title: 2014/117/EU: Doporučení Komise ze dne 3. března 2014 o vytvoření a provádění plánů produkce a uvádění na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury

text:
               5.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 65/31

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 3. března 2014
   o vytvoření a provádění plánů produkce a uvádění na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury
   (2014/117/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Organizace producentů mají podle článku 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (1) (dále „nařízení o společné organizaci trhů“) svým příslušným vnitrostátním orgánům předložit plány produkce a uvádění na trh, aby přispěly k dosažení cílů společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury.

               (2)

               Plány produkce a uvádění na trh představují pro organizace producentů závazný nástroj.

               (3)

               Za účelem jednotného provádění plánů produkce a uvádění na trh je třeba, aby Komise při poskytování jasných a podrobných pokynů členským státům a organizacím producentů poskytla podrobnější doporučení o struktuře, formátu a lhůtách uvedených v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1418/2013 (2).

               (4)

               Aby Komise pomohla organizacím producentů přispět k cílům společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury, měla by organizacím producentů poskytnout doporučení, jakým způsobem mají připravit svou zamýšlenou strategii zaměřenou na přizpůsobení množství požadavkům trhu, a to zejména pokud jde o to, jak mají členit informace v plánu produkce a strategii uvádění produktů na trh, které vytvoří.

               (5)

               Komise by měla rovněž poskytnout příklady různých opatření, jež by mohly organizace producentů provést, aby ukázala, jak by tato opatření mohla konkrétně přispět k různým cílům organizací producentů stanoveným v článku 7 nařízení (EU) č. 1379/2013, které by plány produkce a uvádění na trh sledovaly.

               (6)

               S cílem usnadnit sledování plánů produkce a uvádění na trh ze strany organizací producentů a umožnit příslušným vnitrostátním orgánům posuzovat, jak různá opatření plánů produkce a uvádění na trh přispívají k cílům společné organizace trhů, a ověřovat dodržování povinností týkajících se provádění plánů ze strany organizací producentů by mělo být doporučeno používání vhodných ukazatelů.

               (7)

               S cílem usnadnit organizacím producentů a příslušným vnitrostátním orgánům odhad finančních potřeb vyplývajících z provádění opatření obsažených v plánech produkce a uvádění na trh by se mělo doporučit, aby bylo do plánů produkce a uvádění produktů na trh začleněno také finanční schéma.

               (8)

               Aby Komise umožnila příslušným vnitrostátním orgánům posuzovat provádění plánů produkce a uvádění na trh ze strany organizací producentů, měla by doporučit, aby výroční zpráva předkládaná organizacemi producentů obsahovala příslušné ukazatele pro posouzení provádění plánovaných opatření a pro hodnocení jejich přínosu pro cíle organizací producentů.

               (9)

               Toto doporučení bude podle potřeby změněno nebo revidováno, a to zejména po přijetí budoucího právního aktu Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014–2020,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   aby organizace producentů a sdružení organizací producentů dodržovaly:

               a)

               formát a strukturu uvedené v části A tohoto doporučení, pokud jde o plány produkce a uvádění na trh podle čl. 28 odst. 1 nařízení (EU) č. 1379/2013 (dále „plány“);

               b)

               body stanovené v části B tohoto doporučení, pokud jde o lhůty a postup pro předložení výroční zprávy podle čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013 (dále „výroční zpráva“).

         Odkazuje-li toto doporučení na organizace producentů, odkazuje rovněž na sdružení organizací producentů.

      ČÁST A

   FORMÁT A STRUKTURA PLÁNŮ PRODUKCE A UVÁDĚNÍ NA TRH
   Plány předkládané vnitrostátním orgánům organizacemi producentů v odvětví rybolovu a akvakultury by měly obsahovat informace v tomto členění:
   1.   Obecné informace o organizaci producentů

         Název

   Celý název organizace producentů.

         Druh

   Organizace producentů v odvětví akvakultury nebo organizace producentů v odvětví rybolovu.

         Identifikační kód

   Vnitrostátní identifikační kód.

         Sídlo

   Místo, kde má organizace producentů úředně registrované sídlo (například město nebo přístav), a oblast její působnosti – nutno uvést příslušnou jednotku NUTS (Klasifikace územních statistických jednotek).

         Počet členů

   Počet producentů, kteří jsou v producentské organizaci úředně registrováni.

         Obrat (podrobně rozepište podle jednotlivých druhů)

   Tabulka uvádějící celkový obrat organizace producentů za uplynulé tři roky s dalším výhledem uvádějícím obrat u jednotlivých druhů.
   Obrat by měl být vypočítán buď jako průměrná roční hodnota produkce uváděné na trh v prvním prodeji v posledních třech letech, nebo v případě nově uznaných organizací producentů jako součet produkce uváděné na trh každým členem organizace producentů v prvním prodeji ve stejném období.

         Objem úlovků nebo sběru (podrobně rozepište podle jednotlivých druhů)

   Tabulka podrobně rozepisující u každého druhu objem a hodnotu úlovků nebo sběru v posledních třech letech, vyjádřené v tunách a eurech za rok.

         Určení hlavních druhů uváděných na trh organizací producentů [dříve 2.1]

   Doporučuje se použít tabulku popsanou v předchozím pododdíle pro určení hlavních druhů uváděných na trh. Hlavní část produkce každé organizace producentů, co se týče obratu a objemu úlovků a chovaných druhů, by měly tvořit hlavní obchodně využitelné druhy. Jako reference by se měla použít pravidla stanovená v článku 2 nařízení Komise (ES) č. 2508/2000 (3).
   2.   Program produkce a strategie pro uvádění produktů na trh

   2.1   Úvod

   Organizace producentů by měla vysvětlit celkovou soudržnost mezi opatřeními, která hodlá provádět, a cíli plánu.
   Na základě posouzení aktiv, příležitostí, hrozeb a slabých stránek organizace producentů by měly být plány uvedeny prezentací zamýšlené strategie organizace producentů zaměřené na rozvoj a přizpůsobení její produkce požadavkům trhu v souladu s cíli stanovenými pro organizace producentů v článku 3 a článku 7 nařízení o společné organizaci trhů.
   Tato prezentace by měla jednoznačně prokázat souvislost mezi programem produkce a strategií pro uvádění na trh, které bude organizace producentů provádět.
   2.2   Program produkce

   Program produkce by měl sestávat z informativního časového plánu nabídky rozvrženého na celý rok a založeného na sezonním vývoji (cen, produkce a poptávky) na trhu. Měl by zejména zohledňovat tyto prvky:
   2.2.1   U všech organizací producentů

               —

               plánování činností v oblasti produkce,

               —

               koordinace činností s ostatními producenty.

         U organizací producentů v odvětví rybolovu:

               —

               řízení rybolovných práv a přístup mezi členy organizace producentů v závislosti na plánování produkce,

               —

               provádění a řízení povinnosti vykládky všech úlovků.

         2.2.2   U organizací producentů v odvětví akvakultury

               —

               vypracování udržitelných postupů v akvakultuře.

         2.3   Strategie pro uvádění na trh

   Strategie pro uvádění na trh by měla popsat, jak hodlá organizace producentů zajistit přiměřenost nabídky v porovnání s požadavky trhu, pokud jde o jakost, množství a obchodní úpravu. Měla by zohledňovat zejména tyto prvky:

               —

               určení požadavků trhu (jakost, množství, obchodní úprava),

               —

               určení nových odbytišť a dalších obchodních příležitostí,

               —

               dialog a koordinaci s dalšími hospodářskými subjekty v dodavatelském řetězci.

         3.   Opatření k dosažení cílů stanovených v článku 7 nařízení o společné organizaci trhů

   3.1   U organizací producentů v oblasti rybolovu

   3.1.1   Prosazovat udržitelné rybolovné činnosti
       (4)

   V rámci tohoto okruhu by plány měly obsahovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               kolektivní řízení rybolovných práv a přístup mezi členy organizace producentů na základě platných pravidel řízení pro různé populace, loviště a oblasti rybolovu,

               —

               koordinace dialogu a spolupráce s příslušnými vědeckými organizacemi v oblasti rybolovu a spolupráce při rozvoji vědeckých poznatků na podporu rozhodnutí v oblasti řízení rybolovných zdrojů,

               —

               příprava a řízení vědeckých a odborných kampaní zaměřených na zlepšení poznatků o zdrojích, ekosystémových dopadech a vývoji udržitelných rybolovných technik,

               —

               provedení studií o posouzení dopadu pro uplatňování nových opatření pro řízení,

               —

               určení rizik týkajících se bezpečnosti při práci a bezpečnosti na moři a kolektivní předcházení těmto rizikům,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů ohledně regulace rybolovu, prosazování udržitelných rybolovných postupů nebo bezpečnosti na palubě,

               —

               účinná účast v různých příslušných orgánech pro řízení rybolovu na vnitrostátní, regionální, evropské a mezinárodní úrovni,

               —

               koordinování dialogu mezi organizacemi producentů, a to i s organizacemi producentů z různých členských států.

