizován žádný projekt obnovy nebo modernizace, prokázání úrovně shody těchto tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu (TSI) dobrovolné. Podobně i pro stávající tratě, na nichž jsou realizovány projekty, které nezahrnují postup ES ověřování, by prokázání úrovně shody těchto tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu (TSI) mělo být dobrovolné.

                  (2)

                  Provozovatel infrastruktury by měl mít možnost dobrovolně zadat do registru infrastruktury informace týkající se úrovně shody stávající trati se základními parametry TSI. Pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI by měl být doporučen standardní postup.

                  (3)

                  Příloha doporučení Komise 2011/622/EU (4) odkazuje na předchozí verze TSI INF a TSI ENE, a měla by proto být aktualizována.

                  (4)

                  Z důvodu srozumitelnosti a zjednodušení je vhodnější nahradit doporučení 2011/622/EU tímto doporučením Komise.

                  (5)

                  Po konzultaci s výborem uvedeným v článku 29 směrnice 2008/57/ES,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  Pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu by měl být použit postup stanovený v příloze.

                  2.

                  Toto doporučení nahrazuje doporučení 2011/622/EU.

         V Bruselu dne 18. listopadu 2014.

               Za Komisi

            Violeta BULC

               členka Komise

         (1)  Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1.

         (2)  Nařízení Komise (EU) č. 1299/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému infrastruktura železničního systému v Evropské unii (Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

         (3)  Nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému energie železničního systému v Evropské unii (Viz strana 179 v tomto čísle Úředního věstníku).

         (4)  Doporučení Komise 2011/622/EU ze dne 20. září 2011 týkající se postupu pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu (Úř. věst. L 243, 21.9.2011, s. 23).

         PŘÍLOHA
         1.   Úvod

         1.1.   Technická oblast působnosti

         Tento postup se vztahuje na tyto subsystémy železničního systému Evropské unie:

                     a)

                     strukturální subsystém infrastruktura a

                     b)

                     strukturální subsystém energetika.

               Oba subsystémy jsou uvedeny v seznamu subsystémů v příloze II odst. 1 směrnice 2008/57/ES.
         1.2.   Místní oblast působnosti

         Místní oblastí působnosti tohoto postupu je železniční systém EU, jak je definován ve směrnici 2008/57/ES.
         1.3.   Definice

         Pro účely tohoto postupu se:

                     a)

                     „EI“ rozumí stávající infrastruktura (pevná zařízení), které nepodléhají postupu ES ověřování;

                     b)

                     „prokázáním shody EI“ rozumí ověření, zda jsou základní parametry subsystému a/nebo prvek stávajících tratí v souladu s požadavky příslušných TSI;

                     c)

                     „osvědčením o prokázání shody EI“ rozumí dokument vydaný nezávislým posuzovatelem po prokázání shody EI;

                     d)

                     „prohlášením o prokázání shody EI“ rozumí dokument vydaný žadatelem poté, co obdrží osvědčení o prokázání shody EI.

               2.   Postup pro prokázání shody stávajících tratí s technickými specifikacemi pro interoperabilitu

         2.1.   Účel

         Následující postup lze použít pro prokázání shody stávajících pevných zařízení s TSI, aniž by podléhaly postupu ES ověřování.
         Tento postup není povinný, lze jej však použít dobrovolně.
         2.2.   Postup pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI

         2.2.1.   Postupem pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI je postup prokázání shody EI. Podle tohoto postupu žadatel splňuje povinnosti stanovené v bodech 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5.2 a 2.2.5.3 a na vlastní odpovědnost zajišťuje a prohlašuje, že daný subsystém, který podléhá ustanovením bodu 2.2.4, splňuje požadavky příslušných TSI.
         2.2.2.   Žadatel podá žádost o prokázání shody EI subsystému nezávislému posuzovateli dle vlastního výběru.
         Žádost obsahuje:

                     a)

                     jméno a adresu žadatele, a pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu, a

                     b)

                     technickou dokumentaci.

