               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 509 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, bylo plně a včas provedeno. Při plnění prvního doporučení pro eurozónu, pokud jde o zlepšení produktivity za účelem obnovení rovnováhy v eurozóně, budou konkrétně užitečná opatření zvyšující produktivitu; k plnění druhého doporučení pro eurozónu, týkajícího se obnovení fiskálních rezerv a podpory investic, přispěje využívání neočekávaných zisků ke snižování veřejného dluhu a zaměření investiční hospodářské politiky na určené oblasti a v případě třetího doporučení pro eurozónu, jež se týká fungování trhu práce, pomohou opatření zaměřená na zlepšení dovedností a zaměstnatelnosti.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Španělsku pro rok 2019
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019
                  4
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Země stále vykazuje slabiny přeshraničního významu – značný objem vnitřního a zahraničního dluhu ve veřejném i soukromém sektoru a vysokou nezaměstnanost v situaci, kdy je pozorován slabý růst produktivity. Dluh soukromého sektoru klesá, ale pořád je silně zapotřebí toto zadlužení snižovat. Poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu zůstává navzdory soustavnému a solidnímu růstu HDP vysoký. Míra nezaměstnanosti i nadále rychle klesala, ale je stále velmi vysoká a vysoký stupeň segmentace trhu práce do dočasných smluv a smluv na dobu neurčitou brání rychlejšímu růstu produktivity práce. Roky 2012 až 2015 provázelo silné reformní úsilí, avšak za uplynulý rok vykázalo Španělsko při plnění doporučení opět omezený pokrok, což bylo dáno mimo jiné vývojem politického kontextu. Současná příznivá hospodářská situace nabízí vhodnou příležitost k provedení zbytku potřebných reforem, aby byla španělská ekonomika odolnější a zvýšil se růst produktivity.

               (4)Dne 30. dubna 2019 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)V programu stability z roku 2019 jsou popsána opatření, jež byla podniknuta za účelem zavedení preventivních a nápravných nástrojů stanovených ve španělském zákoně o stabilitě. Nejsou v něm ale nastíněny plány na automatické vymáhání těchto nástrojů a na revizi výdajového pravidla obsaženého v uvedeném zákoně, aby se posílil jeho příspěvek k fiskální konsolidaci, zejména v dobách hospodářského oživení. V oblasti zadávání veřejných zakázek bude mít zásadní význam ambiciózní provedení zákona o zakázkách ve veřejném sektoru, který byl přijat v roce 2017 – jeho implementace by měla zefektivnit veřejné výdaje a měla by pomoci předcházet nesrovnalostem. Zejména je důležité, aby nová řídicí struktura – Nezávislý úřad pro regulaci a dohled – mohla účinně plnit úkoly, které jí byly přiděleny, a aby byla rychle přijata ucelená vnitrostátní strategie pro veřejné zakázky, a sice za aktivní účasti veřejných zadavatelů a zadavatelů na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. V roce 2019 má být rovněž provedeno několik přezkumů zaměřených na výdaje, a budou-li realizována doporučení z nich plynoucí, mělo by to pomoci zvýšit efektivitu v oblasti veřejných výdajů.

               (6)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (7)Po včasné a trvalé nápravě nadměrného schodku a v návaznosti na rozhodnutí Rady (EU) [2019/X], kterým se zrušuje postup při nadměrném schodku, se na Španělsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Saldo veřejných financí by se podle projekcí mělo zlepšit z –2,5 % HDP v roce 2018 na –2,0 % HDP v roce 2019, přičemž v roce 2022 by mělo být dosaženo vyrovnaného rozpočtu. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  7
                nelze očekávat, že během období, na něž se program stability vztahuje, dojde k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, tj. vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability snížit z 97,1 % v roce 2018 na 95,8 % v roce 2019 a poté by měl klesat až na 88,7 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Rizika ohrožující dosažení fiskálních cílů vytyčených v programu stability z roku 2019 existují především na straně příjmů, kde panuje velká nejistota ohledně přínosů mnoha opatření nebo ohledně šance na jejich přijetí.

               (8)Dne 13. července 2018 Rada doporučila Španělsku zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  8
                v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2019 riziko významného odchýlení od doporučeného postupu korekce směřujícího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (9)Vzhledem k tomu, že míra zadlužení Španělska přesahuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a vzhledem k předpokládané pozitivní produkční mezeře ve výši 2,0 % HDP by neměly nominální čisté primární výdaje vládních institucí v roce 2020 vzrůst, čemuž odpovídá strukturální korekce ve výši 1,0 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Současně existují náznaky, že je podhodnocována nevyužitá kapacita v ekonomice – inflace by podle očekávání měla v roce 2019 zůstat pod 2 % a trh práce dále stagnuje (ve Španělsku je vysoká míra nezaměstnanosti, velmi vysoký podíl nedobrovolné práce na částečný úvazek a pracovníků s dočasnými smlouvami a velmi vysoká míra chudoby pracujících). Nástroj pro kontrolu věrohodnosti navíc také naznačuje, že odhady produkční mezery podle běžné metodiky jsou spojeny s vysokou mírou nejistoty. Vzhledem k uvedenému se jeví jako odpovídající roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, jež odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 0,9 %. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2020 při nezměněné politice riziko výrazného odchýlení od požadované fiskální korekce. Kromě toho se předpokládá, že Španělsko v letech 2019 a 2020 nedodrží požadavky spojené s přechodným pravidlem pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být nezbytná opatření přijata od roku 2019. Důležité bude využívat k dalšímu snižování míry zadlužení veškeré neočekávané příjmy.

