Důležité právní upozornění

|

52006SC0112

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 - 2008  /* SEK/2006/0112 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.2.2006SEK(2006) 112 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 – 2008(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Slovinska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise prozkoumala nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Slovinska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení1.  Druhá aktualizace konvergenčního programu Slovinska na období 2005-2008 byla předložena dne 8. prosince 2005. Aktualizovaný program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky ohledně poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[3]2.  Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Rada Slovinsko, aby i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a ii) učinilo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, včetně reforem důchodového systému a systému zdravotnictví.3.  Po přechodném poklesu počátkem devadesátých let nastartovalo slovinské hospodářství silný růst HDP, který za poslední desetiletí činil skoro 4 %. Inflační tlaky byly úspěšně zastaveny a růst spotřebitelských cen se koncem roku 2005 přiblížil průměrné hodnotě EU. Celkové saldo veřejných financí se snížilo a od té doby již zůstalo záporné, s průměrnými schodky okolo 3% HDP na základě standardu ESA95 v období od 2000 – 2004.4.  Makroekonomický scénář, který předpokládá, že během programového období si růst HDP udrží 4 % oproti domácí poptávce, se jeví jako přijatelný. Cyklické podmínky se pravděpodobně postupně zlepší. Předpokládá se, že negativní mezera výstupu odhadovaná v roce 2005 na 1 % HDP, se ke konci programového období uzavře. Předpoklady růstu nezahrnují dopad plánu reforem schváleného v říjnu 2005, od nějž se očekává, že po roce 2008 urychlí růst na průměrnou hodnotu přes 5 %. Tento předpoklad vypadá poněkud optimisticky, zejména vzhledem k tomu, že v programu nejsou uvedeny podrobnosti o účinku strukturálních reforem na (potenciální) růst.5.  V roce 2005 bude inflace kolísat, ale nadále bude klesat na průměr a do konce roku poklesne na hodnotu 2,5 % (v roce 2004 na 3,7 %). Vláda nadále zastává prozíravý postoj k regulovanému zvyšování úředně stanovovaných cen a ke změnám nepřímého zdanění. Inflaci kromě toho udržely v přiměřené míře i pravidelné úpravy spotřebních daní, které vyrovnaly nepříznivé účinky vysokých cen ropy. Deflaci navíc posílilo členství v systému ERM II (mechanismu směnných kurzů). Slovinský tolar zůstal od doby, kdy Slovinsko vstoupilo do ERM II dne 28. června 2004, velmi blízko centrální parity (239,64 slovinských tolarů /euro). Rozpětí dlouhodobé úrokové sazby se od dubna 2004 pohybovalo okolo hodnoty 100 základních bodů, příležitostně dokonce značně pod hodnotou, což víceméně zrcadlilo vývoj v oblasti výnosů obligací v eurozóně. Peněžní orgány zjistily překážky v úpravě politiky úrokových sazeb vedoucí k udržení přiměřené inflace při vstupu do HMU (Hospodářské a měnové unie). V průběhu programu se očekává, že se inflace ustálí na hodnotě okolo 2,5 %, což se jeví jako reálné, je však dále nutné odstranit zbývající strukturální nepružnosti. S cílem zavést euro počátkem roku 2007 považuje program za zásadní, aby došlo k úpravě mzdových požadavků a k ozdravení veřejných financí.6.  Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 1,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Předběžný výsledek je oproti očekávání lepší, a to vzhledem k tomu, že příjmy byly v důsledku nového systému přímého zdanění platného od ledna 2005 podhodnoceny.7.  Aktualizovaný program usiluje o vytvoření takových podmínek, které by zajistily úspěšné zapojení do HMU a zároveň dosažení průměrných úrovní příjmu v EU. Rozpočtová strategie je nasměrována tak, aby se do roku 2008 celkový schodek veřejných financí udržel pod hranicí 3 % HDP a aby byly splněny plány ohledně dosažení střednědobého cíle (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem program vyhlašuje opatření daňové reformy vedoucí ke snížení podílu příjmu jako procenta HDP o 1,8 % a dále opatření na straně výdajů, která povedou ke snížení podílu výdajů o 2,5 % HDP. Program předpokládá, že cesta vedoucí ke konsolidaci bude dlouhodobá záležitost. Na počátku programového období se očekává, že celkový schodek veřejných financí se bude pohybovat okolo 1,7 % HDP a poté se v roce 2007 mírně sníží na 1,4 % a v roce 2008 na 1,0 % HDP. Aktualizovaný program ve srovnání s předcházejícím odkládá cíl ve srovnání s prakticky nezměněným makroekonomickým scénářem v podobě dosažení schodku ve výši 1 % HDP o jeden rok.8.  Na základě výpočtů útvarů Komise podle společně dohodnuté metodiky a v souladu s informacemi v programu se předpokládá, že se strukturální saldo, tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a řadu jednorázových a dalších prozatímních opatření, v průběhu programu zlepší o 0,2 procentní body HDP. Strukturální saldo činilo v roce 2005 1,25 % HDP. Po zhoršení v roce 2006 dosáhlo hodnoty 1,5 % HDP a očekává se, že se od tohoto okamžiku bude postupně zlepšovat. Nový program stanoví střednědobý cíl (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ohledně strukturálního salda ve výši 1,0 % HDP a jeho dosažení předpokládá do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce.9.  Rizika spojená s rozpočtovými cíli se zdají být vcelku vyrovnaná. Slovinsko zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu než se předpokládalo, také díky tomu, že v důsledku neočekávaných nižších příjmů zavedlo účinný rozpočtový mechanismus celkových veřejných výdajů. Pokud budou navíc strukturální reformy provedeny včas, předpoklady růstu budou možná lepší než se předpokládalo. Neexisence jasného harmonogramu snižování veřejných výdajů, které by nahradilo ztrátu příjmů v důsledku daňové reformy a zejména s ohledem na nedávné rozhodnutí opětovně zavést valorizaci důchodů a mezd, by mohla splnění cílů značně ztížit. Vysoký podíl mandatorních výdajů (více než 80 % celkových nákladů) je zejména důsledkem rigidního právního rámce, který by měl být na základě politického konsensu pružně pozměněn.10.  Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu bude dostatečnou rezervou proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Zdá se, že tato strategie bude dostačující, aby střednědobý cíl programu byl dosažen do roku 2008, jak se plánuje. Tempo úprav směrem ke střednědobému cíli programu není přesto plně v souladu s paktem, který pro eurozónu a členské státy systému ERM II stanoví „orientační cíl“ každoročního zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP a dále stanoví, že tyto úpravy by za příznivých hospodářských podmínek měly být vyšší. Zatímco cyklické podmínky se v průběhu programu vytrvale zlepšují, očekává se, že strukturální saldo se zlepší pouze o 0,25 % HDP.11.  Program uplatňuje dočasnou odchylku v důsledku „významných strukturálních reforem“ ve smyslu revidovaného Paktu o stabilitě a růstu a nového kodexu chování. Odchýlení se od orientačního cíle paktu, pokud jde o tempo strukturálních změn se vyžaduje dodatečným fiskálním úsilím k vypořádání se s nižšími příjmy v důsledku daňové reformy a proti záporné mezeře výstupu, což se očekává ke konci programového období. Strukturální reformy, na kterých závisí dočasná odchylka, však nejsou dostatečně podrobné. Program ani neuvádí analýzu nákladů a zisku, ani významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dočasná odchylka od tempa úprav směrem k střednědobému cíli programu není v souladu s revidovaným Paktem o stabilitě a růstu.12.  Hrubý státní dluh je poměrně nízký a v průběhu celého programového období zůstane na stejné úrovni. Odhaduje se, že se dluh za rok 2005 snížil na 29,3% HDP. Program předpokládá, že v příštích dvou letech nastane mírné zvýšení míry zadlužení, která v roce 2007 dosáhne 29,8 % HDP. Předpověď ohledně dluhu je taková, že se do roku 2008 sníží na 29,4 % HDP, protože se očekává příznivá vnitřní dynamika dluhu.13.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovinsku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Relativně nízká míra zadlužení přispěje k omezení dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet. Slovinsko bude přesto vystaveno velkému zvýšení veřejných výdajů. Přestože důchodová reforma z roku 1999 zásadním způsobem zmírnila budoucí růst výdajů, její účinky byly částečně vyrovnány novým pravidlem valorizace, tj. posunutím od částečné k úplné valorizaci mezd. Další změny důchodových systémů, jak uvádí program, nutně způsobí, že v určité fázi dojde ke zvýšení veřejných výdajů a ke snížení rizika ohrožujícího dlouhodobou udržitelnost. Pokud se nepřijmou další opatření k odstranění napětí způsobeného výdaji na stárnutí obyvatelstva, bude dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ohrožena. Důkladné plánování a včasné přijetí opatření jsou v tomto ohledu klíčové.14.  Předpokládánaá opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí však není výslovně určená jako politická priorita. Opatření zůstávají neurčitá a z dlouhodobého hlediska neumožňují posouzení proveditelnosti strategie. Národní program reforem Slovinska předložený dne 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí jako klíčovou prioritu přijetí eura v roce 2007. Aktualizovaný konvergenční program zaměřený na vytvoření podmínek pro úspěšné zapojení do systému ERM II, včetně zlepšení úrovně veřejných financí, je úzce propojen s úplným seznamem politických opatření v rámci národního programu reforem. Přestože některá opatření zůstávají z velké části nekonkretizovaná, důsledky akcí uvedených v národním programu reforem na rozpočet nebyly zařazeny do kapitoly konvergenčního programu ohledně předpovědí rozpočtu.Aktualizovaný program usiluje o zachování míry inflace ve výši průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu. Vzhledem k výše uvedenému posouzení by bylo žádoucí, aby Slovinskoi) učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle zejména tím, že určí a provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a uspíší úsilí ohledně změn;ii) podniklo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 – 2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:15.  