               2.2.3.   Technická dokumentace
         2.2.3.1.   Žadatel vypracuje technickou dokumentaci a dá ji k dispozici nezávislému posuzovateli uvedenému v bodě 2.2.4. Dokumentace by měla umožnit prokázat úroveň shody stávajících subsystémů se základními parametry příslušných TSI.
         2.2.3.2.   Technická dokumentace obsahuje, je-li to vhodné, tyto prvky:

                     a)

                     obecný popis stávajícího subsystému;

                     b)

                     dokumenty potřebné k vypracování technické dokumentace;

                     c)

                     seznam harmonizovaných norem a/nebo dalších příslušných technických specifikací, odkazy na něž byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, a/nebo vnitrostátních technických specifikací, které se oznamují podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/57/ES, které byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení přijatých ke splnění požadavků příslušných TSI v případě, že uvedené harmonizované nebo vnitrostátní normy nebyly použity. V případě částečného použití harmonizovaných nebo vnitrostátních norem se v technické dokumentaci uvedou ty části, jež byly použity;

                     d)

                     podmínky pro užití subsystému (omezení provozní doby nebo vzdálenosti, povolené opotřebení atd.);

                     e)

                     popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení provozu a údržby subsystému,

                     f)

                     podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému;

                     g)

                     veškeré technické požadavky příslušných TSI, které se musí brát v úvahu během údržby nebo provozu subsystému;

                     h)

                     veškeré další vhodné technické podklady prokazující, že předchozí kontroly nebo zkoušky byly úspěšně provedeny příslušnými orgány za srovnatelných podmínek.

               2.2.3.3.   Žadatel uchovává technickou dokumentaci k dispozici příslušným vnitrostátním orgánům po celou dobu životnosti subsystému.
         2.2.4.   Postup pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI
         2.2.4.1.   Nezávislý posuzovatel vybraný žadatelem vezme v úvahu doklady o přezkoumáních, kontrolách nebo zkouškách, které byly provedeny jinými subjekty nebo žadatelem.
         2.2.4.2.   Důkazy shromážděné nezávislým posuzovatelem by měly být přiměřené a dostatečné, aby prokázaly shodu s požadavky příslušných TSI i to, že byly provedeny všechny požadované a odpovídající kontroly a zkoušky.
         2.2.4.3.   Pokud stávající subsystém splňuje požadavky příslušných TSI, může nezávislý posuzovatel vydat osvědčení o prokázání shody EI.
         2.2.5.   Prohlášení o prokázání shody EI
         2.2.5.1.   Žadatel vystaví písemné prohlášení o prokázání shody EI pro daný subsystém a uchovává je po celou dobu životnosti subsystému. Prohlášení o prokázání shody EI identifikuje subsystém, pro nějž bylo vystaveno.
         2.2.5.2.   Prohlášení o prokázání shody EI a průvodní dokumenty jsou vypracovány v souladu s kapitolou 2.5 tohoto postupu.
         2.2.5.3.   Kopie prohlášení o prokázání shody EI se na požádání předloží příslušným orgánům.
         2.2.6.   Technická dokumentace
         2.2.6.1.   Nezávislý posuzovatel je odpovědný za vypracování technické dokumentace, která se přikládá k prohlášení o prokázání shody EI.
         2.2.6.2.   Technická dokumentace, která se přikládá k prohlášení o prokázání shody EI, je uložena u žadatele.
         2.2.6.3.   Žadatel uchovává kopii technické dokumentace po celou dobu životnosti subsystému; kopii technické dokumentace zašle všem ostatním členským státům, které o to požádají.
         2.3.   Posuzované vlastnosti

         Vlastnosti, které se posuzují v rámci postupu pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI, jsou uvedeny:

                     —

                     v tabulce 1 pro subsystém infrastruktura a

                     —

                     v tabulce 2 pro subsystém energetika.

            Tabulka 1

            Posouzení subsystému infrastruktura k prokázání shody EI

                     Posuzované vlastnosti (TSI INF)

                     Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                     Konkrétní postupy posouzení

                     1

                     2

                     Průjezdný průřez (4.2.3.1)

                     X

                     6.2.4.1

                     Osová vzdálenost kolejí (4.2.3.2)

                     X

                     6.2.4.2

                     Maximální sklony (4.2.3.3)

                     X

                     Minimální přípustný poloměr vodorovných oblouků (4.2.3.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Minimální přípustný poloměr zaoblení lomu sklonu (4.2.3.5)