               (10)Španělsko dále vykazuje solidní růst zaměstnanosti. Nezaměstnanost stále klesá, ale zůstává výrazně nad průměrem Evropské unie, zejména pokud jde o mladé lidi a osoby s nízkou kvalifikací. Přetrvávají také značné rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů, jakož i v délce jejich pracovního života. V těchto rozdílech přitom tkví nevyužitý potenciál, zejména vezme-li se v potaz rychlé stárnutí obyvatelstva.

               (11)Španělsko patří v rámci Evropy k zemím, kde se nejvíce využívají dočasné smlouvy – tato praxe je sice postupně omezována, ale je v zemi stále rozšířená (a to i v odvětvích, kde aktivita nemívá natolik sezónní či cyklickou povahu), což může svazovat růstový potenciál státu a jít na úkor sociální soudržnosti. Nejvíce postiženi jsou v tomto směru mladí lidé, osoby s nízkou kvalifikací a státní příslušníci třetích zemí, kteří mají často nižší nároky na sociální dávky a čelí vyššímu riziku chudoby. Dočasné smlouvy jsou nezřídka velmi krátké a pracovníky i zaměstnavatele málo motivují k investicím do odborné přípravy, což následně brzdí růst produktivity. Přechod od dočasné smlouvy ke smlouvě na dobu neurčitou zůstává obtížný a překážky, jež brání mobilitě pracovních sil, omezují příležitosti pro uchazeče o zaměstnání a brání efektivní distribuci pracovní síly napříč státem.

               (12)Španělsko zesílilo podporu dlouhodobě nezaměstnaným, kteří v roce 2018 stále představovali 6,4 % aktivního obyvatelstva. Některé iniciativy z poslední doby se snaží zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí prostřednictvím konzultací a profesního poradenství, ale veřejné služby zaměstnanosti i nadále vyřizují nízký podíl volných pracovních míst a je třeba dále pracovat na tom, aby se zlepšilo jejich využívání při hledání zaměstnání a při umísťování. Zejména lze konstatovat, že v některých regionech je chabá spolupráce se zaměstnavateli a profilovací nástroje, jež umožňují lépe porovnávat uchazeče o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů, jsou ještě v počáteční fázi. Partnerství mezi veřejnými službami zaměstnanosti a sociálními službami se zdárně vyvíjejí, ale v některých regionech zůstává spolupráce omezená. Vyšší investice do moderních veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s podporou pracovní mobility by mohly přispět k lepší zaměstnatelnosti a větší přizpůsobivosti pracovníků a usnadnit přechody na trhu práce, čímž by se zvýšila produktivita země a podpořil dlouhodobý inkluzivní růst.

               (13)Snahy o posílení inspektorátů práce tak, aby se bránilo zneužívání dočasných smluv, přinášejí určité výsledky a v rámci čistého růstu zaměstnanosti se zvyšuje podíl smluv na dobu neurčitou. Zaměstnavatelé však stále v rozsáhlé míře využívají krátkodobé smlouvy. Z dřívějších údajů vyplývá, že četné pobídky na podporu tvorby pracovních míst se jen omezeně projevují v rozvoji kvalitního zaměstnání. Španělsko zahájilo nové hodnocení, aby byl systém zjednodušen, ale výsledky zatím nejsou k dispozici. Je třeba urychlit výběrová řízení, jež mají snížit podíl pracovních smluv na dobu určitou ve veřejném sektoru na všech úrovních státní správy, aby se do konce roku 2019 dosáhlo cíle stanoveného na 8 %. Zavedení tripartitních kulatých stolů je dobrým krokem k většímu zapojení sociálních partnerů do přípravy politických opatření, ale stále existuje prostor pro podrobnější a lépe načasované konzultace.