         3.1.2   Zamezit a snížit nežádoucí úlovky
       (5)

   V rámci tohoto okruhu by měly plány zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               určení a prosazování rybolovných postupů, jež napomohou k zamezení a snížení nežádoucích úlovků,

               —

               vytvoření a provádění plánů a společných činností k zamezení a snížení nežádoucích úlovků,

               —

               určení optimálního využití těchto úlovků (6).

         3.1.3   Přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a k přístupu spotřebitelů k jasným a srozumitelným informacím

   V rámci tohoto okruhu by měly plány zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               zlepšení technik sledovatelnosti,

               —

               vyhodnocení komunikačních potřeb a opatření k informování spotřebitelů,

               —

               zlepšení označování produktů, a to i v rámci provádění procesů osvědčování na podporu povinných a doplňkových dobrovolných informací, jak to stanovuje článek 38 a článek 39 nařízení o společné organizaci trhů,

               —

               příprava a provádění komunikačních akcí a akcí informování spotřebitelů.

         3.1.4.   Přispívat k vyloučení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu

   V rámci tohoto okruhu by plány měly obsahovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               odborná příprava pro producenty a vzdělávání,

               —

               programy pozorování a kontrola činnosti členů organizace producentů.

         3.1.5   Zlepšovat podmínky pro uvádění produktů rybolovu pocházejících od členů těchto organizací na trh

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               určení odbytišť pro uvádění produkce na trh a usměrňování nabídky svých členů,

               —

               rozvoj strategií pro lepší uvádění produkce na trh, a to i pro osvědčování produktů,

               —

               rozvoj procesů osvědčování, mimo jiné v oblasti výživy a jakosti,

               —

               podpora doplňkových dobrovolných informací v souladu s článkem 39 nařízení o společné organizaci trhů,

               —

               návrh a vývoj nových metod a nových nástrojů pro uvádění na trh,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů ohledně postupů pro uvádění na trh,

               —

               účast na obchodních veletrzích na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni za účelem propagace produkce členů organizace producentů.

         3.1.6   Zlepšovat hospodářské výnosy

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a sledování vědeckých a technických kampaní zaměřených na snížení provozních nákladů,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů v oblasti obchodního řízení rybolovu,

               —

               rozvoj služeb členům organizace producentů v oblasti nákladového účetnictví.

         3.1.7.   Stabilizovat trhy

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               přispívat k zlepšení znalosti trhu,

               —

               zlepšit znalosti členů organizace producentů o hlavních ekonomických hybných silách v rámci dodavatelského řetězce,

               —

               poskytovat producentům praktickou podporu pro lepší koordinaci sdílení informací se zákazníky a dalšími zainteresovanými subjekty (zejména zpracovateli, maloobchodníky a aukcemi).

         3.1.8   Přispívat k zásobování potravinami a prosazovat přísné normy pro jakost a bezpečnost potravin a současně přispívat k zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a vedení kampaní k prosazování iniciativ týkajících se obchodních norem (pro jakost, velikost a hmotnost, balení, obchodní úpravu a značení),

               —

               příprava a vedení kampaní k propagaci nových druhů, jež mohou být využívány udržitelným způsobem,

               —

               příprava a vedení kampaní k rozvoji nových postupů a produktů,

               —

               příprava a vedení kampaní k propagaci produktů rybolovu,

               —

               příprava a vedení kampaní na podporu zaměstnanosti v odvětví rybolovu.

         3.1.9   Zmenšovat environmentální dopad rybolovu, a to i prostřednictvím opatření ke zlepšení selektivity rybolovných zařízení

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a provádění vědeckých průzkumů a experimentálních programů pro posouzení a omezení dopadů rybolovných postupů na životní prostředí,

               —

               příprava a vedení experimentálních programů pro vývoj rybolovných zařízení snižujících dopady na životní prostředí,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy producentům s cílem usnadnit zavedení rybolovných postupů a rybolovných zařízení, jež by omezily dopad na životní prostředí.

         3.2   U organizací producentů v odvětví akvakultury

   3.2.1   Prosazovat udržitelné akvakulturní činnosti
       (7)

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a řízení vědeckých a technických kampaní ke zlepšování znalostí o druzích a dopadech akvakulturních činností na životní prostředí a vědeckých a technických kampaní na podporu rozvoje udržitelných akvakulturních technik,

               —

               koordinace dialogu a spolupráce s příslušnými vědeckými organizacemi v oblasti akvakultury a spolupráce na rozvoji vědeckých poznatků na podporu řídících rozhodnutí v odvětví akvakultury,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů za účelem prosazování udržitelných akvakulturních postupů,

               —

               určení rizik týkajících se bezpečnosti práce a kolektivní předcházení těmto rizikům,

               —

               účinná účast v různých příslušných orgánech pro odvětví akvakultury na vnitrostátní, regionální, evropské a mezinárodní úrovni,

               —

               koordinace dialogu mezi organizacemi producentů, a to i s organizacemi producentů z různých členských států.

         3.2.2   Zajišťovat, aby činnosti jejich členů byly v souladu s vnitrostátními strategickými plány
       (8)

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               účast na rozvoji vnitrostátních strategických plánů,

               —

               vytvoření systémů certifikace pro udržitelnost krmiv.

         3.2.3   Snažit se zajišťovat, aby krmiva vyráběná z produktů rybolovu a používaná v akvakultuře pocházela z udržitelně řízeného rybolovu

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               účast na vypracování postupů sledovatelnosti,

               —

               vytvoření systémů certifikace pro udržitelnost krmiv.

         3.2.4   Zlepšovat podmínky pro uvádění produktů akvakultury pocházejících od členů těchto organizací na trh

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               určení odbytišť pro uvádění na trh a/nebo usměrňování produkce svých členů,

               —

               rozvoj strategií pro lepší uvádění produkce na trh, a to i pro osvědčování produktů,

               —

               podpora uvádění doplňkových dobrovolných informací v souladu s článkem 39 nařízení o společné organizaci trhů,

               —

               rozvoj procesů osvědčování, a to i v oblastech výživy a jakosti,

               —

               návrh a vypracování nových metod a nových nástrojů pro uvádění na trh,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů ohledně technik uvádění na trh,

               —

               účast na obchodních veletrzích na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni za účelem propagace produkce členů organizace producentů.

         3.2.5   Zlepšovat hospodářské výnosy

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a sledování vědeckých a technických kampaní zaměřených na snížení provozních nákladů,

               —

               poskytování pomoci a odborné přípravy členům organizace producentů v oblasti obchodního řízení akvakultury,

               —

               rozvoj služeb pro členy organizace producentů v oblasti nákladového účetnictví.

         3.2.6   Stabilizovat trhy

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               koordinace shromažďování, zpracování, sdílení a využívání hospodářských informací týkajících se produkce členů organizace producentů mezi různými organizacemi producentů, včetně údajů o chovu a cen při prvních prodejích,

               —

               přispívat k zlepšování znalosti trhu,

               —

               zlepšovat znalosti členů organizace producentů o hlavních ekonomických hybných silách v rámci dodavatelského řetězce,

               —

               poskytovat producentům praktickou podporu pro lepší koordinaci sdílení informací se zpracovateli.

         3.2.7   Přispívat k zásobování potravinami a prosazovat přísné normy pro jakost a bezpečnost potravin a současně přispívat k zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               příprava a vedení kampaní rozvíjejících iniciativy týkající se obchodních norem (pro jakost, velikost nebo hmotnost, balení, obchodní úpravu a značení),

               —

               příprava a vedení kampaní na podporu zaměstnanosti v odvětví akvakultury,

               —

               příprava a vedení kampaní k propagaci produktů akvakultury.