                     X

                     6.2.4.4

                     Jmenovitý rozchod koleje (4.2.4.1)

                     X

                     6.2.4.3

                     Převýšení (4.2.4.2)

                     X

                     6.2.4.4

                     Nedostatek převýšení (4.2.4.3)

                     X

                     6.2.4.4
                     6.2.4.5

                     Náhlá změna nedostatku převýšení koleje (4.2.4.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Ekvivalentní kuželovitost (4.2.4.5)

                     X

                     6.2.4.6

                     Profil hlavy kolejnice pro běžnou kolej (4.2.4.6)

                     není určeno

                     6.2.4.7

                     Úklon kolejnice (4.2.4.7)

                     X

                     Návrh geometrie výhybek a srdcovek (4.2.5.1)

                     X

                     6.2.4.8

                     Použití srdcovek s pohyblivými částmi (4.2.5.2)

                     X

                     6.2.4.8

                     Maximální délka nevedeného místa ve dvojité pevné srdcovce (4.2.5.3)

                     X

                     6.2.4.8

                     Odolnost koleje proti svislým zatížením (4.2.6.1)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnost koleje v podélném směru (4.2.6.2)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnost koleje v příčném směru (4.2.6.3)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnost nových mostů vůči zatížení dopravou (4.2.7.1)

                     není určeno

                     Ekvivalentní svislé zatížení pro nová zemní tělesa a účinky zemního tlaku (4.2.7.2)

                     není určeno

                     Odolnost nových konstrukcí vedoucích nad tratí nebo přiléhajících k železniční trati (4.2.7.3)

                     není určeno

                     Odolnost stávajících mostů a zemních těles vůči zatížení dopravou (4.2.7.4)

                     X

                     6.2.4.10

                     Mez bezodkladného zásahu pro vyrovnání (4.2.8.1)

                     není určeno

                     Mez bezodkladného zásahu pro podélnou výšku (4.2.8.2)

                     není určeno

                     Mez bezodkladného zásahu pro zborcení koleje (4.2.8.3)

                     není určeno

                     Mez bezodkladného zásahu pro rozchod trati jako ojedinělé závady (4.2.8.4)

                     není určeno

                     Mez okamžitého zásahu pro převýšení (4.2.8.5)

                     není určeno

                     Mez okamžitého zásahu pro výhybky a srdcovky (4.2.8.6)

                     není určeno

                     Užitná délka nástupiště (4.2.9.1)

                     X

                     Výška nástupiště (4.2.9.2)

                     X

                     Vzdálenost hrany nástupiště od osy přilehlé koleje (4.2.9.3)

                     X

                     6.2.4.11

                     Uspořádání kolejí podél nástupišť (4.2.9.4)

                     X

                     Maximální kolísání tlaku v tunelu (4.2.10.1)

                     X

                     6.2.4.12

                     Účinek bočního větru (4.2.10.2)

                     X

                     6.2.4.13

                     Odlétávání štěrku (4.2.10.3)

                     otevřený bod

                     Značení vzdálenosti (4.2.11.1)

                     X

                     Ekvivalentní kuželovitost za provozu (4.2.11.2)

                     není určeno

                     Vyprazdňování toalet (4.2.12.2)

                     X

                     6.2.4.14

                     Zařízení pro čištění exteriérů vlaků (4.2.12.3)

                     X

                     6.2.4.14

                     Doplňování vody (4.2.12.4)

                     X

                     6.2.4.14

                     Doplňování paliva (4.2.12.5)

                     X

                     6.2.4.14

                     Elektrické přípojky (4.2.12.6)

                     X

                     6.2.4.14

                     Použití prvků interoperability

                     není určeno

            Tabulka 2

            Posouzení subsystému energetika k prokázání shody EI

                     Posuzované vlastnosti (TSI ENE)

                     Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                     Konkrétní postupy posouzení

                     1

                     2

                     Napětí a kmitočet (4.2.3)

                     X

                     Parametry vztahující se k výkonnosti napájecí soustavy (4.2.4)

                     X

                     6.2.4.1

                     Proudová zatížitelnost, stejnosměrné soustavy, stojící vlaky (4.2.5)

                     X

                     6.1.4.2

                     Rekuperační brzdění (4.2.6)