               (14)Ve Španělsku sice klesá podíl osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, jakož i příjmová nerovnost, nicméně hodnoty u těchto ukazatelů zůstávají nad průměrem Unie. Mezi pracovníky s dočasnými smlouvami či nízkou kvalifikací nebo mezi lidmi, kteří se narodili mimo EU, je vysoká míra chudoby pracujících. Míra dětské chudoby klesá, ale i tak zůstává velmi vysoká. Schopnost sociálních transferů (kromě důchodů) snižovat chudobu patří v rámci Unie k nejslabším, zejména u dětí. Sociální výdaje vyjádřené jako podíl HDP, které Španělsko vynakládá na domácnosti s dětmi, patří k nejnižším v EU a nejsou dobře zacílené. I přes pozitivní trend stále existují značné rozdíly v pokrytí osob, které jsou silně či středně závislé na péči druhých. Státní pomoc v nezaměstnanosti je i nadále roztříštěná – existuje vícero systémů, jež se zaměřují na různé skupiny uchazečů o zaměstnání. Nedávno přijatá opatření zlepšující pokrytí a ochranu, pokud jde o podporu příjmu pro starší dlouhodobě nezaměstnané osoby (od věku 52 let), mohou u této konkrétní skupiny zároveň snížit motivaci k práci. Regionální systémy minimálního příjmu vykazují velké rozdíly v podmínkách přístupu, pokrytí a přiměřenosti a omezená přenositelnost nároků mezi regiony snižuje motivaci k mobilitě pracovních sil. Řadě lidí v nouzi se tak nedostává podpora. Zavedení univerzálních sociálních karet zvýší transparentnost systému sociálních dávek, a umožní tak jejich lepší zacílení. Hospodářské oživení sice dále tlumí chudobu, nicméně situace si žádá investice do opatření podporujících sociální začlenění a do sociální infrastruktury (např. sociálního bydlení), aby se dosáhlo inkluzivního růstu. Španělsko navíc čelí specifickým problémům, co se týče územní soudržnosti – například kritickému vylidňování a stárnutí populace v některých venkovských oblastech. Při řešení těchto problémů mohou být užitečná opatření, která budou v rámci integrovaných strategií územního rozvoje podporovat podnikání, digitalizaci a sociální ekonomiku.

               (15)Španělský důchodový systém sehrával během krize důležitou úlohu v udržování životní úrovně starších osob, které tak čelí nižšímu riziku chudoby. Podle prognóz uvedených ve zprávě o stárnutí obyvatelstva a zprávě o přiměřenosti důchodů z roku 2018 pomohly reformy podniknuté v letech 2011 a 2013 zajistit dlouhodobou udržitelnost a relativní přiměřenost penzí. Avšak vzhledem k tomu, že pokračuje opětovné provázání růstu důchodů s inflací (na základě rozhodnutí z let 2018 a 2019) a bylo odloženo uplatňování faktoru udržitelnosti, jsou zapotřebí kompenzační opatření, aby se zajistila udržitelnost důchodového systému ve střednědobém až dlouhodobém výhledu. Potřebná jsou kromě toho opatření, jež se budou zabývat jak hlavním problémem, kterým je přiměřenost budoucích starobních důchodů, tak délkou a úplností pracovního života v kontextu vysoké nezaměstnanosti a rozšířeného využívání dočasných smluv a práce na částečný úvazek.

               (16)Slabé investice do výzkumu a vývoje a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi negativně dopadají na inovační výkonnost a růst produktivity. Výdaje na výzkum a vývoj v podnikatelském sektoru jsou ve Španělsku oproti průměru Unie pouze poloviční, zejména v případě velkých podniků, a existují výrazné rozdíly mezi regiony. Zmiňované rozdíly umocňuje nízká a stále klesající míra plnění veřejného rozpočtu na výzkum a vývoj. Nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi jsou další významnou překážkou rozvoje a využívání pokročilých technologií, především ze strany malých a středních podniků. Zaměstnanost v odvětvích vyspělých technologií a ve službách náročných na znalosti je v mnoha španělských regionech výrazně pod průměrem Unie. Vypracovávají se sice regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci a je racionalizováno řízení vnitrostátní politiky v oblasti výzkumu a inovací, avšak koordinace mezi státem a regiony při navrhování, provádění a hodnocení politiky je stále chabá. Ke zlepšení inovační výkonnosti jsou zapotřebí značné investice, které podnítí podnikatelskou činnost a pomohou začínajícím podnikům v růstu a které podpoří konkurenceschopnost všech společností a jejich adaptaci (mimo jiné prostřednictvím digitalizace) na činnosti s vyšší přidanou hodnotou tak, aby se rozšířilo jejich působení na mezinárodních trzích. Nutné je v této souvislosti i silnější zaměření na partnerství veřejného a soukromého sektoru, na spolupráci mezi akademickou obcí a podniky a na převod technologií (zejména ve prospěch malých a středních podniků) a potřeba je také lepší řízení politiky v oblasti výzkumu a inovací na všech úrovních státní správy a užší provázání infrastruktury a projektů v oblasti výzkumu a vývoje s regionálními a vnitrostátními inovačními strategiemi.