Po přechodném poklesu počátkem devadesátých let nastartovalo slovinské hospodářství silný růst HDP, který za poslední desetiletí činil skoro 4 %. Inflační tlaky byly úspěšně zastaveny a růst spotřebitelských cen se koncem roku 2005 přiblížil průměrné hodnotě EU. Celkové saldo veřejných financí se snížilo a od té doby již zůstalo záporné, s průměrnými schodky okolo 3% HDP na základě standardu ESA95 v období od 2000 – 2004.16.  Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Rada Slovinsko, aby i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a ii) učinilo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, včetně reforem důchodového systému a systému zdravotnictví.17.  Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 1,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Předběžný výsledek je oproti očekávání lepší, a to vzhledem k tomu, že příjmy byly v důsledku nového systému přímého zdanění platného od ledna 2005 podhodnoceny.18.  Dne [14. února 2006] Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Slovinska, který zahrnuje období 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování.19.  Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by se měl reálný růst HDP po roce 2005 stabilně zvyšovat okolo 4 %. Podle současných dostupných údajů se jeví, že tento scénář je založen na přijatelných předpokladech růstu. Cyklické podmínky se pravděpodobně postupně zlepší. Předpokládá se, že negativní mezera výstupu odhadovaná v roce 2005 na 1 % HDP, se ke konci programového období uzavře. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. Pokud jde o „významné strukturální reformy“ ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, program představuje komplexní socio-ekonomické reformy usilující o podporu konkurenceschopnosti slovinského průmyslu, jejichž realizace byla zahájena v roce 2005. Očekává se, že od roku 2008 a dále přinesou růst HDP ve výši v průměru přes 5 % za rok. Podpůrná analýza programu není dostatečně podrobná a očekávaný dopad růstu se jeví jako velmi optimistický.20.  Aktualizovaný program usiluje o vytvoření takových podmínek, které by zajistily úspěšné zapojení do HMU a zároveň dosažení průměrných úrovní příjmu v EU. Rozpočtová strategie je nasměrována tak, aby se do roku 2008 celkový schodek veřejných financí udržel pod hranicí 3 % HDP a aby byly splněny plány ohledně dosažení střednědobého cíle (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem program vyhlašuje opatření na daňovou reformu vedoucí ke snížení podílu příjmu jako procenta HDP o 1,8 % a dále opatření na straně výdajů, která povedou ke snížení podílu výdajů o 2,5 % HDP. Program předpokládá, že cesta vedoucí ke konsolidaci bude dlouhodobá záležitost. Na počátku programového období se očekává, že celkový schodek veřejných financí se bude pohybovat okolo 1,7 % HDP a poté se v roce 2007 mírně sníží na 1,4 % a v roce 2008 na 1,0 % HDP. Aktualizovaný program ve srovnání s předcházejícím odkládá cíl v podobě dosažení schodku ve výši 1 % HDP o jeden rok oproti obecně předpokládaného makroekonomickým scénařem.21.  Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší o cca 0,25 % HDP. Nový program stanoví střednědobý cíl (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ohledně strukturálního salda ve výši 1% HDP a usiluje o jeho dosažení do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.22.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Slovinsko na druhé straně zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu než se předpokládalo, také díky tomu, že v důsledku neočekávaných nižších příjmů zavedlo účinný rozpočtový mechanismus celkových veřejných výdajů. Pokud budou navíc strukturální reformy provedeny včas, předpoklady růstu budou možná lepší než se předpokládalo. Neexisence jasného harmonogramu snižování veřejných výdajů, které by nahradilo ztrátu příjmů v důsledku daňové reformy a zejména s ohledem na nedávné rozhodnutí opětovně zavést valorizaci důchodů a mezd, může být překážkou pro splnění cílů. Vysoký podíl mandatorních výdajů (více než 80 % celkových nákladů) je zejména důsledkem rigidního právního rámce, který by měl být na základě politického konsensu pružně pozměněn.23.  Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytne dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Zdá se navíc, že tato strategie je dostačující, aby střednědobý cíl programu byl dosažen do roku 2008, jak se plánuje. Tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, však plně neodpovídá Paktu o stabilitě a růstu, který stanoví limit ročního zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II (mechanismus směnných kursů) na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by náprava mohla být nizší v hospodářsky nepříznivém období. Zatímco cyklické podmínky se v průběhu programu vytrvale zlepšují, očekává se, že strukturální saldo se sníží pouze o 0,25 % HDP.24.  Podle Paktu o stabilitě a růstu by se při definování úprav střednědobých cílů programu nebo při umožnění dočasné odchylky od těchto cílů měly zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie uvedená v programu představuje dočasnou odchylku od úprav směřujících ke střednědobým cílům programu. V letech 2005 – 2007, kdy by mělo dojít k postupné realizaci výše uvedených hospodářských reforem neprobíhají žádné nebo jen velmi malé úpravy střednědobých cílů programu. Strukturální reformy, na kterých závisí dočasná odchylka, však nejsou dostatečně podrobné. Program ani neuvádí analýzu nákladů a zisku, ani významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dočasná odchylka od úprav střednědobých cílů programu není v souladu s revidovaným Paktem o stabilitě a růstu.25.  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2005 dosáhl hodnoty 29,0% HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v příštích dvou letech nastane mírné zvýšení míry zadlužení, která v roce 2007 dosáhne 29,8 % HDP. Předpověď ohledně dluhu je taková, že se do roku 2008 sníží na 29,4 % HDP.26.  S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Slovinsku hrozí vysoké riziko pokud jde o předpokládané náklady rozpočtu v důsledku stárnutí obyvatelstva[5]. Relativně nízká míra zadlužení přispěje k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Slovinsko bude přesto vystaveno velkému zvýšení veřejných výdajů. Přestože důchodová reforma z roku 1999 zásadním způsobem zmírnila budoucí růst výdajů, její účinky byly částečně vyrovnány novým pravidlem valorizace, (přechodem od částečné k úplné valorizaci mezd). Další změny důchodových systémů, jak uvádí program, nutně způsobí, že v určité fázi dojde ke zvýšení veřejných výdajů a ke snížení rizika ohrožujícího dlouhodobou udržitelnost. Pokud se nepřijmou další opatření k odstranění napětí způsobeného výdaji na stárnoucí obyvatelstvo, bude dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ohrožena. Důkladné plánování a včasné přijetí opatření jsou v tomto ohledu klíčové.27.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí však není výslovně stanovena jako prioritní politika. Opatření zůstávají neurčitá a z dlouhodobého hlediska neumožňují posouzení proveditelnosti strategie. Národní program reforem Slovinska předložený dne 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí jako klíčovou prioritu přijetí eura v roce 2007. Aktualizovaný konvergenční program zaměřený na vytvoření podmínek pro úspěšné zapojení do HMU, včetně zlepšení úrovně veřejných financí, je úzce provázán s úplným seznamem politických opatření v rámci národního programu reforem. Přestože některá opatření zůstávají z velké části nekonkretizovaná, důsledky akcí uvedených v národním programu reforem na rozpočet nebyly zařazeny do kapitoly konvergenčního programu ohledně předpovědí rozpočtu.S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada poznamenává, že program usiluje o zachování míry inflace ve výši průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu. Rada zastává stanovisko, že by bylo žádoucí, aby Slovinsko:i) učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle zejména tím, že určí a provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a uspíší úsilí ohledně změn;ii) přijalo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |KOM list. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | neuv. |KP leden 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | neuv. |Inflace HISC (%) | KP pros. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |KOM list. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | neuv. |KP leden 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP pros. 20051 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 |KOM list. 20055 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | neuv. |KP leden 20051 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 |KOM list. 2005 | -2,1 | -1,7 | -19 | -1,6 | neuv. |KP leden 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2005 | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 |KOM list. 2005 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | neuv. |KP leden 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP pros. 20051 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |KOM list. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. |KP leden 20051 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Strukturální ssaldo2 (v % HDP) | KP pros. 20053 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |KOM list. 20054 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. |KP leden 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP pros. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |KOM list. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | neuv. |KP leden 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | neuv. |Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3 Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4 Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 3,7%, 3,5% a 3,5 a 3,5%. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Program vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Zejména nejsou k dispozici povinné údaje o růstu produktivity práce. Chybí také určité nepovinné údaje ohledně vývoje pracovního trhu, odvětvových bilancích a vývoje celkového veřejného dluhu. Tabulka znázorňující celkové veřejné výdaje podle účelu nejsou zařazeny.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


title: 2005/175/ES: Doporučení Komise ze dne 1. března 2005 týkající se koordinovaného programu úředního dozoru nad potravinami na rok 2005 (Text s významem pro EHP)

text:
               5.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 59/27