                     X

                     6.2.4.2

                     Opatření pro koordinaci elektrické ochrany (4.2.7)

                     X

                     6.2.4.3

                     Účinky harmonických a dynamických jevů na střídavých soustavách (4.2.8)

                     X

                     6.2.4.4

                     Geometrie trolejového vedení (4.2.9)

                     X

                     Obrys pantografového sběrače (4.2.10)

                     X

                     Střední přítlačná síla (4.2.11)

                     X

                     Dynamické chování a jakost odběru proudu (4.2.12)

                     X

                     6.1.4.1, 6.2.4.5

                     Vzdálenost mezi pantografovými sběrači použitá pro návrh trolejového vedení (4.2.13)

                     X

                     Materiál trolejového vodiče (4.2.14)

                     X

                     Úseky oddělující fáze (4.2.15)

                     X

                     Úseky pro oddělení soustav (4.2.16)

                     X

                     Ochranná opatření proti zasažení elektrickým proudem (4.2.18)

                     X

                     6.2.4.6

                     Pravidla údržby (4.5)

                     X

                     6.2.4.7

               2.4.   Požadavky na nezávislého posuzovatele

         2.4.1.   Nezávislý posuzovatel vybraný žadatelem provede prokázání shody EI stávajících tratí. Nezávislým posuzovatelem může být externí subjekt nebo interní součást provozovatele infrastruktury.
         2.4.2.   Ve vztahu k železniční infrastruktuře má nezávislý posuzovatel:

                     a)

                     řádné technické vzdělání;

                     b)

                     dostatečnou znalost požadavků vztahujících se na posouzení a odpovídající zkušenosti v provádění potřebných zkoušek a

                     c)

                     způsobilost vystavit osvědčení o prokázání shody EI a vypracovat technickou dokumentaci představující úřední záznam o provedených posouzeních.

               2.4.3.   Nezávislý posuzovatel, který je interní součástí provozovatele infrastruktury, by měl splňovat tyto požadavky:

                     a)

                     posuzovatel a jeho zaměstnanci jsou organizačně samostatnou jednotkou a používají takové metody podávání zpráv, které zajišťují jejich nestrannost;

                     b)

                     posuzovatel ani jeho zaměstnanci nesmí být odpovědní za provoz nebo údržbu výrobků, které posuzují, ani se nesmí účastnit jakýchkoli činností, které by mohly ohrozit jejich nezávislý úsudek nebo čestné jednání ve vztahu k činnostem posuzování.

               2.5.   Prohlášení o prokázání shody

         2.5.1.   Prohlášení o prokázání shody EI a průvodní dokumenty jsou opatřeny datem a podpisem.
         2.5.2.   Prohlášení je napsáno ve stejném jazyce jako technická dokumentace a obsahuje:

                     a)

                     odkazy na postup pro prokázání shody stávajících tratí s technickými specifikacemi pro interoperabilitu;

                     b)

                     obchodní jméno a úplnou adresu žadatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného v EU (jestliže žádost podává zástupce, musí být rovněž uvedeno obchodní jméno žadatele);

                     c)

                     stručný popis subsystému;

                     d)

                     jméno a adresa nezávislého posuzovatele, který provedl prokázání shody EI;

                     e)

                     odkazy na dokumenty obsažené v technické dokumentaci;

                     f)

                     veškerá příslušná dočasná nebo konečná ustanovení, kterým má subsystém vyhovovat, a zejména všechna provozní omezení nebo podmínky;

                     g)

                     dobu platnosti prohlášení o prokázání shody EU, pokud má dočasnou platnost;

                     h)

                     totožnost signatáře.


title: Doporučení Rady (EU) 2015/1029 ze dne 19. června 2015 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království

text:
               30.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 163/55

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2015/1029
   ze dne 19. června 2015
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Podle odstavce 4 Protokolu č. 15 o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se povinnost stanovená v čl. 126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí na Spojené království nepoužije, pokud nepřijme euro. Podle odstavce 5 uvedeného protokolu se má Spojené království snažit vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (3)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (4)

               Dne 8. července 2008 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že Spojené království má nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k nápravě nadměrného schodku nejpozději v rozpočtovém roce 2009–2010 (2).