               (17)Ačkoli se situace zlepšuje, ve Španělsku přetrvává velmi vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, přičemž tato míra vykazuje výrazné rozdíly v závislosti na regionu. Velké regionální rozdíly jsou pozorovány také u výsledků vzdělávání, kde existuje prostor pro zlepšení. Oba zmiňované faktory nepříznivě ovlivňují dlouhodobý potenciál pro růst produktivity. Úsilí o reformu vzdělávacího systému polevilo. Podniky hlásí, že těžko hledají dovednosti potřebné k tomu, aby mohly inovovat, což platí zejména o odbornících přes informační a komunikační technologie. Španělsko schválilo opatření, aby modernizovalo duální systém odborného vzdělávání a přípravy – ten by mohl hrát klíčovou úlohu při poskytování dovedností a kvalifikací, které jsou potřebné pro osvojování inovací, avšak do těchto systémů se stále zapisuje relativně málo studentů. Míra dosaženého terciárního vzdělání je ve Španělsku z hlediska EU nadprůměrná, ale absolventi terciárního vzdělávání mají potíže s hledáním odpovídající práce. Přístup mladých absolventů na trh práce by mohlo podpořit rozvíjení lidského kapitálu prostřednictvím všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského a odborného vzdělávání, a větší spolupráce mezi školami a podniky, která by zmírňovala stávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Tímto způsobem by také podniky mohly získat pracovníky s dovednostmi a kvalifikacemi, které potřebují k posílení své inovační kapacity a k plnému využití růstového potenciálu, jejž nabízí digitalizace. Rekvalifikace pracovníků v oblasti digitálních dovedností by španělským podnikům umožnila zachovat si konkurenceschopnost ve stále více digitalizované ekonomice. Všechna zmiňovaná opatření by přispěla k setření rozdílů mezi regiony.

               (18)Restriktivnost a roztříštěnost regulace v rámci celé země brání podnikům ve využívání úspor z rozsahu a brzdí produktivitu. Důležitým nástrojem k řešení těchto problémů zůstává zákon o jednotnosti trhu. Důslednější provádění tohoto zákona a odstranění zjištěných omezení v oblasti služeb, zejména u některých odborných profesí, jako jsou stavební inženýři, architekti, právníci a počítačoví specialisté, by zlepšilo příležitosti k růstu a posílilo hospodářskou soutěž. Stejně jako v jiných oblastech, kde je úloha regionů klíčová pro úspěšné provádění reforem, i zde platí, že efektivitu přijímaných opatření by mohla zvýšit silnější a soustavná koordinace mezi vnitrostátními a regionálními orgány.

               (19)Jelikož Španělsko nemá kompletně propojenou síť pro železniční nákladní dopravu a jeho trh s elektřinou a plynem je jen omezeně integrován mezi trhy Unie, nemůže země v plné míře těžit z výhod jednotného trhu EU. Z tohoto důvodu musí Španělsko rovněž dále investovat do propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, aby do roku 2020 dosáhlo cíle ve výši nejméně 10 % instalované výrobní kapacity. Taktéž jsou nutné investice, jež umožní větší využívání železnice pro přepravu nákladu – zapotřebí jsou mimo jiné přeshraniční spojení s Francií a Portugalskem a napojení na přístavy a logistická centra.

               (20)Výrazné investiční mezery stále existují i v hospodaření s přírodními zdroji, kde je třeba zajistit udržitelnější model rozvoje. Snížení spotřeby energie v budovách a rozvoj inteligentních sítí a systémů pro skladování elektřiny z obnovitelných zdrojů by pomohly lépe řídit poptávku. Španělsko by mělo dále zapracovat na podpoře udržitelné dopravy a oběhového hospodářství. Některé oblasti Španělska patří k těm, jež jsou v Evropě nejvíce vystaveny změně klimatu – potýkají se s tlakem na stávající vodní zdroje, které vyžadují další investice do infrastruktury, aby se zlepšilo hospodaření s vodou, například čištění odpadních vod, úniky v sítích a zásobování vodou. V posledních letech sice dochází k soustavnému pokroku, ale Španělsku stále ještě zbývá splnit některé požadavky, jež vyplývají z právních předpisů EU o vodě. Pokrok v plnění všech uvedených cílů by pro Španělsko znamenal environmentální, hospodářské a sociální přínosy.

               (21)U všech zjištěných mezer v investicích je třeba přihlížet ke konkrétním regionálním rozdílům v investičních potřebách. Územní rozdíly v HDP na obyvatele jsou mírné, ale zůstávají větší než před krizí, a to převážně kvůli asymetrickému dopadu propouštění pracovních sil v jednotlivých regionech. Největší regionální rozdíly jsou v současné době patrné u ukazatelů pracovních a sociálních výsledků, kde většina španělských regionů nedosahuje průměru Unie. Velké územní rozdíly lze pozorovat také u jiných socioekonomických ukazatelů, například u inovací, podnikání a konkurenceschopnosti. Investiční hospodářská politika by měla náležitě zohledňovat regionální rozdíly v investičních potřebách.

               (22)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Španělsku
                  9
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Španělsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly, včetně specifické situace nejvzdálenějšího regionu Kanárských ostrovů. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

               (23)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (24)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (25)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2019 a program stability z roku 2019. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Španělsku v letech 2019 a 2020:

               1.Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 0,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Přijmout opatření k posílení fiskálních rámců a rámců pro zadávání veřejných zakázek na všech úrovních správy. Zachovat udržitelnost důchodového systému. Využívat neočekávané příjmy k rychlejšímu snižování míry zadlužení.