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 1. března 2005
   týkající se koordinovaného programu úředního dozoru nad potravinami na rok 2005
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/175/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 89/397/EHS ze dne 14. června 1989 o úředním dozoru nad potravinami (1), a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedené směrnice,
   po konzultaci se Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S ohledem na řádné fungování vnitřního trhu je nezbytné zorganizovat programy inspekcí potravin na úrovni Společenství navržené za účelem zlepšení harmonizovaného provádění úředního dozoru členských států nad potravinami.

               (2)

               Tyto programy by měly klást důraz na soulad s právními přepisy Společenství týkajícími se potravin, jež jsou navrženy zvláště za účelem ochrany lidského zdraví a zájmů spotřebitelů, a zajistit korektní obchodní postupy.

               (3)

               Směrnice 89/397/EHS stanoví obecné zásady pro výkon úředního dozoru nad potravinami, včetně inspekcí, které mají vykonat příslušné orgány členských států. Stanoví rovněž, že Komise bude každoročně předkládat doporučení týkající se koordinovaného programu dozoru pro následující rok.

               (4)

               Doporučení Komise ze dne 19. prosince 2003 týkající se koordinovaného programu úředního dozoru na rok 2004 (2) stanoví některá doporučení pro koordinovaný program úředního dozoru, včetně posouzení bakteriologické bezpečnosti sýrů vyrobených ze syrového nebo termizovaného mléka. Toto šetření by mělo být rozšířeno na další kategorie sýrů vyrobených z pasterizovaného mléka, aby bylo možno vyvodit příslušné závěry ohledně bezpečnosti těchto výrobků.

               (5)

               Směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami (3) doplňuje pravidla stanovená směrnicí 89/397/EHS. Stanoví, že úřední laboratoře členských států uvedené v článku 7 směrnice 98/397/EHS mají odpovídat kritériím vymezeným v souboru evropských norem EN 45000, nyní nahrazených normou EN ISO 17025:2000.

               (6)

               Koordinované programy se provádějí, aniž jsou dotčeny jakékoli jiné úřední kontroly prováděné členskými státy v rámci jejich vnitrostátních kontrolních programů.

               (7)

               Výsledky souběžně prováděných vnitrostátních programů a koordinovaných programů mohou poskytnout informace a zkušenosti pro přípravu kontrolních opatření a právních předpisů v budoucnosti,

         DOPORUČUJE:
   1.   V průběhu roku 2005 by měly členské státy provést inspekce a dozory zahrnující v určených případech odběr vzorků a jejich analýzy v laboratořích s cílem:

               a)

               posoudit bakteriologickou bezpečnost sýrů vyrobených z pasterizovaného mléka (pokračování koordinovaného programu, který byl zahájen v roce 2004 na základě doporučení ze dne 19. prosince 2003 týkajícího se koordinovaného programu úředního dozoru nad potravinami na rok 2004);

               b)

               posoudit bakteriologickou bezpečnost míchaných salátů, pokud jde o bakterii Listeria monocytogenes;

               c)

               posoudit bezpečnost, jakost a označování drůběžího masa, pokud jde o použití látek zadržujících vodu;

               d)

               posoudit bezpečnost některých potravin pro kojence a malé děti, pokud jde o množství dusičnanů a patulinu.

         2.   Ačkoli doporučení nestanoví úroveň odběru vzorků a/nebo inspekcí, členské státy by měly zajistit, aby tyto úrovně vytvářely dostatečný přehled o dané problematice v každém členském státu.
   3.   Členské státy by měly poskytnout požadované informace v podobě záznamových formulářů stanovených v přílohách I–IV, aby tak usnadnily porovnatelnost výsledků. Tyto informace by měly být zaslány Komisi nejpozději do 1. května 2006 spolu s důvodovou zprávou, ve které by měla být stanoviska k výsledkům a k přijatým prosazovacím opatřením.
   4.   Potraviny, které se mají v souladu s koordinovaným programem na rok 2005 analyzovat, by se měly předložit úředním laboratořím, které splňují požadavky článku 3 směrnice 93/99/EHS. Pokud však v členských státech neexistují laboratoře vhodné k některým analýzám podle tohoto doporučení, mohou členské státy určit jiné laboratoře, jež jsou schopny takové analýzy provést.
   5.   Bakteriologická bezpečnost sýrů vyrobených z pasterizovaného mléka
   5.1.   Rozsah působnosti koordinovaného programu na rok 2005
   Cílem této části programu je pokračovat v mikrobiologickém šetření zahájeném v roce 2004 v rámci koordinovaného programu na rok 2004 zaměřeném pouze na sýry vyrobené ze syrového nebo termizovaného mléka, aby se tak rozsah působnosti programu rozšířil i na sýry vyrobené z mléka zpracovaného za vyšší teploty než při termizaci (tj. pasterizací). Toto rozšíření koordinovaného programu se doporučuje kvůli možnosti vyvození důležitých závěrů týkajících se bezpečnosti sýrů. Výsledky tohoto šetření budou vyhodnoceny a spolu s výsledky průzkumu z roku 2004 dány k dispozici, aby se o tomto odvětví vytvořil obecný přehled.
   5.2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Šetření by se mělo týkat čerstvých, měkkých a polotvrdých sýrů vyrobených z mléka, které prošlo pasterizací. Příslušné orgány členských států by měly odebrat reprezentativní vzorky těchto produktů jak ve fázi výroby, tak ve fázi prodeje, včetně dovezených výrobků, s cílem zjistit přítomnost bakterií Salmonella a Listeria monocytogenes a určení počtu bakterií Staphylococcus aureus a Escherichia coli. Pokud se zjistí přítomnost Listeria monocytogenes, měl by být určen počet těchto bakterií. Pokud se odebírají vzorky ve fázi prodeje, stačí provést testy na přítomnost bakterie Salmonella a určení počtu bakterie Listeria monocytogenes. Se vzorky, z nichž každý má hmotnost minimálně 100 gramů nebo jej tvoří jeden kus sýra, pokud váží méně než 100 gramů, by se mělo zacházet hygienicky, měly by být uloženy v chladicích nádobách a neprodleně odeslány do laboratoře k analýze.
   Laboratoře by měly mít možnost zvolit si metodu, pokud stupeň účinnosti této metody vyhovuje cíli, jehož má být dosaženo. Pro určení přítomnosti bakterie Salmonella se však doporučuje poslední verze normy ISO 6785 nebo EN/ISO 6579, pro určení přítomnosti bakterie Listeria monocytogenes se doporučuje poslední verze norem EN/ISO 11290-1 a 2, pro určení počtu bakterií Staphylococcus aureus se doporučuje poslední verze normy EN/ISO 6888-1 nebo 2 a pro určení počtu bakterií Escherichia coli se doporučuje poslední verze normy ISO 11866-2,3 nebo ISO 16649-1,2. Lze také používat rovnocenné metody uznané příslušnými orgány.
   Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů členských států.
   Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorových záznamových formulářů stanovených v příloze I.
   6.   Bakteriologická bezpečnost míchaných salátů, pokud jde o bakterii Listeria monocytogenes

   6.1.   Rozsah působnosti koordinovaného programu na rok 2005
   V posledních letech vzrostla spotřeba jídla připraveného k přímé konzumaci, jako jsou míchané saláty obsahující syrovou zeleninu a jiné přísady jako maso nebo mořské plody. Takové výrobky mohou představovat případné riziko pro lidské zdraví kvůli obsahu patogenních bakterií jako Listeria monocytogenes. Pro zamezení růstu patogenních bakterií, které se případně mohou objevit ve výrobcích, a na ochranu lidského zdraví je důležité provádět zvláštní hygienická opatření, včetně vhodného uskladnění a řízení teploty.
   Cílem této části programu je posoudit mikrobiologickou bezpečnost předem připravených míchaných salátů obsahujících syrovou zeleninu a jiné přísady jako maso a mořské plody, pokud jde o bakterii Listeria monocytogenes, za účelem podpory vyšší úrovně ochrany spotřebitele a shromáždění informací o rozšíření této bakterie v těchto výrobcích.
   6.2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Šetření by se mělo týkat předem balených míchaných salátů ze syrové zeleniny obsahujících maso nebo mořské plody nebo jiné přísady, které:

               a)

               v konečném balení nejsou tepelně ošetřeny;

               b)

               vyžadují uchování v chladu;

               c)

               jsou určeny ke konzumaci bez tepelné úpravy nebo mohou být konzumovány bez předchozí tepelné úpravy.