               (5)

               Rada dne 27. dubna 2009 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že Spojené království nepřijalo opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 8. července 2008 (3). Dne 2. prosince 2009 Rada podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie vydala revidovaná doporučení, v nichž Spojenému království doporučuje odstranit nadměrný schodek do období 2014–2015. Dne 6. července 2010 Komise dospěla k závěru, že na základě prognózy útvarů Komise z jara 2010 přijalo Spojené království účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 2. prosince 2009 a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou proto v dané chvíli nutné.

               (6)

               Dne 19. června 2015 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování Evropské unie shledala, že Spojené království v období let 2010–2011 až 2014–2015 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009.

               (7)

               V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 3 nařízení (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení má stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada má ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

               (8)

               Aktualizovaná prognóza Komise z jara 2015 (4) předpokládá, že po růstu v období 2014–2015 (5) ve výši 2,8 % vzroste reálný HDP v období 2015–2016 o 2,4 % a v období 2016–2017 o 2,1 %. Růst v obou obdobích vychází zejména z domácí poptávky. Očekává se, že soukromá spotřeba v časovém horizontu prognózy postupně poroste, neboť se bude zrychlovat růst nominálních mezd a inflace zůstane nízká. Inflace od září 2011, kdy dosáhla svého vrcholu ve výši 5,2 %, prudce klesla a v prvním čtvrtletí roku 2015 dosáhla 0,1 %. Při zohlednění ročního odhadu ve výši 0,4 % se očekává, že v posledním čtvrtletí roku 2015 vzroste na 1,1 % a v roce 2016 dále na 1,6 %. Investice by měly od roku 2014 poněkud klesnout, avšak vzhledem k příznivým úvěrovým podmínkám, zdravým ziskům podniků a silné poptávce by měly zůstat i nadále poměrně vysoké. Předpokládá se, že vnější sektor bude i nadále přispívat k růstu negativně, avšak v menší míře, neboť se zlepšuje výhled v eurozóně, která je největším obchodním partnerem Spojeného království. Míra zaměstnanosti je vysoká a očekává se, že míra nezaměstnanosti klesne v roce 2015 na 5,4 % a v roce 2016 na 5,3 %.

               (9)

               Schodek veřejných financí se v období 2014–2015 snížil na 5,2 % HDP poté, co v období 2009–2010 dosáhl vrcholu ve výši 10,9 % HDP. Strukturální saldo se během téhož období snížilo z 8,0 % HDP na 4,7 % HDP. Průměrné roční zlepšení strukturálního úsilí dosáhlo v období 2010–2011 až 2014–2015 výše 0,7 %. Po korekci z důvodu dopadů revizí potenciálního růstu výkonnosti mezi aktuální prognózou a prognózou, z níž vycházela doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009, a z důvodu dopadu vývoje příjmů ve srovnání s obvyklými elasticitami ve vztahu k růstu HDP se předpokládá, že výše průměrného ročního očištěného strukturálního úsilí v tomto období bude činit 1,1 % HDP. Převážná většina opatření pro plán konsolidace byla stanovena v mimořádném rozpočtu v červnu 2010, který v období 2010–2011 až 2014– 2015 činil 2,5 % HDP. O něco více než jednu čtvrtinu z těchto opatření tvořila daňová opatření, přičemž zbývající tři čtvrtiny připadaly na krácení výdajů. Zbývající fiskální konsolidace ve výši přibližně 1 % HDP byla prováděna až do listopadu 2014 prostřednictvím dvou fiskálních oznámení před rozpočtem z června 2010 a následnými rozpočty a zprávami z podzimu. Došlo k určitým přesunům mezi běžnými a kapitálovými výdaji a období konsolidace bylo prodlouženo až do období 2018–2019.

               (10)

               Hrubý veřejný dluh se zvýšil z 42,7 % HDP v období 2007–2008 na 88,4 % HDP v období 2014–2015; od období 2009–2010 je trvale nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Dynamika primárního schodku a zásahy do finančního sektoru, které vedly ke znárodnění dvou bank, k tomuto nárůstu dluhu přispěly. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že poměr dluhu k HDP dále mírně vzroste. Současně by podrozvahové položky týkající se zásahů do finančního sektoru mohly mít na budoucí vývoj dluhu pozitivní vliv.