         4.   Opatření vedoucí k přizpůsobení nabídky některých druhů
       (9)

   V rámci tohoto oddílu by plány měly zahrnovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               určení produktů rybolovu, u nichž se v určitých obdobích roku objevují obtíže s uváděním na trh,

               —

               rozvoj specializovaných strategií a nástrojů pro produkci a uvádění na trh.

         5.   Sankce a kontrolní opatření

   V souladu s ustanovením čl. 8 odst. 1 písm. d) nařízení o společné organizaci trhů by měl tento oddíl popisovat sankce použitelné na členy, kteří poruší rozhodnutí přijatá za účelem provádění plánů (10), jakož i opatření, která bude organizace producentů provádět za účelem kontroly souladu činností svých členů s pravidly, která stanovili (11). V rámci tohoto oddílu by plány měly obsahovat jedno nebo více následujících opatření:

               —

               vytvoření systému sankcí přiměřených porušením pravidel, jichž se dopustí členové organizace producentů,

               —

               vypracování strategií a programů pro vymáhání pravidel, která přijala organizace producentů,

               —

               provádění posouzení rizik týkajících se provádění pravidel, která přijala organizace producentů,

               —

               příprava a provádění kontrol vymáhání pravidel, která přijala organizace producentů,

               —

               odborný výcvik pozorovatelů a kontrolorů,

               —

               vytvoření a šíření pokynů pro provádění:

                           a)

                           předpisů vyplývajících ze společné rybářské politiky;

                           b)

                           pravidel a opatření pro řízení, která přijala organizace producentů.

         6.   Výdaje, které je třeba vzít v potaz

   6.1   Finanční plán

   Doporučuje se, aby organizace producentů do svých plánů zahrnuly pro každé opatření, jež hodlají provádět, finanční plán podrobně uvádějící různé náklady, výdaje a očekávané finanční zdroje.
   V rámci finančního plánu je třeba rozlišovat následující dva druhy činností:

               a)

               příprava, sledování a řízení činností týkajících se plánovaných opatření (činnosti vlastníka projektu) a

               b)

               činnosti spojené s praktickou realizací každého konkrétního plánovaného opatření („činnosti řízení projektu“).

         6.2   Činnosti vlastníka projektu

   Výdaje na činnosti vlastníka projektu by měly zahrnovat zejména výdaje na studie trhu, studie hodnocení, návrhy projektů, analýzu rizik a veškeré studie proveditelnosti realizované před prováděním opatření souvisejícího s dosažením některého z cílů plánu. Rovněž by měly zahrnovat výdaje spojené se sledováním a kontrolními činnostmi prováděnými organizací producentů v průběhu provádění konkrétního opatření.
   Zvažované výdaje se mohou týkat různých kategorií, jako je práce, poskytování služeb nebo zásobování.
   6.3   Činnosti řízení projektu

   Výdaje na činnosti řízení projektu by měly zahrnovat zejména výdaje na prvky prováděných opatření, jež nejsou ve vlastním slova smyslu spojeny s činnostmi vlastníka projektu, jako jsou vědecké nebo technické pokusy, reklamní kampaně, nákup a zavádění nových technických zařízení pro zvýšení selektivity, rozvoj sledovatelnosti nebo podpora udržitelných akvakulturních postupů.
   7.   Časový plán provádění

   Plány by měly obsahovat časový harmonogram plánovaných opatření a souvisejících výdajů, rozdělených u víceletých plánů do ročních částek.
   Časový harmonogram by měl u každého opatření uvádět příslušné ukazatele pro výstupy a výsledky, jak je doporučeno v oddíle 8.
   8.   Ukazatele

   Jak je doporučeno v oddíle 7, pro každé plánované opatření by měl být stanoven ukazatel pro výstupy a výsledky, a to s cílem umožnit kontrolu provádění těchto opatření ze strany organizací producentů a příslušných vnitrostátních orgánů. Tyto ukazatele by měly být použity ve výroční zprávě podle čl. 28 odst. 5 nařízení o společné organizaci trhů. Ukazatele by měly usilovat o posouzení dosažení strategických cílů plánů ve vztahu k výchozí situaci popsané v úvodu plánu.
   Měly by být použity následující ukazatele, a to podle jejich relevance ve vztahu k různým plánovaným opatřením:
   8.1   Ukazatele výstupů pro provádění plánovaných opatření

   8.1.1   U organizací producentů v odvětví rybolovu

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat ukazatele výstupů pro posouzení souladu s:

               —

               plánovanou činností plavidel vyjádřenou mimo jiné v počtu dní strávených na moři, objemech ulovených cílových druhů,

               —

               předběžným časovým rozvrhem uvádění produktů na trh podle druhů a obchodní úpravy,

               —

               programem plánovaných činností pro určení příležitostí na trhu,

               —

               programem plánovaných činností pro osvědčování/označování produktů,

               —

               předběžným časovým plánem pro řízení intenzity rybolovu a/nebo rybolovné kapacity podle oblastí rybolovu,

               —

               programem plánovaných opatření pro snížení nežádoucích vedlejších úlovků,

               —

               časovým harmonogramem odborné přípravy, pokud jde o soulad a pravidla, povědomí a kontrolu producentů.

         Tyto ukazatele výstupů by měly rovněž zdůraznit:

               —

               prediktivní určení prodejních cyklů produktů,

               —

               soulad průměrného měsíčního příjmu producentů s očekávanou výší příjmů.

         8.1.2   U organizací producentů v odvětví akvakultury

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat ukazatele výstupů pro posouzení souladu s:

               —

               chovem a sběrem, které jsou plánovány pro chované druhy,

               —

               předběžným časovým plánem pro uvádění produktů na trh podle druhů a obchodní úpravy,

               —

               programem plánovaných činností pro určení příležitostí na trhu,

               —

               programem plánovaných činností pro osvědčování/označování produktů,

               —

               plánem pro snížení znečištění ekosystémů spojených s akvakulturními činnostmi,

               —

               plánem pro provádění udržitelného krmení chovaných druhů,

               —

               časovým harmonogramem odborné přípravy, pokud jde o soulad a pravidla, povědomí a kontrolu.

         Tyto ukazatele výstupu by měly rovněž zdůraznit:

               —

               prediktivní určení prodejních cyklů produktů,

               —

               soulad průměrného měsíčního příjmu producentů s očekávanou výší příjmů.

         8.2   Ukazatele výsledků pro posouzení přínosu opatření uplatňovaných za účelem dosažení cílů plánů produkce a uvádění na trh

   8.2.1   U organizací producentů v odvětví rybolovu

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat ukazatele výsledků pro posouzení:

               —

               objemu a/nebo hodnoty ulovených druhů nebo druhů, které jsou uváděny na trh,

               —

               průměrné velikosti ulovených druhů nebo druhů, které jsou uváděny na trh,

               —

               růstu tržeb podle druhů a/nebo produktů ve srovnání se stavem ex ante,

               —

               počtu a objemu a/nebo hodnoty nových prodávaných produktů ve srovnání s předchozím rokem,

               —

               vývoje intenzity rybolovu a/nebo rybolovné kapacity,

               —

               vývoje složení vykládek a/nebo objemu nežádoucích úlovků,

               —

               vývoje ocenění vyložené nebo sebrané produkce „na osobu“,

               —

               vývoje výrobních nákladů na jednotku produkce,

               —

               vývoje prodejních nákladů na jednotku produkce,

               —

               vývoje průměrného měsíčního příjmu producentů,

               —

               změny podílu neprodaných produktů ve vztahu k stavu ex ante,

               —

               změny hodnoty citlivých produktů ve vztahu k stavu ex ante,

               —

               počtu nehod (se zraněním/nebo smrtelnými následky),

               —

               změny počtu zaznamenaných porušení pravidel organizace producentů.