               2.Zajistit, aby služby zaměstnanosti a sociální služby byly schopny poskytovat účinnou podporu. Podpořit přechod ke smlouvám na dobu neurčitou, mimo jiné zjednodušením systému pobídek k zaměstnávání. Zlepšit podporu pro rodiny a řešit nedostatky pokrytí v rámci státní pomoci v nezaměstnanosti a regionálních systémů minimálního příjmu. Snížit míru předčasného ukončování školní docházky a zlepšit výsledky vzdělávání s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Prohloubit spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a podniky, aby se zlepšila nabídka dovedností a kvalifikací relevantních pro trh práce, zejména pokud jde o informační a komunikační technologie.

               3.Zaměřit investiční hospodářskou politiku na podporu inovací, na účinné využívání zdrojů a energetickou účinnost, na modernizaci železniční infrastruktury pro přepravu zboží a na širší propojení energetických soustav se zbytkem Unie, a to s ohledem na regionální rozdíly. Zefektivnit opatření na podporu výzkumu a inovací.

               4.Pokročit v provádění zákona o jednotnosti trhu, a sice zajištěním toho, aby pravidla upravující přístup k hospodářské činnosti a její výkon, zejména v případě služeb, byla na všech úrovních veřejné správy v souladu se zásadami tohoto zákona, a zlepšením spolupráce mezi správními orgány.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona. Jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (10)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 517 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku pro rok 2019
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 30. dubna 2019 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj konvergenční program z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  3
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  4
               .

               (5)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2019 plánuje vláda zlepšení celkového schodku vládního sektoru z 2,2 % v roce 2018 na 1,8 % HDP v roce 2019. Schodek by se pak měl dále postupně zlepšovat na 1,2 % v roce 2021 a v roce 2023 se očekává dosažení vyrovnané rozpočtové pozice. Na základě přepočteného strukturálního salda (
                  5
               ) by se Maďarsko v roce 2022 přiblížilo svému střednědobému rozpočtovému cíli (který byl změněn ze strukturálního schodku ve výši 1,5 % HDP v roce 2019 na 1,0 % HDP od roku 2020) a v následujícím roce by jej dosáhlo. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se bude postupně snižovat a do konce roku 2022 klesne pod 60 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2019 realistický a od roku 2020 pak výrazně příznivý, což ohrožuje plnění cílových hodnot schodku. Opatření, která je nutné přijmout na podporu cílových schodků od roku 2020 dále, přitom zatím nebyla dostatečně upřesněna.

               (6)Dne 22. června 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla, že v roce 2017 byla v Maďarsku zaznamenána významná odchylka od střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem ke zjištěnému významnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 Maďarsku doporučila, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých výdajů vládních institucí
                  6
                v roce 2018 nepřesáhla 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Dne 4. prosince 2018 Rada shledala, že Maďarsko v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 nepřijalo účinná opatření, a vydala revidované doporučení. V tomto novém doporučení Rada žádala Maďarsko, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřesáhla 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Dne XX. června 2019 Rada dospěla k závěru, že Maďarsko v reakci na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 nepřijalo účinná opatření. Na základě údajů o plnění rozpočtu za rok 2018 navíc shledala, že Maďarsko se v roce 2018 významně odchýlilo od doporučené korekce.

               (7)Dne 5. června 2019 Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97 vydala varování Maďarsku týkající se skutečnosti, že v roce 2018 byla zaznamenána významná odchylka od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rada dne XX. června 2019 přijala následné doporučení, v němž potvrdila, že Maďarsko má přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřesáhla 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2019 riziko odchylky od tohoto doporučení.

               (8)Pro rok 2020 Rada dne XX. června 2019 Maďarsku doporučila, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých výdajů vládních institucí nepřesáhla 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP. To by Maďarsku zajistilo přiměřený postup korekce vedoucí k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje při nezměněné politice v roce 2020 riziko odchýlení od tohoto požadavku. Celkově se Rada domnívá, že od roku 2019 budou zapotřebí další podstatná opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, a to v souladu s doporučením adresovaným Maďarsku dne XX. června 2019 k nápravě významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (9)Celková míra zaměstnanosti se díky silnému hospodářskému růstu výrazně zlepšila, tato situace se však neprojevila u všech skupin obyvatelstva stejně. Rozdíly v zaměstnanosti a mzdách mezi skupinami s různou úrovní dovedností i mezi muži a ženami zůstávají ve srovnání s průměrem EU značné. Rozdílná míra zaměstnanosti žen a mužů je částečně dána omezenou nabídkou kvalitní péče o děti. Pokud jde o různé zranitelné skupiny, včetně Romů a osob se zdravotním postižením, jsou výsledky trhu práce slabé. Program veřejných prací, který není při směrování účastníků do pracovních míst na primárním trhu práce účinný, je i přes jisté omezení stále rozsáhlý. Další politiky, které mají pomoci nezaměstnaným nebo neaktivním lidem najít práci či odbornou přípravu, nejsou dostatečně zacílené. Ke zlepšení zaměstnatelnosti by mohl přispět rozvoj digitálních dovedností. V poslední době byla přijata opatření s cílem navrátit důchodce zpět do zaměstnání a postupem času zvýšit jejich počet. Co se týče chudoby, celková situace v Maďarsku se od roku 2013 zlepšuje. Délka poskytování dávek v nezaměstnanosti je nejkratší v EU, a sice nejvýše tři měsíce, což je mnohem méně než průměrná doba potřebná k nalezení práce.