               (11)

               Vzhledem k tomu, že celkový schodek státního rozpočtu v období 2014–2015 činil 5,2 % HDP, Spojené království neodstranilo nadměrný schodek ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009. Důvodem byla nedostatečná opatření a mnohem méně příznivá výchozí pozice pro růst, kdy revize upravily růst HDP v období 2008–2009 o 1 procentní bod směrem dolů, a to na – 2,3 %. Revidované doporučení pro Spojené království podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, které stanoví novou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, je opodstatněné a je v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)

               V situaci, kdy je hospodářský i rozpočtový vývoj nejistý, je třeba v zájmu zajištění účinné a trvalé nápravy v požadované lhůtě rozpočtový cíl doporučený pro konečný rok v období nápravy stanovit poněkud nižší, než je referenční hodnota stanovená ve Smlouvě o fungování Evropské unie.

               (13)

               V případě Spojeného království by prodloužení o další rok, což je podle nařízení (ES) č. 1467/97 obecným pravidlem, bylo příliš náročné, neboť by to znamenalo úpravu celkového schodku ve výši 2,2 % HDP. Taková úprava v období 2015–2016 by mohla podstatně ovlivnit nedávné zvýšení růstu reálných mezd a mohla by tak mít negativní důsledky pro růst. Vyžadovala by rovněž, aby ve velmi omezeném časovém plánu byla přijata další opatření. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 by taková úprava měla velmi negativní dopad na hospodářský růst. Z tohoto důvodu se zdá vhodné prodloužit lhůtu Spojeného království k odstranění nadměrného schodku o dva roky.

               (14)

               Udělení dodatečných dvou let na odstranění nadměrného schodku by znamenalo střednědobé cíle celkových schodků na úrovni 4,1 % HDP v období 2015–2016 a 2,7 % HDP v období 2016–2017. Zlepšení strukturálního rozpočtového salda vyplývající z těchto cílů dosahuje 0,5 % HDP a 1,1 % HDP. Základním scénářem je aktualizovaná prognóza Komise z jara 2015, která zahrnuje již dříve ohlášená diskreční opatření ve výši 1,4 % HDP v letech 2015–2016 a 2016–2017, z nichž přibližně tři čtvrtiny představují výdajové škrty. Tento postup korekce poskytuje dostatečnou bezpečnostní rezervu vůči referenční hodnotě schodku ve výši 3 % HDP a předpokládá se, že bude nejméně nepříznivý pro růst, přičemž zároveň umožní dodržení minimálního požadovaného ročního strukturální zlepšení ve výši 0,5 % HDP. K dosažení těchto cílů musí Spojené království v plném rozsahu a včas provést opaření oznámená až do rozpočtu na rok 2015 včetně, přičemž případné změny ve vztahu k současným plánům musí být fiskálně neutrální; v tom případě nebudou kromě již oznámených opatření potřebná žádná další opatření,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Spojené království by mělo odstranit současný nadměrný schodek nejpozději v období 2016–2017.

               2)

               V období 2015–2016 by Spojené království mělo dosáhnout celkového schodku ve výši 4,1 % HDP a v období 2016–2017 ve výši 2,7 % HDP, což by podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 mělo odpovídat zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP v období 2015–2016 a 1,1 % HDP v období 2016–2017.

               3)

               Spojené království by v zájmu dosažení doporučovaného strukturálního úsilí mělo plně provést konsolidační opatření, která jsou obsažena ve všech rozpočtech a zprávách z podzimu, až do rozpočtu na rok 2015 včetně, přičemž všechny úpravy musí být ve vztahu k současným plánům fiskálně neutrální. Spojené království by mělo v nadcházejícím přezkumu výdajů dále uvést podrobné informace týkající se výdajových škrtů. Tyto škrty jsou nezbytné pro zajištění odstranění nadměrného schodku do období 2016–2017.

               4)

               Spojené království by mělo urychlit snížení celkového schodku v období 2015–2016 a 2016–2017, jestliže se hospodářská, finanční nebo rozpočtová situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti předpokládá. Opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Zejména by se mělo předejít dalším škrtům v kapitálových výdajích.

               5)

               Rada stanoví lhůtu do 15. října 2015, aby Spojené království přijalo účinná opatření a v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem dosažení cílů.