         8.2.2   U organizací producentů v odvětví akvakultury

   V rámci tohoto okruhu by plány měly zahrnovat ukazatele výsledků pro posouzení:

               —

               objemu a/nebo hodnoty sebraných druhů nebo druhů, které jsou uváděny na trh,

               —

               růstu tržeb podle druhů a/nebo produktů ve srovnání se stavem ex ante,

               —

               počtu a objemu a/nebo hodnoty nových prodávaných produktů ve srovnání s předchozím rokem,

               —

               vývoje ocenění sebrané produkce „na osobu“,

               —

               vývoje podílu krmiva používaného pro chované druhy a pocházejícího z udržitelných nebo obnovitelných zdrojů,

               —

               vývoje množství znečištěných výstupů,

               —

               vývoje výrobních nákladů na jednotku produkce,

               —

               vývoje prodejních nákladů na jednotku produkce,

               —

               vývoje průměrného měsíčního příjmu producentů,

               —

               změny podílu neprodaných produktů ve vztahu k stavu ex ante,

               —

               změny hodnoty citlivých produktů ve vztahu k stavu ex ante,

               —

               počtu nehod (se zraněním a/nebo smrtelnými následky),

               —

               změny počtu zaznamenaných porušení pravidel organizace producentů.

      ČÁST B

   PŘEDLOŽENÍ A OBSAH VÝROČNÍ ZPRÁVY
   Organizace producentů by měly po dokončení plánů předložit výroční zprávu. V případě víceletého plánu by měla být zpráva předkládána každoročně.
   Výroční zpráva by měla zahrnovat ukazatele pro výstupy a výsledky stanovené v časovém plánu pro provádění plánů předložených ke schválení příslušným vnitrostátním orgánům.

      V Bruselu dne 3. března 2014.

            Za Komisi

         Maria DAMANAKI

            členka Komise

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1418/2013 ze dne 17. prosince 2013 o plánech produkce a uvádění produktů na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 353, 28.12.2013, s. 1).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 2508/2000 ze dne 15. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o operační programy v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 289, 16.11.2000, s. 8).

      (4)  Prosazování udržitelných rybolovných činností svých členů poskytováním příležitostí k jejich rozvoji v plném souladu s politikou zachování zdrojů vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22) („nařízení o společné rybářské politice“) a s právními předpisy v oblasti životního prostředí, při respektování sociální politiky.

      (5)  Co nejvíce zamezit a snížit nežádoucí úlovky populací lovených ke komerčním účelům a v případě potřeby tyto úlovky optimálně využít, aniž by se vytvořil trh s těmi úlovky, jež nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, v souladu s článkem 15 nařízení o společné rybářské politice.

      (6)  Aniž by se vytvořil trh pro úlovky, jež nedosahují minimální velikosti pro zachování zdrojů.

      (7)  Podpora udržitelných akvakulturních činností svých členů poskytováním příležitostí k jejich rozvoji v plném souladu s politikou zachování zdrojů vymezenou v nařízení o společné rybářské politice a právních předpisech v oblasti životního prostředí, při respektování sociální politiky.

      (8)  Uvedenými v článku 34 nařízení o společné rybářské politice.

      (9)  „Druhů, u kterých se během roku obvykle objevují obtíže s uváděním na trh“ jak je uvedeno v čl. 28 odst. 2 písm. d) nařízení o společné organizaci trhů.

      (10)  Sankce stanovené v čl. 28 odst. 2 písm. e) nařízení o společné organizaci trhů.

      (11)  Opatření stanovená v čl. 8 odst. 1 písm. d) nařízení o společné organizaci trhů.


title: Doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 59/05/COL ze dne  5. dubna 2005  o koordinovaném kontrolním programu v oblasti výživy zvířat na rok 2005

text:
               25.5.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 137/19

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 59/05/COL
   ze dne 5. dubna 2005
   o koordinovaném kontrolním programu v oblasti výživy zvířat na rok 2005
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na článek 109 a protokol 1 uvedené dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 uvedené dohody,
   s ohledem na akt zmíněný v bodu 31a) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
       (1)), ve znění pozdějších změn a dodatků a přizpůsobený Dohodě o EHP protokolem 1 uvedené dohody, a zejména na čl. 22 odst. 3 uvedeného aktu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V roce 2004 státy ESVO určily některé otázky, které vyžadují v roce 2005 provedení kontrolního programu.

               (2)

               Ačkoliv akt zmíněný v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
                   (2)), ve znění pozdějších změn a dodatků, stanoví maximální obsahy aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako jsou ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol a fumonisiny, pravidla EHP neexistují. Získávání informací o výskytu těchto mykotoxinů náhodným odběrem vzorků by mohlo poskytnout užitečné údaje pro hodnocení situace s ohledem na vývoj právních předpisů. Některé krmné suroviny, jako jsou obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc v důsledku podmínek sklizně, uskladnění a přepravy vystaveny kontaminaci mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů rok od roku mění, je vhodné provádět sběr údajů pro všechny zmíněné mykotoxiny za více po sobě jdoucích let.

               (3)

               Antibiotika, jiná než kokcidiostatika a histomonostatika, lze uvádět na trh a používat jako doplňkové látky v krmivech pouze do dne 31. prosince 2005. Předchozí kontroly výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech, v nichž některé z těchto látek nejsou povoleny, naznačují, že k tomuto typu protiprávního jednání stále dochází. Frekvence těchto zjištění a citlivost této záležitosti jsou důvodem pokračování kontrol. Je důležité zajistit, aby byla účinně prosazována omezení týkající se použití krmných surovin živočišného původu v krmivech, jak stanoví příslušné právní předpisy EHP.

               (4)

               Účast Norska a Islandu v programech v oblasti působnosti přílohy II tohoto doporučení, týkající se látek, které nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech, bude nutno zhodnotit s ohledem na jejich výjimky z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP, a zejména z aktu uvedeného v bodě 1a) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat).

               (5)

               Účast Islandu v programech v oblasti působnosti přílohy III tohoto doporučení, týkající se omezení výroby a užití krmných surovin živočišného původu, bude nutno zhodnotit s ohledem na jeho výjimky z kapitoly I přílohy I Dohody o EHP.

               (6)

               Je vhodné zajistit, aby přípustné hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřesáhly maximální obsah stanovený aktem zmíněným v bodě 1zq) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 1334/2003 ze dne 25. července 2003, kterým se mění podmínky pro povolení některých doplňkových látek v krmivech, které patří do skupiny stopových prvků
                   (3)) ve znění pozdějších změn a dodatků. Účast Norska v programech v oblasti působnosti přílohy IV bude nutno zhodnotit s ohledem na jeho výjimky z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

               (7)

               Opatření stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro rostliny a krmiva, který je nápomocen kontrolnímu úřadu ESVO,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Doporučuje se, aby státy ESVO provedly v průběhu roku 2005 koordinovaný kontrolní program zaměřený na kontrolu:

                           a)

                           koncentrace mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu a fumonisinů) v krmivech s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat náhodný i cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by měly být vzorky odebírány z krmných surovin, u nichž existuje podezření, že obsahují vyšší koncentrace mykotoxinů, jako jsou obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, jejich produkty a vedlejší produkty a krmné suroviny skladované dlouhou dobu nebo přepravované na velké vzdálenosti přes moře; v případě aflatoxinu B1 by se zvláštní pozornost měla zaměřit také na krmné směsi pro zvířata chovaná na mléko jiná než skot na mléko; výsledky kontrol se nahlašují v podobě stanovené v příloze I;

                           b)

                           antibiotik, kokcidiostatik nebo histomonostatik, povolených či nepovolených jako doplňkové látky v krmivech pro některé živočišné druhy a kategorie, která se často objevují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, ve kterých tyto léčebné látky nejsou povoleny; kontroly by se měly soustředit na tyto léčebné látky v premixech a krmných směsích, jestliže se příslušný orgán domnívá, že existuje zvýšená pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky kontrol se nahlašují v podobě stanovené v příloze II;

                           c)

                           provádění omezení výroby a užití krmných surovin živočišného původu, jak je stanoveno v příloze III;

                           d)

                           přípustných hodnot mědi a zinku v krmných směsích pro prasata, jak je stanoveno v příloze IV.

               2.

               Doporučuje se, aby státy ESVO zahrnuly výsledky koordinovaného kontrolního programu stanovené v odstavci 1 do samostatné kapitoly výroční zprávy o kontrolních činnostech, jež má být v souladu s čl. 22 odst. 2 aktu zmíněného v bodě 31a) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat) a s poslední verzí harmonizovaného vzoru hlášení předložena Kontrolnímu úřadu ESVO do dne 1. dubna 2006.