               (10)Podíl osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením klesá. Došlo k jasnému posunu od sociálních dávek k podpoře rodin související se zaměstnáním a k věcným dávkám, které však nejsou dostatečně zacíleny na chudé. Zvýšily se dotace na vlastní bydlení, nabídka sociálního bydlení se však nezlepšila.

               (11)Výsledky vzdělávání nedosahují průměru EU a vyznačují se velkými územními rozdíly. Míra předčasných odchodů ze vzdělávání je vyšší a míra dosažení terciárního vzdělání nižší než průměr EU. Vzdělávací systém brání sociální mobilitě. Žáci jsou předčasně rozřazováni do různých typů škol, kde vznikají velké rozdíly ve výsledcích vzdělávání a možnostech profesní dráhy. Podíl škol, kde je většina žáků romského původu, se zvýšil z 10 % v roce 2008 na 15 % v roce 2017. Dopad nedávných opatření zaměřených na rovnoměrné zastoupení znevýhodněných žáků v jednotlivých školách je omezen tím, že nestátní školy jsou od požadavku na účast znevýhodněných žáků osvobozeny. Znevýhodněné děti směřují především na odborné střední školy, které se častěji vyznačují horší úrovní základních dovedností, vyšší mírou předčasného ukončování školní docházky a horšími mzdovými a kariérními vyhlídkami. Nízká míra účasti znevýhodněných skupin, zejména Romů, na kvalitním vzdělávání představuje promarněnou příležitost k vytváření lidského kapitálu. Problémem je nadále i nedostatek učitelů. Platy učitelů se sice v posledních letech zvýšily, ve srovnání s jinými absolventy terciárního vzdělávání jsou však stále poměrně nízké. Malý počet studentů účastnících se vysokoškolského vzdělávání není v souladu se silnou poptávkou po vysoce kvalifikovaných pracovnících a s rozdílem ve výši platů absolventů terciárního vzdělávání oproti osobám s nižší kvalifikací, který je nejvyšší v EU. Maďarské vysokoškolské instituce mají nejmenší finanční autonomii v EU. Novela zákona o vysokém školství z dubna 2017, která stanoví dodatečné požadavky na působení mezinárodních univerzit v Maďarsku, navíc vyvolala další obavy ohledně akademické svobody. V roce 2018 oznámila maďarská univerzita s nejlepším mezinárodním hodnocením, že má v úmyslu zemi opustit kvůli regulační nejistotě, kterou tato změna způsobila.

               (12)Výsledky v oblasti zdraví zaostávají za většinou ostatních zemí EU, což vychází z nezdravého životního stylu a omezené účinnosti poskytování zdravotní péče. Výskyt kouření, zneužívání alkoholu a obezity patří k nejvyšším v EU. Maďaři patří v EU mezi národy s největší pravděpodobností předčasného úmrtí v důsledku špatné kvality ovzduší. Počet odvratitelných úmrtí se řadí k nejvyšším v EU, částečně z důvodu nedostatečného screeningu a řízení primární zdravotní péče. V přístupu ke kvalitní péči existují značné sociálně-ekonomické rozdíly. Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou pod průměrem EU a občané si přístup ke kvalitní péči zajišťují pomocí příplatků, což může dále prohloubit sociálně-ekonomickou nerovnost v oblasti zdraví. Těžiště systému zůstává v nemocniční péči, kdežto primární péče se vyznačuje jistými nedostatky, zejména pokud jde o včasné odhalování a prevenci chronických onemocnění. Přístup k péči v chudších oblastech komplikuje značný nedostatek zdravotnických pracovníků.

               (13)Zvýšením kapacit pro výzkum a inovace by se mohla zlepšit nízká výkonnost Maďarska v oblasti inovací a zvýšit produktivita. Nízká úroveň akumulace duševního vlastnictví se projevuje v malém počtu žádostí o patenty, ochranné známky a průmyslové vzory, v malém počtu inovativních podniků a v nízké míře internacionalizace malých a středních podniků. Menší firmy jsou obzvláště neochotné inovovat, což brání jejich zapojení do globálních hodnotových řetězců. Podnikový výzkum a vývoj je soustředěn v několika velkých podnicích, které jsou převážně v zahraničním vlastnictví, a využívá štědré státní podpory. K lepším výsledkům v oblasti inovací i transferu technologií by přispěla podpora spolupráce mezi vědou a podniky. Kvalitu veřejné vědy poškozují neefektivní politiky výzkumu a vývoje a nedostatek finančních prostředků, přičemž výdaje na výzkum a vývoj ve veřejném sektoru jsou výrazně pod průměrem EU. Nedávná politická opatření, jejichž účelem je snížit financování a omezit nezávislost akademických a výzkumných fór, vytvářejí na uvedených fórech nejistotu, což může mít za následek odliv špičkových výzkumných talentů a riziko trvalého poklesu kvality výzkumu.