         Příslušné orgány členských států by měly odebrat vzorky těchto produktů ve fázi prodeje, nejlépe v samoobsluhách, s cílem určit přítomnost a zároveň určit počet bakterií Listeria monocytogenes. Jeden vzorek tvoří jedna vzorová jednotka (jedno neotevřené balení). Vzorky, pokud možno odebrané těsně před datem spotřeby, by měly být uloženy v chladicích nádobách a neprodleně odeslány do laboratoře k analýze. V době odběru vzorků by měla být zaznamenána teplota skladování a doba uskladnění výrobků a tato informace by měla být uvedena v důvodové zprávě přiložené k výsledkům vyšetřování.
   V laboratoři by se mělo zajistit, aby všechny přísady byly řádně promíchány.
   Pro určení přítomnosti a počtu bakterií Listeria monocytogenes se doporučují poslední verze norem EN/ISO 11290-1 a 2. Laboratoře by však měly mít možnost zvolit si metodu, pokud stupeň účinnosti této metody vyhovuje cíli, jehož má být dosaženo.
   Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů členských států.
   Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorového záznamového formuláře stanoveného v příloze II.
   7.   Bezpečnost, kvalita a označování drůběžího masa, pokud jde o použití látek zadržujících vodu
   7.1.   Rozsah působnosti koordinovaného programu na rok 2005
   Nedávný odběr vzorků v členských státech odhalil, že na trh bylo uvedeno velké množství výrobků obsahujících nadměrné množství přidané vody a použití hydrolyzovaných bílkovin coby látek zadržujících vodu v drůbežím mase a polotovarech z drůbežího masa.
   Ustanovení čl. 5 odst. 1 směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem (4) zakazuje uvádět na trh čerstvé drůbeží maso, ve kterém byly užity látky, které zvlášť podporují zadržování vody.
   Nedávný pracovní dokument zaměstnanců Komise (SEC(2004) 1130) rovněž členské státy upozornil, že ačkoli v polotovarech a výrobcích z kuřecího masa mohou být použity látky zadržující vodu, jejich použití musí odpovídat kodexům správné praxe schváleným členskými státy nebo správným výrobním postupům a musí náležitě zohlednit zásady ochrany spotřebitele, včetně právních předpisů týkajících se označování potravin, jak stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/EHS ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (5).
   Cílem této části programu je na úrovni Společenství ověřit správné provádění směrnice 71/118/EHS, pokud jde o látky zadržující vodu v chlazeném a mraženém kuřecím mase (kuřecích prsou) a jejich použití v polotovarech z mraženého kuřecího masa (kuřecích prsou) s cílem posílit ochranu spotřebitele a zkontrolovat správné označování.
   7.2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Při odběru vzorků, analýze a výpočtu výsledků by se měly příslušné orgány členských států řídit analytickým protokolem popsaným v příloze V.
   Doporučuje se zaměřit se na odběr vzorků mražených kuřecích prsou z velkoobchodů i chlazených a mražených kuřecích prsou z maloobchodního prodeje. Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů členských států.
   Výsledky následného dozoru by měly být zaznamenány do vzorového záznamového formuláře stanoveného v příloze III.
   8.   Bezpečnost některých potravin pro kojence a malé děti, pokud jde o množství dusičnanů a patulinu
   8.1.   Rozsah působnosti koordinovaného programu na rok 2005
   Potraviny obsahující kontaminující látky, které přesahují toxikologicky přijatelné limity, mohou představovat případné riziko pro lidské zdraví, zvláště pro citlivé skupiny obyvatel, jako jsou kojenci a malé děti. Přítomnost kontaminujících látek lze snížit pomocí správných výrobních nebo zemědělských postupů.
   Za účelem ochrany lidského zdraví byly v nařízení (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (6), a nařízení Komise (ES) č. 655/2004 ze dne 7. dubna 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o dusičnany v potravinách pro kojence a malé děti (7), stanoveny konkrétní maximální limity dusičnanů a patulinu v potravinách určených kojencům a malým dětem.
   Cílem této části programu je ověřit, že potraviny určené kojencům a malým dětem, které byly uvedeny na trh, nepřesahují maximální limity dusičnanů a patulinu stanovené právními předpisy Společenství za účelem zajištění vysokého stupně ochrany spotřebitele.
   8.2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Příslušné orgány členských států by měly odebrat reprezentativní vzorky potravin pro kojence a malé děti, zejména potravin obsahujících mrkev, brambory, listovou zeleninu a jablečné produkty, především ve fázi maloobchodního prodeje, ale nesmí opomenout ani výrobu a dovoz (došlo-li k němu), s cílem zjistit přítomnost dusičnanů (v potravinách s obsahem mrkve, brambor a listové zeleniny) a patulinu (v potravinách s obsahem jablečných produktů jiných než obilných).
   V rámci úředního kontroly množství dusičnanů a patulinu se doporučují metody odběru vzorků a analýzy stanovené v těchto právních předpisech Společenství:

               —

               směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EHS (8), pokud jde o dusičnany,

               —

               směrnice Komise 2003/78/ES ze dne 11. srpna 2003, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství patulinu v potravinách (9), pokud jde o patulin.

         Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů členských států.
   Výsledky následného dozoru by měly být zaznamenány do vzorového záznamového formuláře stanoveného v příloze IV.

      V Bruselu dne 1. března 2005.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (2)  Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 29.

      (3)  Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 14. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 55, 8.3.1971, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (5)  Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/89/ES (Úř. věst. L 308, 25.11.2003, s. 15).

      (6)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 208/2005 (Úř. věst. L 34, 8.2.2005, s. 3).

      (7)  Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 48.

      (8)  Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (9)  Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 40.
   PŘÍLOHA I
   BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOST SÝRŮ VYROBENÝCH Z PASTERIZOVANÉHO MLÉKA
   Členský stát: _

               Skupiny bakterií: kritéria (1)

               Fáze odběru vzorků

               Výrobek identifikace

               Počet vzorků

               Výsledky analýzy (2)

               Přijatá opatření (počet a druh) (3)

               U

               P

               N

                  Salmonella spp.

               n=5 c=0
               Absence v 25 g

               výroba

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

               maloobchod

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

                  Staphylococcus aureus

               n=5 c=0
               m=100 cfu/g
               M=1 000 cfu/g

               výroba

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

               maloobchod

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

                  Escherichia coli

               n=5 c=0
               m=100 cfu/g
               M=1 000 cfu/g

               výroba

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

               maloobchod

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

               A

               P

               ≤ 100 cfu/g

               > 100 cfu/g

                  Listeria monocytogenes

               n=5 c=0
               Absence v 25 g

               výroba

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

               maloobchod

               nezrající měkký (čerstvý) sýr

               zrající měkký sýr

               polotvrdý sýr

      (1)  Počet vzorových jednotek (n), které mají být odebrány, může být na úrovni maloobchodu snížen. Pokud se provádí snížený odběr vzorků, je třeba to uvést do zprávy.

      (2)  U = uspokojivý, P = přijatelný, N = nevyhovující; v případě bakterie Listeria monocytogenes A = absence, P = přítomnost. Pokud jde o bakterie Staphylococcus aureus a Escherichia coli, jsou výsledky uspokojivé, pokud všechny pozorované hodnoty jsou < m, přijatelné, pokud c hodnoty jsou mezi m a M, a nevyhovující, pokud jedna nebo více hodnot jsou > M nebo pokud více než c hodnot je mezi m a M.

      (3)  Pro podávání zpráv o prosazovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.
   PŘÍLOHA II
   MIKROBIOLOGICKÁ BEZPEČNOST MÍCHANÝCH SALÁTŮ
   (pokud jde o bakterii Listeria monocytogenes)
   Členský stát: _

               Patogeny bakterií

               Identifikace výrobku (1)

               Počet vzorků

               Výsledky analýzy

               Přijatá opatření (počet a druh) (2)

               Detekce bakterií v 25 g

               Počet bakterií cfu/g

               Absence

               Přítomnost

               < 10

               10–99

               100–999

               ≥ 1 000

                  Listeria monocytogenes

      (1)  Výrobek by měl být identifikován podle hlavních přísad.