      V Bruselu dne 5. dubna 2005.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Niels FENGER

            ředitel

         Bernd HAMMERMANN

            člen kolegia

      (1)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/100/ES (Úř. věst. L 285, 1.11.2003, s. 33).

      (3)  Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11.

      PŘÍLOHA I
      Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu a fumonisinů) v krmivech
      Jednotlivé výsledky všech testovaných vzorků; vzor hlášení podle odst. 1 písm. a)

                  Krmiva

                  Odběr vzorků
                  (náhodný, nebo cílený)

                  Typ a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

                  Typ

                  Země původu

                  Aflatoxin B1

                  Ochratoxin A

                  Zearalenon

                  Deoxynivalenol

                  Fumonisiny (1)

            Příslušný orgán by také měl uvést:

                  —

                  přijatá opatření při překročení maximálních hodnot aflatoxinu B1;

                  —

                  použité metody analýzy;

                  —

                  meze detekce.

         (1)  Koncentrace fumonisinů zahrnuje celkovou koncentraci fumonisinů B1, B2 a B3.

      PŘÍLOHA II
      Výskyt některých léčebných látek, které nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech
      Některá antibiotika, kokcidiostatika a jiné léčebné látky mohou být v premixech a krmných směsích pro některé druhy a kategorie zvířat na základě právních předpisů přítomné jako doplňkové látky při splnění požadavků článku 10 aktu zmíněného v bodě 1a) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat
          (1)).
      Výskyt nepovolených léčebných látek v krmivech představuje protiprávní jednání.
      Léčebné látky podléhající kontrole jsou vybírány z následujících látek:

                  1.

                  Léčebné látky, které jsou jako doplňkové látky v krmivech povoleny pouze u některých živočišných druhů nebo kategorií:

                              avilamycin

                              decoquinát

                              diclazuril

                              flavofosfolipol

                              halofuginon hydrobromid

                              lasalocid sodný A

                              maduramicin amonný alfa

                              monensin sodný

                              narasin

                              narasin-nikarbazin

                              robenidin hydrochlorid

                              salinomycin sodný

                              semduramicin sodný

                  2.

                  Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                              amprolium

                              amprolium/ethopabát

                              arprinocid

                              avoparcin

                              carbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              ipronidazol

                              meticlorpindol

                              meticlorpindol/methylbenzochát

                              nikarbazin

                              nifursol

                              olachindox

                              ronidazol

                              spiramycin

                              tetracykliny

                              tylosinfosfát

                              virginiamycin

                              zinkbacitracin

                              další antimikrobiální látky

                  3.

                  Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                              ostatní látky
                              Jednotlivé výsledky všech nevyhovujících vzorků; vzor hlášení podle odst. 1 písm. b)

                                          Typ krmiva (živočišný druh a kategorie)

                                          Zjištěná látka

                                          Zjištěná hodnota

                                          Důvod porušení právních předpisů (2)

                                          Přijatá opatření

                                    Příslušný orgán by měl také uvést:

                                          —

                                          celkový počet zkoumaných vzorků;

                                          —

                                          názvy látek, které byly předmětem šetření;

                                          —

                                          použité metody analýzy;

                                          —

                                          meze detekce.

         (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

         (2)  Důvody vedoucí k výskytu nepovolené látky v krmivu podle závěrů vyšetřování provedeného příslušným orgánem.

      PŘÍLOHA III
      Omezení výroby a užití krmných surovin živočišného původu
      Aniž jsou dotčeny články 3 až 13 a článek 15 směrnice 95/53/ES, měly by státy ESVO v průběhu roku 2005 provést koordinovaný kontrolní program s cílem stanovit, zda jsou dodržována omezení výroby a užití krmných surovin živočišného původu.
      Státy ESVO by měly provádět zvláštní kontrolní program založený na cílených kontrolách zejména za účelem zajištění, že se účinně uplatňuje zákaz krmení některých zvířat zpracovanou živočišnou bílkovinou, jak je stanoveno v příloze IV aktu uvedeného v bodě 7.1.12 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
          (1)). V souladu s článkem 4 směrnice 95/53/ES by tento kontrolní program měl být založen na strategii podle míry rizik, do níž jsou zařazena všechna stadia výroby a všechny typy provozoven, kde probíhá výroba krmiv, manipulace s nimi a jejich podávání zvířátům. Státy ESVO by měly věnovat zvláštní pozornost definování kritérií, která mohou souviset s nějakým rizikem. Váhový koeficient přiznaný každému kritériu by měl být úměrný tomuto riziku. Četnost kontrol a počet vzorků analyzovaných v provozovně by měly být ve vztahu k souhrnu váhových koeficientů přiřazených této provozovně.
      Při vytváření kontrolního programu by měly být vzaty v úvahu následující orientační provozovny a kritéria:

                  Provozovna

                  Kritéria

                  Váhový koeficient

                  Výrobny krmiv

                              —

                              výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce a nepřežvýkavce obsahující na základě udělené výjimky zpracované živočišné bílkoviny

                              —

                              výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

                              —

                              výrobny krmiv s velkým množstvím dovážených krmiv s vysokým obsahem bílkoviny jako rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty

                              —

                              výrobny krmiv s vysokou produkcí krmných směsí

                              —

                              riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků)

                  Stanoviště hraniční kontroly a další místa vstupu do Společenství

                              —

                              velký/malý podíl dovozů krmiv

                              —

                              krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                  Zemědělské podniky

                              —

                              výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny

                              —

                              zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných živočišných druhů (riziko zkříženého krmení)

                              —

                              zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo

                  Dodavatelé

                              —

                              sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                              —

                              prodej velkého objemu volně loženého krmiva

                              —

                              dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí

                  Pojízdné výrobny krmných směsí

                              —

                              výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce

                              —

                              výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

                              —

                              výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                              —

                              výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv

                              —

                              zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců

                  Přepravní prostředky

                              —

                              vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv

                              —

                              vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

            Namísto těchto orientačně uvedených provozoven a kritérií mohou státy ESVO předložit Kontrolnímu úřadu ESVO nejpozději dne 31. března 2005 svá vlastní posouzení rizik.
      Odebírání vzorků by mělo být zaměřeno na šarže nebo případy, kde je křížová kontaminace se zakázanými zpracovanými bílkovinami nejpravděpodobnější (první šarže po přepravě krmiv obsahující živočišnou bílkovinu zakázanou v této šarži, technické problémy nebo změny výrobních linek, změny skladovacích zásobníků nebo sil na volně ložený materiál).
      V roce 2005 by se státy ESVO měly soustředit na analýzu cukrové pulpy a na dovážené krmné suroviny.
      Minimální počet kontrol za rok ve státě ESVO by měl být 10 na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Minimální počet úředních vzorků za rok ve státě ESVO by měl být 20 na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Až do schválení alternativních metod by měla být pro analýzu vzorků použita metoda mikroskopické identifikace a hodnocení, jak je popsána v aktu uvedeném v bodě 31i) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Komise 2003/126/ES, kterou se stanoví analytická metoda identifikace složek živočišného původu pro úřední kontrolu krmiv
          (2)). Jakýkoli výskyt zakázaných složek živočišného původu v krmivech by mělabýt považován za porušení zákazu užití těchto krmiv.
      Výsledky kontrolních programů by měly být oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO v následující podobě.
      Přehled kontrol týkajících se omezení krmení krmivy živočišného původu (krmení zakázanými zpracovanými živočišnými bílkovinami)
      A.   Dokumentované kontroly

                  Stadium

                  Počet kontrol zahrnujících i kontroly výskytu zpracovaných živočišných bílkovin

                  Počet porušení právních předpisů stanovený spíše na základě kontrol dokumentace než na základě laboratorních zkoušek

                  Dovoz krmných surovin

                  Uskladnění krmných surovin

                  Výrobny krmiva

                  Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

                  Zprostředkovatelé krmiv

                  Přepravní prostředky

                  Hospodářství s chovem nepřežvýkavců

                  Hospodářství s chovem přežvýkavců

                  Jiné:...

      B.   Odběry vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí, pokud jde o výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

                  Provozovny

                  Počet úředních vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

                  Počet nevyhovujících vzorků

                  Výskyt zpracované živočišné bílkoviny ze suchozemských zvířat

                  Výskyt zpracované živočišné bílkoviny z ryb

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Pro přežvýkavce

                  Pro nepřežvýkavce

                  Pro přežvýkavce

                  Pro nepřežvýkavce

                  Pro přežvýkavce

                  Pro nepřežvýkavce

                  Při dovozu

                  Výrobny krmiv

                  Zprostředkovatelé/uskladnění

                  Přepravní prostředky

                  Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

                  V objektu zemědělského podniku

                  Jiné:...