         Kromě toho by orgány Spojeného království měly i) splnit povinnost stanovit střednědobý cíl podle Paktu o stabilitě a růstu a ii) provést plánované reformy ke zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu v zájmu posílení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
   V zájmu zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace bude rovněž důležité, aby byla fiskální konsolidace podpořena komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady, jež byla Velké Británii adresována v rámci evropského semestru, a zejména těmi, která se týkají preventivní složky postupu při makroekonomické nerovnováze.
   Toto doporučení je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

      V Lucemburku dne 19. června 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Všechny dokumenty týkající se postupu o nadměrném schodku Spojeného království jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  Rozhodnutí Rady 2009/409/ES ze dne 27. dubna 2009, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy stanoví, zda Spojené království přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 8. července 2008 v souladu s čl. 104 odst. 7 (Úř. věst. L 132, 29.5.2009, s. 11).

      (4)  Růst HDP za první čtvrtletí roku 2015 byl zveřejněn po dokončení prognózy Komise z jara 2015, což znamená, že současné posouzení účinných opatření vychází z aktualizované prognózy.

      (5)  Zveřejněná jarní prognóza uvádí pouze údaje kalendářního roku. Hodnoty za rozpočtový rok se vypočítají ze čtvrtletního profilu zveřejněné prognózy.


title: Doporučení Komise (EU) 2016/136 ze dne 28. ledna 2016 o provádění opatření proti zneužívání daňových úmluv (oznámeno pod číslem C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 25/67

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/136
   ze dne 28. ledna 2016
   o provádění opatření proti zneužívání daňových úmluv

         (oznámeno pod číslem C(2016) 271)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Díky tomu, že podporují efektivitu přeshraničního obchodu, mají daňové úmluvy důležitou funkci spočívající v tom, že zvyšují jistotu pro daňové poplatníky, pokud jde o jejich mezinárodní aktivity. Uzavřením daňové úmluvy mezi sebou smluvní státy přijímají dohodu o rozdělení práv na zdanění, aby se zamezilo dvojímu zdanění; podporuje se tak hospodářská činnost a růst. Daňové úmluvy by neměly vytvářet příležitosti k nulovému nebo sníženému zdanění dosahovaného účelovým uzavíráním úmluv (treaty shopping) nebo jinými nekalými strategiemi, které popírají smysl těchto úmluv a snižují daňové příjmy smluvních států. Evropská komise snahy o zamezení zneužívání daňových úmluv plně podporuje.

               (2)

               V návaznosti na zveřejnění zprávy „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“ (Řešení problému eroze základu daně a přesouvání zisku) v únoru 2013 přijaly v září 2013 OECD a skupina zemí G20 patnáctibodový akční plán, jenž má erozi základu daně a přesouvání zisku řešit. Výsledkem společné práce bylo v říjnu 2015 zveřejnění závěrečných zpráv k opatření č. 6 (zamezení výhod z úmluvy udělovaných za nepřiměřených okolností) a č. 7 (zamezení umělému vyhýbání se statusu stálé provozovny). Obě zprávy navrhují, aby byla změněna vzorová úmluva OECD o daních z příjmu a majetku a aby byla v souladu s mandátem projektu OECD-G20 do konce roku 2016 začleněna do mnohostranného nástroje, kterým se provádějí výsledky práce na otázkách souvisejících s daňovými úmluvami. Změny navrhované v obou zprávách mají společně umožnit státům, aby řešily problematické prvky v daňových úmluvách, které souvisejí s erozí základu daně a přesouváním zisku.

               (3)

               Závěrečná zpráva k opatření č. 6 označuje zneužívání daňových úmluv a zejména jejich účelové uzavírání jako významný zdroj obav ohledně eroze základu daně a přesouvání zisku a navrhuje přístup založený na různých typech záruk proti takovému zneužívání úmluv, jakož i na určité míře flexibility, pokud jde o jejich využívání. Kromě toho, že navrhuje vyjasnit, že daňové úmluvy nejsou určeny k tomu, aby vytvářely příležitosti pro dvojí nezdanění, zpráva mimo jiné doporučuje, aby bylo do mnohostranného nástroje začleněno obecné pravidlo proti zneužívání vycházející z „testu hlavního účelu“ (principal purpose test) transakcí nebo ujednání.