      (2)  Pro podávání zpráv o prosazovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.
   PŘÍLOHA III
   BEZPEČNOST, JAKOST A OZNAČOVÁNÍ DRŮBEŽÍHO MASA, POKUD JDE O POUŽITÍ LÁTEK ZADRŽUJÍCÍCH VODU
   Členský stát: _

               Kód vzorku

               Název výrobku a popis označení

               Subjekt, který výrobek balil/Zpracoval a označení zdravotní nezávadnosti

               Seznam přísad

               Označení: uvedení, že se jedná o kuře

               %
               vlhkost

               %
               tuk

               %
               dusík

               %
               bílkoviny

               %
               popel

               Ydroxyprolin
               g/100 g

               Nadbytečnýhydroxy prolin
               g/100 g

               %
               karbo hydráty

               Vypoč'ítaný obsah kuřete
               s použitím faktoru 3,85

               Opravený obsah kuřete
               pokud hydroxyprolin nepřesahuje 0.08

               Přijatá opatření
               (počet a druh) (1)

      (1)  Pro podávání zpráv o prosazovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.
   PŘÍLOHA IV
   BEZPEČNOST NĚKTERÝCH POTRAVIN PRO KOJENCE A MALÉ DĚTI, POKUD JDE O MNOŽSTVÍ DUSIČNANŮ A PATULINU
   Členský stát: _
   1.   DUSIČNANY

               Fáze odběru vzorků

               Identifikace výrobku

               Počet vzorků

               Výsledky analýzy (mg/kg)

               Přijatá opatření
               (Počet a druh) (1)

               < 100

               100–150

               151–200

               > 200

               Maloobchod

               Výroba

               Dovoz
                (byl-li uskutečněn)

   2.   PATULIN

               Fáze odběru vzorků

               Identifikace výrobku

               Počet vzorků

               Výsledky analýzy (μg/kg)

               Přijatá opatření
               (Počet a druh) (1)

               < 10

               10–25

               > 25

               Maloobchod

               Výroba

               Dovoz
                (byl-li uskutečněn)

      (1)  Pro podávání zpráv o prosazovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dohled, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.
   PŘÍLOHA V
   ANALYTICKÝ PROTOKOL
   Postup určení obsahu kuřete nebo přidané vody a bílkovin na bázi kolagenu ve výrobku z kuřecích prsou
   ČERSTVÁ KUŘECÍ PRSA (CHLAZENÁ NEBO MRAŽENÁ)
   Pokud kuřecí prsa neobsahují žádné přidané bílkoviny, stabilizátory ani jiné přísady, pro výpočet přidané vody se použije úřední metoda ES pro určení cizí vody (nařízení Komise (EHS) č. 1538/91 (1)). Minimální vzorek pro úřední metodu je 5 kusů vykostěných kuřecích prsou bez kůže. Přidanou vodu lze určit podle křivky poměru voda/bílkoviny k cizí vodě ve vykostěných kuřecím prsu bez kůže (obr. 1). Poměr voda/bílkoviny ve vykostěných kuřecích prsou bez kůže bez přidané vody je 3,28 a při 2 % cizí vody (limit pro vykostěná kuřecí prsa bez kůže) je poměr voda/bílkoviny 3,40.
   POLOTOVARY Z MRAŽENÝCH KUŘECÍCH PRSOU
   1.   Přijetí vzorku a uchování

               1.1.

               U velkoobchodního prodeje tvoří běžný vzorek 10 kg vykostěných mražených kuřecích prsou bez kůže. U maloobchodního prodeje by se mělo odebrat minimálně 5 kg vykostěných kuřecích prsou bez kůže se stejným datem spotřeby a označením šarže.

               1.2.

               Při přijetí vzorku by mělo být zkontrolováno, že žádný balíček není poškozen a že vzorek je dobře zmražen (je-li mražený).

               1.3.

               Při přijetí a před analýzou by měl být vzorek uložen v mraženém stavu (– 18 °C ± 4 °C).

         2.   Předmět a oblast působnosti

               2.1.

               Touto metodou se určí obsah kuřete (a odečtením rozdílu přidaná voda) a bílkovin na bázi kolagenu ve výrobcích z vykostěných kuřecích prsou bez kůže. Metoda zahrnuje stanovení bílkovinného dusíku, vlhkosti, popele, tuku a hydroproxylinu.

         3.   Podstata metody

               3.1.

               Obsah netučného kuřete (zdánlivý) se u vykostěných kuřecích prsou bez kůže počítá pomocí bílkovinného dusíku a dusíkového faktoru (oddíl 9). Pokud byly do kuřecích prsou přidány bílkoviny na bázi kolagenu, je třeba tyto bílkoviny nejprve odečíst z celkového bílkovinného dusíku. Celkový obsah kuřete se vypočítá přičtením obsahu tuku k obsahu netučného kuřete. Poměr přidané vody lze vypočítat tak, že se od 100 odečtou všechny složky kuřete (obsah kuřete, popel a uhlovodíky).

         4.   Zdraví a bezpečnost

               4.1.

               Metoda používá několik případně nebezpečných částí vybavení, jako je např. mlýnek na maso a homogenizátor, proto by měla být dodržena vhodná bezpečnostní opatření.

         5.   Požadavky před školením

               5.1.

               Vyžaduje se školení v používání průmyslového řeznického vybavení.

         6.   Přístroje

               6.1.

               Váhy s přesností vážení větší než ± 0,1 g.

               6.2.

               Velký mlýnek na maso a/nebo mixér schopný zpracovat homogenizovaná mražená kuřecí prsa.

                  Pozn.: Nedoporučuje se žádná konkrétní značka mlýnku na maso, mlýnek by však měl mít dostatečný výkon, aby rozemlel mražené nebo rychle zmražené kuře, a vytvořil tak homogenní směs, která odpovídá směsi z mlýnku, který je vybaven kotoučem s otvory o velikosti 4 mm.

               6.3.

               Přístroje specifikované v normě ISO 1442:1997 (BS 4401 – 3:1997) k určení obsahu vody.

               6.4.

               Přístroje specifikované v normě ISO 937:1978 (BS 4401 – 2:1980) k určení obsahu bílkovin nebo rovnocenné přístroje.

               6.5.

               Přístroje specifikované v normě ISO 936:1998 (BS 4401 – 1:1998) k určení celkového obsahu popela.

               6.6.

               Přístroje specifikované v normě BS 4401 – 4:1970 k určení celkového množství tuku.

               6.7.

               Přístroje specifikované v normě ISO 3496:1994 (BS 4401 – 11:1995) k určení obsahu hydroxyprolinu.

         7.   Postup

      Pozn.: Vzorek musí zůstat zmražený až do zahájení analýzy podle odstavců 7.1 až 7.10.

               7.1.

               Vyjměte vzorek z obalu a položte ho na velký předem umytý plastový podnos pokrytý fólií, aby nedošlo k úniku vlhkosti.

               7.2.

               Rozemelte nebo zhomogenizujte části vzorku a vraťte je na plastový podnos. Takto pokračujte, dokud celý vzorek nerozemelete/nezhomogenizujete.

               7.3.

               Velkou čistou plastovou lžící dobře smíchejte celý rozemletý vzorek dohromady, aby se vmísily i všechny kapky.

               7.4.

               V případě velkoobchodního vzorku odeberte 2 kg alikvotního vzorku, v případě maloobchodního vzorku, má-li vzorek menší hmotnost než 2 kg, vezměte vše, najemno zhomogenizujte v mixéru nebo kuchyňském robotu.

                  Pozn.: zbývajících 8 kg velkoobchodního vzorku lze zlikvidovat.

               7.5.

               Ze 2 kg odeberte dva alikvotní vzorky o 50 g (pokud se vyžaduje analýza DNA) a umístěte do nádoby odpovídající velikosti. Zbytek vzorku uložte do čistého, označeného plastového pytle nebo pro lepší manipulaci rozdělte na dva dílčí vzorky o 200 g. Každý vzorek, který se nebude okamžitě analyzovat, by měl být uchován v mraženém stavu.

               7.6.

               Odeberte vzorek homogenizovaného materiálu a v souladu s normou ISO 1442 určete obsah vlhkosti.

               7.7.

               Odeberte vzorek homogenizovaného materiálu a v souladu s normou ISO 937 (nebo rovnocennou normu) určete obsah dusíku.

               7.8.

               Odeberte vzorek homogenizovaného materiálu a v souladu s normou ISO 936 určete obsah popela.

               7.9.

               Odeberte vzorek homogenizovaného materiálu a v souladu s normou BS 4401 4 určete obsah tuku.

               7.10.

               Odeberte vzorek homogenizovaného materiálu a v souladu s normou ISO 3496 určete obsah hydroxyprolinu.

         8.   Kontrola kvality analýzy

               8.1.