      C.   Přehled zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

                  Měsíc odběru vzorku

                  Typ, stupeň a původ kontaminace

                  Použité sankce (nebo jiná opatření)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  5.

                  …

         (1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1993/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 12).

         (2)  Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s. 78.

      PŘÍLOHA IV
      Jednotlivé výsledky všech vzorků (vyhovujících i nevyhovujících) ohledně obsahu mědi a zinku v krmných směsích pro prasata

                  Typ krmné směsi (kategorie zvířat)

                  Stopový prvek
                  (měď nebo zinek)

                  Zjištěná hladina (mg/kg kompletního krmiva)

                  Důvod překročení maximálního obsahu (1)

                  Přijatá opatření

         (1)  Dle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/73

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015
   (2015/C 272/19)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lucemburska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lucembursku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Dne 30. dubna 2015 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda snížení celkového přebytku z 0,6 % HDP v roce 2014 na 0,1 % HDP v roce 2015. Poté jej znovu plánuje zvýšit na 0,9 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje po celé programové období zachovat střednědobý cíl – strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability má vláda v úmyslu udržet poměr veřejného dluhu k HDP hluboko pod 60 % referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Očekává se, že během programového období se bude míra zadlužení pohybovat kolem 24 %, přičemž v roce 2016 dosáhne nejvyšší hodnoty mírně nad úrovní 24 % a poté do roku 2019 klesne pod 24 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2015 optimistický a po tomto roce reálný. Provádění rozpočtových opatření po roce 2016 je však ohroženo. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v letech 2015 a 2016 zůstat na úrovni střednědobého cíle. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Lucemburský fiskální rámec byl výrazně posílen přijetím střednědobého rozpočtového rámce a zřízením fiskální rady. Je však třeba řešit významné nedostatky, pokud jde o pravidelné zveřejňování meziroční fiskální statistiky, která má velký význam pro sledování rozpočtového vývoje v reálném čase.

               (9)

               Očekávaný pokles příjmů ze spotřební daně v důsledku změny zákona o elektronickém obchodu ukazuje na to, že minimálně jedna část daňových příjmů je nestabilní. Aby byla lépe zajištěna jejich předvídatelnost, bylo by potřeba dále rozšířit daňovou základnu a harmonizovat zdanění, zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí, a více využívat alternativní zdroje včetně ekologických daní. Byly zahájeny přípravné práce na komplexní daňové reformě (vstoupit v platnost má v roce 2017).

               (10)

               Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je navzdory nedávné reformě důchodového systému ohrožena růstem výdajů na důchody a trvalým nárůstem výdajů na dlouhodobou péči. Pojištění dlouhodobé péče má v roce 2015 (6) vykázat schodek a jeho rezervy se mají postupně snižovat, takže již v roce 2017 budou pod úrovní zákonného minima ve výši 10 % výdajů. V rozpočtu na rok 2015 byla přijata některá potenciálně úsporná opatření (7). Plánovaná reforma pojištění dlouhodobé péče, jejímž cílem je poskytnout potřebným osobám dlouhodobou péči s odpovídající úrovní služeb a zajistit odpovídající financování, se dosud nepromítla do právních předpisů. Reforma důchodového systému z roku 2012 nebyla dost ambiciózní: propastí mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu se zabývala pouze zčásti. Nadále existuje několik možností předčasného odchodu do důchodu. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v porovnání s ostatními členskými státy velmi nízká. Byl připraven legislativní návrh související s reformou důchodového systému, který mění zákoník práce (ohledně věku odchodu do důchodu). Návrh sestává z balíčku opatření, jehož cílem je udržet starší pracovníky v zaměstnání.

               (11)

               Lucemburské hospodářství je charakterizováno značnými rozdíly v produktivitě práce v různých hospodářských odvětvích, přičemž produktivita ve finančním sektoru je oproti nefinančním odvětvím dvojnásobná. To znamená, že větší variabilita reálných odvětvových mezd – v souladu s odvětvovou produktivitou práce – by mohla podpořit přesun pracovní síly do nových konkurenceschopných odvětví nebo do odvětví, která trpí ztrátou nákladové konkurenceschopnosti. Nezbytným odvětvovým úpravám mezd v dlouhodobém horizontu stále brání překážky.

               (12)

               Navzdory obecně dobře fungujícímu trhu práce a vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni je v Lucembursku relativně nízká míra zaměstnanosti starších pracovníků, žen a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Účinné aktivační politice stále brání institucionální překážky. Probíhají práce na důležité reformě veřejných služeb zaměstnanosti, jež má vést k poskytování individuálního poradenství uchazečům o zaměstnání; tuto reformu hodlá vláda završit do konce roku 2015. Byl sice vypracován návrh reformy odborného vzdělávání a přípravy a středoškolské reformy v zájmu zlepšení výsledků ve vzdělávání, zejména osob se znevýhodněným sociálně-ekonomickým zázemím, nebyl však přijat. Oznámená opatření týkající se mateřské dovolené a příspěvku na vzdělání, jakož i plánovaná reforma rodičovské dovolené by mohly přispět ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Překážky bránící druhým výdělečně činným osobám v práci vyplývají ze systému „společného zdanění“ a ze stávající podoby systému sociálních dávek. Navzdory vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni jsou výsledky vzdělávání stále neuspokojivé a nadále je obtížné zlepšit situaci osob z přistěhovaleckého prostředí a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Nabídka na trhu práce se stále potýká s potížemi souvisejícími s institucionálními faktory a se stávající podobou systému sociálních dávek, jež jsou zdrojem problémů na trhu práce.

               (13)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a domnívá se (8), že Lucembursko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lucembursko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

         DOPORUČUJE Lucembursku v období 2015–2016:

               1.

               Rozšířit daňovou základnu, zejména v oblasti spotřební daně, periodické daně z nemovitostí a ekologických daní.

               2.

               Snížit rozdíl mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu, a to omezováním předčasných odchodů do důchodu a provázáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu se změnami ve střední délce života.

               3.

               V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy provést reformu systému stanovování mezd s cílem zajistit, aby vývoj mezd odpovídal produktivitě, zejména na odvětvové úrovni.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 72).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, rozpočet na rok 2015, k dispozici na adrese http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  Opatření 255 a 256 rozpočtu na rok 2015, k dispozici na adrese http://www.budget.public.lu/.

      (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (9)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Komise ze dne 30. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky trichlorethen, benzen, 2-methoxy-2-methylbutan (TAME) (oznámeno pod číslem K(2008) 2271) (Text s významem pro EHP)

text:
               21.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 162/34

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky trichlorethen, benzen, 2-methoxy-2-methylbutan (TAME)
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2271)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/471/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 1179/94 (2) a (ES) č. 2364/2000 (3), které se týkají prvního a čtvrtého seznamu prioritních látek podle nařízení (EHS) č. 793/93, určeny tyto látky:

                           —

                           trichlorethen,

                           —

                           benzen,

                           —

                           2-methoxy-2-methylbutan (TAME).

               (2)

               Státy v rolích zpravodajů určené v souladu s uvedenými nařízeními dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí (4) a navrhly strategii omezování těchto rizik v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93.

               (3)

               Byly konzultovány Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) a Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (SCHER) a tyto výbory vydaly stanoviska k hodnocením rizik provedeným zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na webových stránkách vědeckých výborů.

               (4)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v příslušném sdělení Komise (5).

               (5)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit pro některé látky určitá opatření ke snížení rizika.

               (6)

               Opatření na snižování rizik doporučená pro pracovníky by měla být zohledněna v rámci právních předpisů o ochraně pracovníků, u nichž se má za to, že poskytují odpovídající rámec pro snížení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (7)

               Opatření na snižování rizik stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   TRICHLORETHEN

         (č. CAS 79-01-6; č. Einecs 201-167-4)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (1)

               1)

               Dobrovolná dohoda s Evropskou asociací pro chlorovaná rozpouštědla jménem evropských výrobců látky, jejích distributorů a zákazníků, omezující prodej látky pouze kupujícím, kteří dodržují chartu pro bezpečné používání trichlorethenu při čištění kovů. Tato charta požaduje, aby uživatelé směli používat trichlorethen k čištění kovů pouze v utěsněných a uzavřených systémech, jak je stanoveno v části 4 evropské normy EN 12921, a aby dodržování předpisů bylo monitorováno třetí stranou.