               (14)K nezaměstnanosti ve znevýhodněných oblastech přispívá nedostatečné propojení místní veřejnou dopravou a vysoké náklady na dojíždění do zaměstnání. Špatný stav silniční a železniční sítě brání mobilitě a snižuje bezpečnost dopravy, přičemž ve špatném stavu je více než polovina silnic, zejména ve znevýhodněných regionech. Dopravní sítě se soustředí kolem Budapešti, zatímco místní sítě a průřezová spojení celou zemí nejsou příliš rozvinuté. Přetížení silnic představuje v městských oblastech Maďarska stále větší problém a překážku produktivity. V posledních pěti letech se také výrazně zvýšily emise skleníkových plynů ze silniční dopravy. Vnitrozemskou plavbu po Dunaji, která se potýká s nízkým stavem vody, by mohla zlepšit méně restriktivní regulace.

               (15)Energetická účinnost v odvětví bydlení je stále slabá. Síť pro výrobu elektrické energie je třeba připravit na rostoucí úlohu decentralizované výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. Polovinu území Maďarska výrazně ohrožují rizika spojená se změnou klimatu, včetně sucha a záplav, která vyžadují investice do vodního hospodaření na hlavních říčních tocích. Znečištění ovzduší a kvalita vody jsou nadále důvodem ke znepokojení. Hlavními zdroji znečištění jsou spalování tuhých paliv v domácnostech, zemědělství a emise z dopravy. Oběhové hospodářství je dosud v počáteční fázi, recyklace komunálního odpadu je málo rozvinutá a ekonomické nástroje jsou k řešení maďarských problémů v oblasti životního prostředí nedostačující.

               (16)Přetrvávají obavy ohledně prevence a stíhání korupce. Z některých ukazatelů vyplývá, že výskyt korupce v Maďarsku v posledních letech stoupá. Rizika korupce a zvýhodňování narušují přidělování zdrojů, které pak nejsou směrovány do nejproduktivnějších podniků. V boji proti korupci má zásadní význam fungování státního zastupitelství. Přestože opatření proti drobné korupci se jeví být do jisté míry úspěšná, nebyla zatím zaznamenána skutečná snaha stíhat korupci v případě vysoce postavených úředníků nebo jejich bezprostředního okruhu, jestliže se objeví závažná obvinění. Znepokojivá je otázka odpovědnosti za rozhodnutí o ukončení vyšetřování, jelikož neexistují žádné účinné opravné prostředky, jimiž lze taková rozhodnutí napadnout. Předcházení korupci dále ztěžují veřejné instituce, které uplatňují různá omezení, včetně odrazujících poplatků za přístup k informacím.

               (17)V systému obecných soudů byl dále oslaben systém brzd a protivah, který má zásadní význam pro zajištění nezávislosti soudnictví. Státní soudní rada má stále větší obtíže při vyvažování pravomocí předsedy Státního soudního úřadu. To vyvolává obavy ohledně nezávislosti soudnictví. Pokud jde o zákon o správních soudech, je třeba poznamenat, že vláda dne 30. května 2019 předložila návrh zákona o stažení zákona o vstupu v platnost a přechodných pravidlech pro správní soudy.

               (18)Rámec pro zadávání veřejných zakázek se v posledních letech zlepšil, ale stále se vyskytují překážky pro hospodářskou soutěž. Patří k nim využívání režimů s omezeným zveřejněním a systémové nesrovnalosti v nabídkových řízeních, zejména co se týče nepřiměřených kritérií pro výběr a pro udělení zakázky a nerovného zacházení s uchazeči. Přestože některé ukazatele naznačují zlepšení, počet řízení s jediným uchazečem je stále vysoký. Účinnost a transparentnost by mohlo dále zvýšit větší využívání elektronického zadávání veřejných zakázek.

               (19)Struktury a procesy sociálního dialogu v Maďarsku jsou stále nedostačující a neumožňují smysluplné zapojení sociálních partnerů do koncipování a provádění politik. Nedostatky v zapojení zúčastněných stran a omezená transparentnost oslabují důkazní základnu a kvalitu tvorby politik. To vede k častým a nepředvídatelným změnám v právních předpisech a odrazuje od investic s vysokou přidanou hodnotou.

               (20)Byla přijata opatření k dalšímu zlepšení daňového systému, některé problémy však přetrvávají. Daňové zatížení práce se snížilo, ale u nízkopříjmových skupin zůstává vysoké. Odvětvové daně a značný počet drobných daní komplikují daňový systém a zvyšují náklady na dodržování předpisů, zejména pro menší podniky.