               Všechny laboratoře by v každé sérii měly provést analýzu vhodného referenčního materiálu se stanovenou hodnotou dusíku, vlhkosti, tuku, popela a hydroxyprolinu dvakrát jako kontrolu kvality. Přijatelné série musí mít měření v rámci dvou standardních odchylek od stanovené hodnoty. Dvojité analýzy musí respektovat charakteristické znaky opakovatelnosti metody.

         9.   Výpočet výsledků
   Výpočet výsledků je převzatý z informačního letáku 20/01 Agentury pro dozor nad potravinami z prosince 2001, který je k dispozici na internetových stránkách agentury na této adrese:
   http://www.food.gov.uk/science/surveillance/fsis-2001/20chick
   9.1.   Obsah kuřete s použitím faktoru dusíku
   Podle metody Stubbse a Mora (The Analyst 1919, 44, 125) zahrnuje analýza vzorků dusík, vlhkost, tuk a popel.
   Údaje získané z analýzy se použijí nejprve na výpočet obsahu zdánlivě netučného masa:

                  Zdánlivý obsah netučného masa = celkový dusík/FD × 100

               FD = faktor dusíku spojený s analyzovaným výrobkem

         (3,85 pro libová kuřecí prsa, jak doporučuje AMC (The Analyst, 2000, 125, 1359–1366)). Stojí za povšimnutí, že tento faktor byl uznán za použitelný pro kuřata ze třetích zemí.
   K číslu se pak přičte změřený obsah tuku, čímž se vypočítá zdánlivý celkový obsah kuřete.

      Zdánlivý celkový obsah kuřete = zdánlivý obsah netučného kuřete + tuk

   9.2.   Přidaná kolagenová bílkovina
   Pokud je stanovené množství hydroxyprolinu vyšší, než kolik se ho přirozeně vyskytuje v libových kuřecích prsou, lze uvažovat, že ve vzorku jsou přítomné hydrolyzované bílkoviny z kolagenu (údaje AMC 0,08 g/100 g – The Analyst, 2000, 125, 1359–1366).
   Výpočet zdánlivého obsahu kuřete podle uvedené metody předpokládá, že veškerý určený dusík pochází z kuřecích svalů. Je-li přítomný nadbytečný hydroxyprolin, je nezbytná oprava.
   Podíl dusíku s přidaným kolagenem ve vzorku se vypočítá z hydroxyprolinu takto:

                  KOLAGENOVÝ DUSÍK = NADBYTEČNÝ HYDROXYPROLIN × 1,28

         Podíl kolagenového dusíku se poté odečte z procenta celkového dusíku a zdánlivý celkový obsah kuřete se vypočítá výše uvedeným způsobem.
   9.3.   Přidaná voda
   Odhad množství přidané vody lze získat odečtením obsahu kuřete a všech přidaných přísad od 100 pomocí této rovnice:

                  Přidaná voda % = – (zdánlivý celkový obsah kuřete + popel + uhlovodíky + další přísady)

               Uhlovodíky = 100 – (bílkoviny + tuk + popel + vlhkost)

         Kde celkové bílkoviny = celkový dusík × převodní faktor (6,25)

   Podle výše uvedených údajů lze přidanou vodu odhadnout takto:

                  Přidaná voda % = 100 – (zdánlivý celkový obsah kuřete + popel + uhlovodíky)

         9.4.   Nejistota měření
   Průměrná nejistota měření pro určení obsahu kuřete se odhaduje na méně než 3 % obsahu kuřete při 95 % mezi spolehlivosti. Vzorky proto musí být považovány za chybně popsané, pokud určený obsah masa je o 5 % menší, než bylo oznámeno.
   Obrázek 1 – Cizí voda (%) vzhledem k mezním hodnotám pro vodu: bílkoviny

      (1)  Úř. věst. L 143, 7.6.1991, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 814/2004 (Úř. věst. L 153, 30.4.2004, s. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Finlandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Finland, 2011-2014