         ODDÍL 2
   BENZEN

         (č. CAS 71-43-2; č. Einecs 200-753-7)

   Opatření ke snižování rizik pro životní prostředí (2, 3, 4, 5)

               2)

               V zájmu vyloučení možných rizik pro čistírny průmyslových odpadních vod v provozech vyrábějících a/nebo zpracovávajících benzen se doporučuje, aby příslušné orgány v dotyčných členských státech stanovily v povoleních vydávaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES (6) (integrovaná prevence a omezování znečištění) podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se benzenu, aby byla dotyčná zařízení provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k podmínkám životního prostředí v místě, kde se zařízení nacházejí;

               3)

               členské státy pečlivě sledovaly zavádění nejlepších dostupných technik, pokud jde o benzen, a oznámily veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o těchto technikách;

               4)

               za účelem usnadnění povolování a monitorování podle směrnice 2008/1/ES (integrovaná prevence a omezování znečištění) byl benzen začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k „nejlepším dostupným technikám“ (BAT);

               5)

               expozice mikroorganismů v čistírnách průmyslových vod se v případě potřeby řídila vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro mikroorganismy a životní prostředí.

         ODDÍL 3
   2-METHOXY-2-METHYLBUTAN (TAME)

         (č. CAS 994-05-8; č. Einecs 213-611-4)

   Opatření ke snižování rizik pro životní prostředí (6–11)

               6)

               Prevence pronikání všech antropogenních látek, včetně 2-methoxy-2-methylbutanu, do podzemních vod je hlavním cílem stávajících právních předpisů Společenství (7). Doporučuje se proto podle potřeby provádět monitorovací programy, které umožní včasné odhalení podzemních vod kontaminovaných 2-methoxy-2-methylbutanem.

               7)

               Dále se doporučuje, aby při výstavbě a provozu podzemních zařízení pro skladování benzenu a zařízení pro jeho distribuci v čerpacích stanicích byly v širokém měřítku používány nejlepší dostupné techniky. V tomto ohledu by členské státy měly zvážit závazné předpisy zejména pro čerpací stanice v oblastech regenerace podzemních vod.

               8)

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se 2-methoxy-2-methylbutanu, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami (BAT) a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               9)

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o 2-methoxy-2-methylbutan, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               10)

               Místní emise do povrchových vod by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               11)

               Opatření na snižování rizik doporučená na ochranu podzemních vod jsou považována za dostatečná pro ochranu osob prostřednictvím životního prostředí.

         ODDÍL 4
   URČENÍ

               12)

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která uvedené látky dovážejí, vyrábějí, přepravují, skladují, upravují do podoby přípravků či jinak zpracovávají, používají, likvidují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 30. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 131, 26.5.1994, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 157, 21.6.2008, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).


title: 2011/336/EU: Doporučení Rady ze dne 17. květen 2011 o jmenování prezidenta Evropské centrální banky

text:
               9.6.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 150/8

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 17. květen 2011
   o jmenování prezidenta Evropské centrální banky
   (2011/336/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 11.2 uvedeného protokolu,
   DOPORUČUJE EVROPSKÉ RADĚ:
   jmenovat pana Maria DRAGHIHO prezidentem Evropské centrální banky na osmileté funkční období začínající dne 1. listopadu 2011.

      V Bruselu dne 17. května 2011.

            Za Radu

            předseda

         MATOLCSY Gy.


Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Itálie na období 2005-2009


				|

		52013DC0375

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016 /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie
(2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
hlavy států a předsedové vlád rozhodli o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, EU a eurozóny s využitím všech dostupných
pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a zejména vyjádřili plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým státům.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Rovněž dne 28.
listopadu 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[6],
ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 24. dubna 2013
předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2013 a dne
30. dubna 2013 letošní program stability na období 2012–2016. Vzhledem k jejich
vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(8)       Na základě posouzení
programu stability pro rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že Slovensko snížilo schodek veřejných financí
ze 7,7 % HDP v roce 2010 na 4,3 % HDP v roce 2012 díky
důraznému ozdravnému úsilí a na základě stávajících očekávání
směřuje k odstranění nadměrného schodku.
Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové
projekce programu, je realistický. Ve srovnání s prognózami Komise
předpokládají orgány obdobné míry nárůstu HDP, byť v
poněkud jiném složení. Záměrem rozpočtové strategie uvedené v
programu je dosáhnout fiskální stav, který zajišťuje dlouhodobou
udržitelnost veřejných financí. Za tímto účelem vláda potvrzuje cíl
snížení celkového schodku pod 3% referenční hodnotu HDP v roce 2013,
což je v souladu s doporučením Rady týkajícím se postupu
při nadměrném schodku. Průměrné roční fiskální úsilí
v období 2010–2013 dosahuje objemu 1,4 % HDP, což je výrazně nad
vyžadovaným úsilím stanoveným podle doporučení Rady ve výši 1 % HDP.
Značná část úspor v oblasti výdajů se v roce 2013
očekává od místní samosprávy a jiných složek veřejné správy, jež
nepodléhají přímé kontrole ústředních vládních institucí. Dosažení
tohoto cíle proto může být i vzhledem k překračování
výdajů, jež bylo zaznamenáno v minulosti, ohroženo. Program potvrzuje
dosažení předchozího střednědobého rozpočtového cíle ve
výši –0,5 % do roku 2018. Střednědobý rozpočtový cíl je
v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky následující
po očekávaném okamžiku odstranění nadměrného schodku je zlepšení
na základě projekce v (nově vypočteném) strukturálním saldu
rozpočtu v roce 2014 a 2015 (0,6 procentního bodu a 0,7 procentního
bodu HDP) odpovídající, avšak pro rok 2016 se jeví jako nedostatečné (0,3
procentního bodu HDP). Očekává se, že Slovensko splní výdajové kritérium.
Podle programu se předpokládá, že dluh veřejných finanční
nepřekročí do roku 2016 60% referenční hodnotu HDP uvedenou ve
Smlouvě. Podle jarní prognózy Komise dojde podle projekce ke zvýšení
poměru zadlužení na 54,6 % HDP v roce 2013 a na 56,7 % HDP
v roce 2014.
            V zájmu podstatného
snížení cílového schodku se od roku 2011 orgány rovněž opírají o snižování
investic, jež jsou financovány z rozpočtu veřejných financí, což
však nemusí být udržitelné či žádoucí z hlediska
střednědobého či dlouhodobého vývoje, jakož i o jednorázová
opatření. Při dalším plánování bude zapotřebí, aby probíhající
ozdravný a konvergenční postup zajistil výdaje pro kategorie podporující
růst, jako jsou např. vzdělávání, inovace a dopravní
infrastruktura.
(9)       Slovensko má prostor
k získání dalších zdrojů rozšířením daňové základny,
omezením možností nedodržování daňových předpisů a daňových
úniků a zvýšením příjmů z daní, které mají nejmenší
negativní dopad na růst, jako jsou například daně
z nemovitostí či ekologické daně. V roce 2012 byl
přijat akční plán pro boj s daňovými podvody, jenž se
zaměřuje zejména na DPH. K úspěchu strategie jsou
zapotřebí další opatření, jež by zejména zlepšila infrastrukturu
informačních technologií, rozšířila pravomoc a kapacitu orgánů
pro provádění auditu a zajistila navazující kroky justičních
orgánů.
(10)     V roce 2012 přijalo
Slovensko důchodovou reformu, jejímž cílem je posílit dlouhodobou
udržitelnost veřejných financí. Dlouhodobý propad v udržitelnosti 4,9
% HDP však zůstává vysoko nad průměrem EU ve výši 3 % HDP. To je
dáno do značné míry dopadem stárnutí obyvatelstva s výdaji na
důchody ve výši 1,5 procentního bodu HDP a výdaji v oblasti zdravotní
péče ve výši dvou procentních bodů HDP. Vzhledem k tomu, že se v
dlouhodobém horizontu očekává podstatný nárůst výdajů na
zdravotní péči, je třeba v zájmu dosažení udržitelného základu
veřejných financí provázat pokrok, jehož je dosahováno ve vztahu k
udržitelnosti důchodů, s reformou zdravotnictví. Nákladovou
účinnost zdravotnictví by pomohlo zlepšit zavedení účinné skladby
podnětů a kontrolních mechanismů.
(11)     Nezaměstnanost
představuje pro hospodářství Slovenska i nadále jednu z hlavních
výzev. V posledních měsících podniklo Slovensko kroky
k reformě aktivních politik zaměstnanosti. Úspěch této
reformy však bude záviset zejména na schopnosti jejího účinného provedení
ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Jsou zapotřebí další
cílenější opatření, jež by se zaměřovala na
znevýhodněné uchazeče o zaměstnání. Poskytování sociální podpory
by mělo být lépe navázáno na aktivaci a ve vztahu k osobám, jež
přijímají pracovní místo s nízkou mzdou, je zapotřebí odstranit
odrazující překážky v režimu daňových výhod. Větší míra
zapojení žen a starších osob na trhu práce by napomohla zvýšit celkovou míru
zaměstnanosti a dosáhnout národního cíle zaměstnanosti, jenž byl pro
rok 2020 stanoven na 72 %. Nedostatek vhodných zařízení péče o
dítě, zejména pro děti mladší tří let, však i nadále
znesnadňuje návrat matek na trh práce.
(12)     Slovensko má v rámci EU
jednu z nejvyšších úrovní nezaměstnanosti mladých lidí. Přes
reformní kroky podniknuté v roce 2012 s cílem zlepšit kvalitu a
relevantnost vzdělávání ve vztahu k trhu práce je i nadále
přechod ze škol do pracovního procesu nesnadný a systém vzdělávání
neodpovídá pohotově na potřeby trhu práce. Financování
vzdělávání založené na počtu studentů upřednostňuje
kvantitu oproti kvalitě a podíl finančních zdrojů vyhrazených na
výuku (na pedagogy, materiál a vybavení) je nízký. Zlepšení kvality
vysokoškolského vzdělávání a spolupráce podniků se vzdělávacími
institucemi by rovněž přispělo k rozvoji řádně
fungujícího znalostního trojúhelníku, zvýšení účinnosti a atraktivity
investic do výzkumu a vývoje a posílilo inovační schopnosti slovenského
hospodářství.
(13)     Nedostatečně využitý
potenciál pracovní síly se rovněž týká marginalizovaných
společenství, která čelí při vstupu na trh práce a do
vzdělávacího systému značným překážkám. V roce 2012 však
nebylo přijato žádné účinné opatření a životní podmínky
marginalizovaných společenství, včetně Romů, zůstávají
obtížné. Je důležité zrychlit snahy směřující ke zlepšení
výsledků vzdělávání marginalizovaných skupin a zajistit, aby byla
dospělým osobám poskytována cílená aktivační opatření.
(14)     Přes značný pokrok
zaujímá Slovensko páté místo mezi energeticky nejnáročnějšími
členskými státy, což je částečně dáno vysokým podílem
výroby na celkovém hospodářství (25,9 % HDP). Ceny elektřiny jsou
přitom poměrně vysoké, a to zejména pro malé a střední
průmyslové odběratele. Slovensko se v posledních letech snaží o
částečnou liberalizaci trhu s energiemi, avšak je zde i nadále
prostor pro další zlepšení způsobu fungování tohoto trhu, a to zejména
jeho větší transparentností, včetně v oblasti stanovování
síťových tarifů, a zlepšováním regulačních rozhodnutí
z hlediska jejich hospodářské opodstatněnosti a
předvídatelnosti. Rovněž v oblasti bezpečnosti dodávek a ve
stanovení ambicióznějších cílů energetické účinnosti existuje
prostor ke zlepšení.
(15)     V roce 2012 zahájilo
Slovensko zásadní reformu veřejné správy, aby zlepšilo aspekty
veřejných služeb poskytovaných občanům a podnikům ve smyslu
důraznější orientace na zájmy jejich adresátů. Tato reforma se
však v této fázi nevztahuje na ústřední správu a její celkovou kvalitu a
účinnost. Vzhledem k tomu, že v oblasti reformy systému
soudnictví k pokroku nedošlo, jsou i nadále soudní řízení zdlouhavá, a to
zejména v konkurzních věcech, a není dostatečně využíváno
mimosoudní řešení sporů. Slovensko nedávno změnilo svá pravidla
pro zadávání veřejných zakázek a posílilo nezávislost Úřadu pro
veřejné zakázky, avšak zkušenosti z provádění strukturálních
fondů EU ukazují, že účinné uplatňování pravidel týkajících se
veřejných zakázek zůstává i nadále značnou výzvou.
(16)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska.
Posuzovala program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen
jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k
nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii
tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na
úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení 1 až 6.
(17)     Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability Slovenska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1 a 2.
(18) V kontextu evropského semestru
provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky v rámci celé
eurozóny. Rada vydala na jejím základě konkrétní doporučení
určená členským státům, jejichž měnou je euro. Slovensko by
rovněž mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto
doporučení,
DOPORUČUJE, aby Slovensko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Provést navrhovaný
rozpočet pro rok 2013 v zájmu nápravy nadměrného schodku
udržitelným způsobem, aby bylo dosaženo fiskální úsilí uvedené v
doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po
odstranění nadměrného schodku pokračovat v úsilí o strukturální
ozdravení, jež umožní, aby Slovensko dosáhlo do roku 2017
střednědobého rozpočtového cíle. Vyvarovat se škrtů v
oblasti výdajů podporujících růst a posílit snahy o zlepšení
účinnosti veřejných výdajů. V návaznosti na přijatou
důchodovou reformu dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných
financí omezením propadu ve financování veřejného důchodového systému
a zvýšením nákladové účinnosti ve zdravotnictví.
2.           Urychlit provádění
akčního plánu zaměřeného na boj proti daňovým podvodům
a pokračovat v úsilí o zlepšení výběru DPH, zejména
prostřednictvím posílení analytických a auditních kapacit daňové
správy. Zlepšit dodržování daňových předpisů. Uvést daň z
nemovitosti do souladu s tržní hodnotou nemovitosti.
3.           Přijmout opatření
pro zlepšení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti v zájmu
poskytování individualizovaných služeb zaměstnanosti pro uchazeče o
práci a posílení vazby mezi aktivačními opatřeními a sociální
podporou. Účinněji řešit dlouhodobou nezaměstnanost pomocí
aktivačních opatření a cílené odborné přípravy. Rozšířit
nabídku zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší
tří let. Snížit daňovou zátěž pracovníků s nízkými
platy a přizpůsobit systém dávek.
4.           Zvýšit úsilí o řešení
otázky vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, například prostřednictvím
záruky pro mladé lidi. Přijmout kroky, které přilákají mladé lidi
k pedagogické profesi a pozvednout výsledky vzdělávání.
V oblasti odborného vzdělávání a přípravy posílit poskytování
učení se prací v podnicích. V oblasti vysokoškolského
vzdělávání vytvořit bakalářské studijní programy
s důraznějším praktickým zaměřením. Pěstovat
účinné předávání znalostí podporou spolupráce akademické obce,
výzkumu a podnikání. Navýšit úsilí o zlepšení přístupu k vysoce
kvalitnímu a inkluzivnímu předškolnímu a školnímu vzdělávání pro
marginalizovaná společenství, včetně Romů.
5.           Posílit snahy o lepší
fungování trhu s energií, a to zejména zvýšením transparentnosti
režimů stanovování cen a rozšířením odpovědnosti
regulačního orgánů. Posílit vzájemná propojení se sousedními
zeměmi. Zlepšit energetickou účinnost, a to zejména v oblasti
stavebnictví a průmyslu.
6.           Provést změnu zákona o
veřejné službě tak, aby byla posílena nezávislost veřejné
služby. Zlepšit řízení lidských zdrojů ve veřejné správě.
Zvýšit úsilí o posílení analytických kapacit klíčových ministerstev,
rovněž s ohledem na zlepšení čerpání fondů EU. Provést
opatření zlepšující účinnost systému soudnictví. Podpořit
postupy mimosoudního řešení sporů a poskytnout podněty
k tomu, aby byly šířeji využívány.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 375 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutí rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.