               (4)

               Závěrečná zpráva k opatření č. 7 uvádí jako nejběžnější strategie, jak se uměle vyhnout zdanitelné přítomnosti v podobě stálé provozovny, zejména komisionářská ujednání a využívání zvláštních výjimek z definice stálé provozovny. Komisionářská ujednání obvykle využívají relativně formálního přístupu stávajícího čl. 5 odst. 5 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, pokud jde o uzavírání kupních smluv. Zvláštní výjimky z definice stálé provozovny, jež se uplatňují na činnosti přípravné nebo pomocné povahy, jsou zranitelné vůči zneužívání pomocí strategií založených na fragmentované činnosti a navíc jsou nedostatečně vybaveny pro práci s obchodními modely digitální ekonomiky. Zpráva proto navrhuje provést změny článku 5 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, aby byl odolnější vůči umělým strukturám navrženým za účelem obcházení jeho použití.

               (5)

               Pro řádné fungování vnitřního trhu má zásadní význam, aby členské státy mohly provozovat efektivní daňové systémy a bránit nepatřičné erozi svých základů daně v důsledku neúmyslného nezdanění a zneužívání, a aby řešení na ochranu jejich daňových základen nevedla k nesouladu a narušení trhu.

               (6)

               Rovněž tak je nesmírně důležité, aby opatření využívaná členskými státy k provádění závazků v rámci zamezování eroze základu daně a přesouvání zisku byla v souladu se standardy dohodnutými v celé Unii, aby pro daňové poplatníky i pro orgány daňové správy existovala právní jistota.

               (7)

               Obecné pravidlo proti zneužívání vycházející z testu hlavního účelu, navržené v závěrečné zprávě k opatření č. 6, musí být v zájmu zajištění souladu s právními předpisy EU sladěno s judikaturou Soudního dvora Evropské unie týkající se zneužití práva,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   1.   PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI
   Toto doporučení se zabývá tím, jak členské státy Evropské unie provádějí opatření proti zneužívání daňových úmluv.
   2.   OBECNÉ PRAVIDLO PROTI VYHÝBÁNÍ SE DAŇOVÝM POVINNOSTEM VYCHÁZEJÍCÍ Z TESTU HLAVNÍHO ÚČELU
   Pokud členské státy do daňových úmluv, které uzavírají mezi sebou nebo se třetími zeměmi, začleňují obecné pravidlo proti vyhýbání se daňovým povinnostem vycházející z testu hlavního účelu za použití vzoru stanoveného ve vzorové úmluvě OECD o daních z příjmu a majetku, doporučuje se jim, aby do nich začlenily tuto změnu:

      „Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení této úmluvy, nesmí být výhoda podle této úmluvy poskytnuta pro položku příjmů nebo kapitálu, pokud lze s ohledem na všechny relevantní skutečnosti a okolnosti dojít k odůvodněnému závěru, že získání uvedené výhody bylo jedním z hlavních účelů kteréhokoli ujednání nebo transakce, jejímž přímým či nepřímým výsledkem uvedená výhoda byla, ledaže se prokáže, že
            odráží skutečnou hospodářskou činnost nebo že
          poskytnutí uvedené výhody za těchto okolností by bylo v souladu s cílem a účelem příslušných ustanovení této úmluvy.“

   3.   DEFINICE STÁLÉ PROVOZOVNY
   Členským státům se doporučuje, aby do daňových úmluv, které uzavírají mezi sebou nebo se třetími zeměmi, s cílem řešit umělé vyhýbání se statusu stálé provozovny provedly a použily navrhovaná nová ustanovení článku 5 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku, jež byla vypracována v závěrečné zprávě k opatření č. 7 akčního plánu pro řešení problému eroze základu daně a přesouvání zisku.
   4.   NÁVAZNÁ OPATŘENÍ
   Členské státy by měly informovat Komisi o opatřeních přijatých za účelem dodržení tohoto doporučení, jakož i o všech změnách těchto opatření.
   Komise zveřejní zprávu o používání tohoto doporučení do tří let po jeho přijetí.
   5.   URČENÍ
   Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 28. ledna 2016

            Za Komisi

         Pierre MOSCOVICI

            člen Komise