text:
       EVROPSKÁ KOMISE
                                     V Bruselu dne 7.6.2011
                                     SEK(2011) 805 v konečném znění
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Finska na rok 2011
                 a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Finska na období 2011–2014
               {SEK(2011) 734 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                           k národnímu programu reforem Finska na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
                k aktualizovanému programu stability Finska na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a 148 odst. 4
   uvedené smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada dne 13. července 2010 přijala doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala
           rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, jež společně
           představují „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby integrované
           hlavní směry zohlednily ve svých vnitrostátních hospodářských politikách a politikách
           zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                          CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu, která zahájila nový
       cyklus správy ekonomických záležitostí v Evropské unii a první evropský semestr
       integrované politické koordinace ex-ante, která je zakotvena ve strategii Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011
       a roční analýzou růstu vypracovanou Komisí). Rada zdůraznila, že je přednostně nutné
       obnovit zdravé rozpočty a fiskální udržitelnost, prostřednictvím reforem trhu práce
       snížit nezaměstnanost a dále usilovat o posílení růstu. Rada požádala členské státy,
       aby tyto priority promítly do konkrétních opatření, jež budou součástí programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (5) Evropská rada dne 25. března 2011 také vyzvala členské státy, které se účastní Paktu
       euro plus, aby včas předložily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich
       programů stability či konvergenčních programů a jejich národních programů reforem.
   (6) Dne 6. dubna 2011 Finsko předložilo aktualizaci programu stability na období 2011–
       2014 a národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné
       vazby, byly oba programy posuzovány současně.
   (7) Finsko zaznamenalo v důsledku celosvětové hospodářské krize prudký pokles HDP,
       neboť finské hospodářství je tradičně závislé na vývozní výkonnosti svých hlavních
       průmyslových odvětví. V roce 2009 se HDP snížil o 8,2 %. Tento pokles byl způsoben
       mimořádně prudkým propadem vývozu (20% pokles objemu vývozu) a souvisejícími
       negativními dopady na důvěru v investování. Míra nezaměstnanosti se zvýšila o asi 2
       procentní body, tj. vzrostla z 6,4 % v roce 2008 na 8,3 % v roce 2010. Hospodářské
       oživení bylo silné, přičemž HDP se v roce 2010 zvýšil o 3,1 %, k čemuž přispěla jak
       domácí poptávka, tak i znovu rostoucí objem vývozu. Po krátkém poklesu v roce 2009
       se ceny nemovitostí a objem výstavby bytových jednotek rychle zotavily a překročily
       úroveň z období před krizí, což vyvolává jisté obavy z nadměrné expanze trhu
       s nemovitostmi. Finsko vyšlo z hospodářské krize se schodkem veřejných financí ve
       výši 2,5 % HDP (2010) a se zadlužením ve výši 48,5 % HDP.
   (8) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES)
       č. 1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž je program
       založen, je pro období 2011–2012 realistický, avšak pro pozdější období až příliš
       příznivý. Pokud jde o období 2011–2012, je makroekonomický scénář v souladu
       s prognózou útvarů Komise vypracovanou na jaře. Pokud jde o období 2013–2015,
       program předvídá asi 2% růst HDP, což je o něco více než odhad možného růstu činící
       1,5 %, a mohl by proto být ohrožen nepříznivými riziky. Cílem rozpočtové strategie je
       snížit s ohledem na cyklické zlepšení hospodářství a na některá konsolidačních
       opatření, o nichž již rozhodla předchozí vláda, schodek na 0,9 % HDP v roce 2011
       a na 0,7 % v roce 2012. Na období 2013–2015 však daná aktualizace programu
       stability další fiskální konsolidaci neplánuje. Zdá se, že rizika pro rozpočtové cíle jsou
       vyrovnaná. Nejvýznamnější rizikový faktor souvisí s globálním makroekonomickým
       prostředím, které má na finské hospodářství, jež je odkázané na vývoz, tradičně silný
       dopad.
   (9) Nejnovější aktualizace programu nepředpokládá, že by předvídané zlepšení
       hospodářských podmínek ve střednědobém výhledu pomohlo konsolidaci rozpočtu.
       Zatímco střednědobého cíle, který finské orgány stanovily jako strukturální přebytek
CS                                              3                                                 CS
 ---pagebreak---         ve výši 0,5 % HDP, má být dosaženo v roce 2011, v následujících letech se tento cíl
        ohledně strukturálního salda zřejmě nepodaří splnit.
   (10) Jednou z priorit následné finské vlády bylo přijmout opatření na řešení následků
        stárnutí populace. Zdá se, že, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí,
        je Finsko díky tomuto úsilí vystaveno středně vysokému riziku. Země se nicméně
        potýká se silnou a bezprostřední demografickou změnou a veřejné finance stále ještě
        vykazují nedostatky, pokud jde o jejich udržitelnost. Tento problém má vliv na mnohé
        oblasti politiky. Stárnutí obyvatelstva povede k významnému nárůstu poptávky po
        službách pro staré lidi, které jsou většinou poskytovány místními vládami ve Finsku.
        V různých studií bylo zjištěno, že se produktivita veřejných služeb v minulých
        několika letech zlepšila pouze nepatrně. Finské orgány již provedly několik reforem
        s cílem restrukturalizovat veřejné služby a zvýšit produktivitu na úrovni ústřední
        a místní správy. Relativně rozsáhlé investice do informačních technologií ve veřejném
        sektoru se dosud ve zlepšení produktivity neprojevily, což znamená, že kromě investic
        je zapotřebí také strukturálních a správních změn. Celkově v oblasti veřejných služeb
        stále existuje prostor pro další opatření na zvýšení produktivity a dosažení úspor
        nákladů.
   (11) Aktuální zvýšení dlouhodobé nezaměstnanosti je znepokojivé. V letech 2005–2008
        dlouhodobá nezaměstnanost výrazně poklesla, avšak v roce 2009 začala opět růst. Na
        konci března 2011 bylo 57 400 lidí dlouhodobě nezaměstnaných, to je v porovnání s
        předchozím rokem o 12 400 lidí více. Mnoho z těchto dlouhodobě nezaměstnaných je
        ve věku 55–64 let. Vzhledem k organizaci systému odchodu do důchodu vzroste počet
        nezaměstnaných nejvíce ve věkové skupině 45–54 let. Ačkoli míra je míra dlouhodobé
        nezaměstnanosti ve Finsku nižší, než je průměr v EU, je třeba na tuto otázku nahlížet
        v souvislosti s budoucím zajištěním nabídky pracovní síly a sociálním začleněním.
        Zkušenost ukazuje, že právě dlouhodobá nezaměstnanost zvyšuje riziko chudoby
        a sociálního vyloučení. Ačkoli finské orgány uznávají, že nárůst dlouhodobé
        nezaměstnanosti je naléhavá záležitost, na její potlačení zatím nebyla vypracována
        žádná komplexní strategie. Během krize Finsko účinně rozšířilo opatření aktivní
        politiky na trhu práce s cílem bojovat proti nezaměstnanosti mladých. Třebaže to
        v letech 2010–2011 pomohlo nezaměstnanost mladých snížit, nezaměstnanost této
        skupiny je stále vyšší než je průměr EU, a proto bude zřejmě zapotřebí nových
        opatření. Obdobně by posílení aktivní politiky na trhu práce a lepší cílené zaměření
        jejích opatření pomohlo změnit negativní vývoj dlouhodobé nezaměstnanosti.
   (12) Pokud jde o demografické změny, zvyšování míry zaměstnanosti starších pracovníků
        je důležité pro stav veřejných financí a má rozhodující význam pro budoucí pokrytí
        poptávky po pracovních silách. Finský důchodový systém byl reformován v roce 2005
        a dávky důchodového zabezpečení byly v roce 2009 upraveny podle koeficientu
        naděje dožití. S nadějí dožití však v současnosti není spojen zákonný důchodový věk.
        Takové spojení by vzhledem k tomu, že se naděje dožití neustále zvyšuje, podpořilo
        nejen nabídku práce, nýbrž by také pomohlo zajistit přiměřené důchody. V posledních
        několika letech byla možnost odchodu do předčasného důchodu omezena, avšak stále
        existuje prostor pro další opatření, která by u starších lidí zvýšila motivaci setrvat v
        zaměstnání. Například prodloužené poskytování dávek v nezaměstnanosti pro starší
        lidi funguje v zásadě stejně jako již zrušený důchod v nezaměstnanosti. I přes zlepšení,
        ke kterému došlo za posledních deset let, je v porovnání s ostatními skandinávskými
        zeměmi míra zaměstnanosti starších pracovníků nízká, jakož i skutečný věk odchodu
        do důchodu. Velmi častou příčinou předčasného odchodu do důchodu je pracovní
CS                                               4                                               CS
 ---pagebreak---         neschopnost. V rámci snah o zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu je rovněž
        nutné zaměřit se na kvalitu pracovního života, včetně pohody zaměstnanců a jejich
        zdraví. To je důležité zejména vzhledem k vysokému počtu osob, které jsou
        v invalidním důchodu. Od roku 2009 Finsko vynaložilo asi 14 milionů EUR na
        projekty, které mají zlepšit pracovního prostředí. Bylo by vhodné posoudit dopad
        těchto iniciativ. Účast na celoživotním učení je ve Finsku tradičně velmi vysoká
        a vzhledem ke stále novým požadavkům ohledně dovedností a vzhledem
        k demografické změně bude důležitá i v budoucnu.
   (13) Silnější konkurence, zejména v odvětví služeb, bude pro zvýšení produktivity
        a posílení potenciálu hospodářského růstu stále důležitější. Okrajová poloha Finska
        a nízká hustota zalidnění oslabují hospodářskou soutěž, což vede k relativně nízkému
        růstu produktivity v odvětvích, která nevyváží zboží. Stávající obchodní struktury jsou
        částečně vysoce koncentrované, zejména v potravinářském průmyslu či velkoobchodu
        a maloobchodu. To může být příčinou relativně vysoké úrovně spotřebitelských cen,
        přestože se na ní mohou podílet také velké vzdálenosti, které si vyžadují dlouhou
        přepravu. Maloobchodní ceny ve Finsku jsou jedny z nejvyšších v EU. Hospodářskou
        soutěž v maloobchodním měřítku i nadále omezují právní předpisy, přestože některé
        byly nedávno liberalizovány, stejně jako překážky, které zahraničním a domácím
        firmám ztěžují vstupu na finský trh a odchod z něho.
   (14) Program stability Finska a jeho program národních reforem nestanovují v rámci Paktu
        euro plus žádné konkrétní závazky, avšak očekává se, že budou předloženy po
        vytvoření nové vlády.
   (15) Komise posoudila program stability a národní program reforem4, přičemž vzala
        v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku
        ve Finsku, ale také skutečnost, zda se shodují s pravidly EU a s pokyny, a to vzhledem
        k tomu, že je nutné posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie.
        Komise se domnívá se, že je třeba konkretizovat střednědobá konsolidační opatření
        a přijmout další opatření s cílem zlepšit udržitelnosti veřejných financí, např.
        posílením produktivity veřejného sektoru. Rovněž je třeba přijmout další opatření,
        která by zvýšila motivaci pracovat a také zvýšila skutečný věk odchodu do důchodu,
        jakož i zvýšila produktivitu a hospodářskou soutěž na trzích se službami.
   (16) Na základě tohoto posouzení, jakož i s přihlédnutím k doporučením Rady ze dne 2.
        června 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada
        prostudovala aktualizaci programu stability Finska na rok 2011 a její stanovisko5 je
        vyjádřeno zejména v doporučeních č. 1) a 2) Rady uvedených níže. Rada prostudovala
        národní program reforem Finska, přičemž zohlednila závěry Evropské rady ze dne
        25. března 2011,
   DOPORUČUJE, aby Finsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:
   (1)    Pokračovalo ve fiskální konsolidaci, ke snížení schodku využilo jakýchkoli
          neočekávaných příjmů a zároveň přijalo dodatečná opatření k udržení fiskální situace
          nad uvedeným střednědobým cílem.
   4
        SEK(2011) 734.
   5
        Uvedeno v čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     5                                        CS
 ---pagebreak---    (2)     Přijalo další opatření s cílem zvýšit produktivitu a ušetřit náklady v oblasti
           poskytování veřejných služeb (např. prostřednictvím strukturálních změn), a tím
           reagovalo na výzvy vyplývající ze stárnutí obyvatelstva.
   (3)     Lépe zaměřilo opatření aktivní politiky na trhu práce na dlouhodobě nezaměstnané
           pracovníky a mladé lidi.
   (4)     Přijalo opatření na zlepšení zaměstnatelnosti starších pracovníků a zvýšení jejich
           účasti na celoživotním učení. Přijalo další kroky, které by odrazovaly od předčasného
           odchodu do důchodu a dále přizpůsobovalo hranice zákonného věku odchodu do
           důchodu naději dožití.
   (5)     Ještě více zpřístupnilo odvětví služeb tím, že přepracuje regulační rámec a odstraní
           omezení, a zjednoduší tak novým firmám přístup na trh se službami, zejména
           v maloobchodním odvětví.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               Předseda
CS                                                6                                              CS


Důležité právní upozornění

|

52007SC0136

Doporučení pro stanovisko rady v souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009  /* SEK/2007/0136 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.2.2007SEK(2007) 136 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají /aktualizované/ programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají /aktualizované/ konvergenční programy). První stabilizační program Irska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 18. ledna 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Irska předloženou dne 6. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice Irska podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a3.  vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíHospodářský vývoj Irska v posledních deseti letech je charakterizován extrémně silným hospodářským růstem („keltský tygr“) v počátečním období, jímž pokračoval mimořádný proces dohánění zahájený koncem osmdesátých let. Poté, co Irsko odolalo hospodářským turbulencím na počátku následujícího desetiletí, následovalo pomalejší tempo růstu, které sice ještě převyšovalo západoevropský průměr, avšak oproti předchozímu období bylo spíše výsledkem domácí poptávky a opíralo se o méně široké základy než dříve, a to při neudržitelném růstu v oblasti bytové výstavby. Otevřenost irského hospodářství se projevuje zejména na trzích určovaných flexibilními faktory se značným podílem zahraničních investic a migrací pracovních sil. Silnými stránkami Irska byly rychle rostoucí skupina mladých pracovních sil, politické prostředí vstřícné vůči podnikání a silné sociální partnerství budované od osmdesátých let. Irsko jako malá otevřená ekonomika má jen omezený makroekonomický prostor jednání. Úrokové sazby v eurozóně byly mnohem nižší, než by bylo pro Irsko optimální, a přispěly především k příliš vysoké úrovni inflace u majetkových hodnot. Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) byla na základě nárůstu reálných příjmů poměrně vysoká, další tlak vyplýval z domácí poptávky a některých slabých stránek na trzích výrobků a v síťových službách; vnější konkurenceschopnost se zřejmě do současné doby zhoršovala a schodek zahraničního obchodu se zvětšil. Veřejné finance zůstaly v mezích stanovených Paktem o stabilitě a růstu.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2008. Rada zjistila, že „stav rozpočtu je celkově zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu“. Rada vyzvala Irsko, aby „pokračovalo v realizaci opatření k řešení dlouhodobých dopadů stárnoucího obyvatelstva na rozpočet“.Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Irska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 18. října 2006. Národní program reforem Irska uvádí jako hlavní problémy/priority udržení a zlepšení svého současného dobrého hospodářského vývoje využitím příležitostí, které nabízí globalizace a vnitřní trh.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Irsko dosáhlo při provádění svého národního programu reforem významného pokroku. Provádění strategie pro růst a zaměstnanost se dále politicky zviditelnilo zejména nedávno uzavřenou dohodou o sociálním partnerství „Towards 2016“.Vzhledem k dosaženému pokroku bylo Irsku doporučeno zaměřit se rovněž na tyto oblasti: reformu důchodového systému, opatření vedoucí ke snížení emisí, větší účast na trhu práce, přistěhovalectví a podporu starších a nekvalifikovaných pracovních sil.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska na období od roku 2006 do roku 2009.5.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se zpomalí z úrovně 5,4 % v roce 2006 na průměrně nad 4,5 % v průběhu zbývající části programového období. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na věrohodných předpokladech, třebaže prudký pokles bytové výstavby a cen nemovitostí představují značná rizika. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.6.  Saldo veřejných financí pro rok 2006 je v programu odhadováno jako přebytek ve výši 2,3 % HDP oproti schodku ve výši 0,6 % HDP v předchozí aktualizaci; novější finanční údaje pro ústřední vládu poukazují na ještě větší přebytek ve výši cca 2,5 % HDP. Neočekávaně dobrý výsledek oproti předchozímu roku lze zcela připsat straně příjmů a odráží zejména trvající vzestup na trhu s nemovitostmi, což vedlo ke zvýšení daní v oblasti bydlení a v menší míře k růstu produkce s podobným účinkem na další důležité daně. Odhadovaný výsledek u nominálních výdajů je vyrovnaný s rozpočtem.7.  Střednědobá rozpočtová strategie Irska je založena na zachování rozpočtové udržitelnosti v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Podle odhadů zůstanou přebytky zachovány během celého programového období, budou však klesat z odhadovaného přebytku ve výši 2,3 % HDP v roce 2006 na 1,2 % v roce 2007 a pak postupně dále až na 0,6 % v roce 2009. Podobně se sníží primární přebytek z odhadovaných 3,3 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP v roce 2009. Snížení odhadovaného rozpočtového přebytku na polovinu v roce 2007 je způsobeno vyšším plánovaným podílem výdajů, který představuje především vyšší sociální transfery; v roce 2008 a 2009 se odhaduje snížení podílu příjmů i výdajů, ovšem u výdajů pouze mírné. V porovnání s odhady v předchozí aktualizaci (do roku 2008) bude silný nárůst odhadovaného salda na rok 2006, kterého bylo dosaženo především nečekaně vysokými příjmy, převeden na úrovni příjmů a celkového přebytku a míry primárního přebytku do následujících dvou let, i když stále menší mírou a prakticky beze změny profilu odhadovaného podílu výdajů.8.  Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky předpokládá snížení přebytku ve výši téměř 3 % HDP v roce 2006 na něco málo přes 1,5 % v roce 2009. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem odvozeným z programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, který má být podle programu udržen během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu se nachází v rozmezí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodexu chování, a je náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.9.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Na jedné straně by se makroekonomická situace mohla po počáteční fázi, kdy vývoj předčil očekávání, vyvíjet méně příznivě, než se očekávalo, a v souvislosti s tím by se mohly značně snížit určité příjmy, a to zejména příjmy těsně spjaté s trhem s bydlením. Na druhé straně jsou odhady dalších příjmů zřejmě spíše opatrné a výdaje zůstaly v posledních letech v rámci plánovaných mezí nebo v jejich těsné blízkosti.10.  Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech během stejného období zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Rozpočtová politika na roky 2008 a 2009 odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Strukturální saldo se však v roce 2007 značně zhoršilo, což s sebou přináší riziko, že rozpočtová politika stanovená v programu se může stát procyklickou v roce, kdy se očekává příznivé období. Této situaci je třeba podle Paktu o stabilitě a růstu zabránit.11.  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 klesl asi na 25 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o další tři procentní body během programového období.12.  Dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet v Irsku jsou značně vyšší než průměr EU, především z důvodu poměrně mladého obyvatelstva a následně vyššího nárůstu výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí, což je částečně podmíněno zastaráváním důchodového systému. Výchozí stav rozpočtu, který je ve srovnání s rokem 2005 lepší, značně přispívá ke zmírnění odhadovaných dlouhodobých dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak nepostačuje na úplné pokrytí výrazného nárůstu výdajů v důsledku stárnutí obyvatel. Jak uvádí program, mohla by se snížit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí udržením vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a prováděním opatření zaměřených na omezení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Zdá se, že udržitelnost veřejných financí v Irsku je vystavena střednímu riziku.13.  Program stability neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy tak předpokládají další provádění ambiciózních plánů pro zlepšení infrastruktury, zejména v rámci národního plánu rozvoje, který byl zveřejněn v lednu 2007, zatímco program stability doplňuje opatření předpokládaná v národním programu reforem o podrobný popis opatření ke zlepšení institucionálních rysů veřejných financí, především opatření ke zvýšení efektivity výběru daní a k dosažení lepších výsledků při řízení výdajů.14.  Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.15.  Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů[6].Celkově tedy lze dospět k názoru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a pokud se rozpočtová politika v roce 2007 nestane procyklickou, může být rozpočtová strategie dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. V každém případě by bylo rozumné vytvořit manévrovací prostor pro případ jakékoli změny současné struktury růstu, která je určována prudkým vývojem v odvětví bydlení.Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a zejména k plánovanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva by Irsko mělo pokračovat v provádění opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti svých veřejných financí.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | SP pros 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |KOM list. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | neuv. |SP pros 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | neuv. |Inflace HISC (%) | SP pros 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |KOM list. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | neuv. |SP pros 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |KOM list. 20065 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | neuv. |SP pros 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | SP pros 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |KOM list. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | neuv. |SP pros 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | SP pros 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |KOM list. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | neuv. |SP pros. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | SP pros. 20061 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |KOM list. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. |SP pros. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. |Strukturální saldo2 (v % HDP) | SP pros. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |KOM list. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. |SP pros 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. |Hrubý vládní dluh (v % HDP) | SP pros 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |KOM list. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | neuv. |SP pros 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | neuv. |Pozn.: 1Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3Jednorázová a dočasná opatření ve výši -0,3 % HDP v roce 2005 (předpoklad: viz pozn. 4) a 0,1 % HDP v roce 2006 (uvedeno v programu); program neuvádí žádné informace pro období 2007–2009. 4Jednorázová a jiná dočasná opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (-0,3% HDP v roce 2005, jež snižují schodek). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % a 5,2 %. Zdroj: Program stability (SP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě ²a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005“.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Chybí zejména údaje o deflátorech soukromé spotřeby, o veřejné spotřebě a investicích, čistých úvěrech poskytnutých nebo přijatých v soukromém sektoru, veřejných výdajích podle účelu a rozložení vnitřní dynamiky celkového veřejného zadlužení.