               (21)Regulační překážky a účast státu na trzích produktů brání výběru efektivních podniků a omezují hospodářskou soutěž. Maďarské orgány nadále svěřují určité služby státním podnikům nebo soukromým podnikům, které byly vytvořeny konkrétně pro tyto účely. Některé cíleně připravené právní předpisy a opatření a výjimky z kontroly hospodářské soutěže ad hoc brání fungování trhu a brzdí investice. Dalším problémem je nepředvídatelnost právního rámce, a to zejména v maloobchodním sektoru, který se v posledních letech potýká s častými změnami předpisů. V minulém roce byl zaveden právní předpis, který vyžaduje další zvláštní povolení pro úpravy používání nebo konstrukce maloobchodních prostor. Také regulace svobodných povolání je nadále restriktivní. Nedostatek konkurence v těchto odvětvích může mít negativní dopad na inovace a účinnost.

               (22)Zásadní význam pro to, aby daňové systémy byly účinnější a spravedlivější, má boj proti agresivnímu daňovému plánování. Strategie daňových poplatníků v oblasti agresivního daňového plánování mají vedlejší účinky na ostatní členské státy, a proto vyžadují přijetí koordinovaných vnitrostátních opatření doplňujících právní předpisy EU. Maďarsko sice opatření proti agresivnímu daňovému plánování přijalo, ale vykazuje poměrně vysoký příliv a odliv kapitálu prostřednictvím zvláštních účelových jednotek, které mají nulový nebo jen minimální vliv na reálnou ekonomiku. Neexistence srážkové daně na odchozí dividendy (tj. od rezidentů EU k rezidentům třetích zemí), na úroky a licenční poplatky od společností se sídlem v Maďarsku může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud nepodléhají dani rovněž v jurisdikci příjemce.

               (23)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Maďarsku
                  7
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Maďarsko by tak mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly.

               (24)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2019. Posoudila také konvergenční program z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (25)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2019, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Maďarsku v letech 2019 a 2020:

               1.Zajistit plnění doporučení Rady ze dne XX. června 2019 k nápravě významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               2.Pokračovat v integraci nejzranitelnějších skupin na trhu práce, zejména prostřednictvím zvyšování kvalifikace, a zlepšovat přiměřenost sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti. Zlepšit výsledky vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, na kvalitním všeobecném vzdělávání. Zlepšit výsledky v oblasti zdraví prostřednictvím podpory preventivních zdravotních opatření a posílení primární zdravotní péče.

               3.V hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na výzkum a inovace, nízkouhlíkovou energetiku a dopravu, infrastrukturu pro nakládání s odpady a účinné využívání energie a zdrojů, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Zlepšit hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek.

               4.Posílit protikorupční rámec, mimo jiné zlepšením práce státních zástupců a přístupu k veřejným informacím, a posílit nezávislost soudnictví. Zlepšit kvalitu a transparentnost rozhodovacího procesu prostřednictvím účinného sociálního dialogu a spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami a prostřednictvím pravidelných přiměřených posouzení dopadů. Pokračovat ve zjednodušování daňového systému a zároveň jej posilovat proti riziku agresivního daňového plánování. Zlepšit hospodářskou soutěž a předvídatelnost regulace v odvětví služeb.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (6)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (7)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (8)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.ÚČEL

                  EU by měla zahájit jednání s Japonskem za účelem podpisu dvoustranné dohody, která stanoví rámec a podmínky, za nichž budou letečtí dopravci oprávněni předávat Japonsku způsobem, který je v souladu s požadavky práva EU, údaje jmenné evidence cestujících (PNR) týkající se cestujících přepravovaných mezi EU a Japonskem.

               2. SOUVISLOSTI NÁVRHU

                  PNR je evidence cestovních požadavků každého cestujícího, která obsahuje všechny potřebné informace, jež umožňují leteckým dopravcům zpracovávat rezervace. Pro účel tohoto doporučení údaje PNR zahrnují údaje shromážděné a uvedené v automatizovaných rezervačních systémech a kontrolních systémech odletů leteckého dopravce.

                  V EU je zpracování údajů PNR základním nástrojem společné reakce proti terorismu a závažné trestné činnosti a stavebním kamenem bezpečnostní unie. Identifikace a sledování podezřelých modelů cestování na základě zpracovávání PNR za účelem získání důkazů a v příslušných případech za účelem nalezení pachatelů závažné trestné činnosti a jejich společníků a rozpletení zločineckých sítí mají zásadní význam pro prevenci, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických a závažných trestných činů.

                  Dne 27. dubna 2016 přijaly Evropský parlament a Rada směrnici (EU) 2016/681 o používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) pro prevenci, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti (dále jen „směrnice o PNR“)
                     1
                  . Tato směrnice umožňuje vnitrostátním orgánům EU získat přímý přístup k zásadním informacím v držení leteckých společností, a to plně s ohledem na práva na ochranu údajů. Všem členským státům poskytuje důležitý nástroj pro prevenci, odhalování a vyšetřování terorismu a závažných trestných činů, včetně obchodování s drogami a lidmi a pohlavního vykořisťování dětí. Členské státy měly na provedení směrnice o PNR do vnitrostátního práva lhůtu do 25. května 2018
                     2
                  .

               Na celosvětové úrovni se v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2396 přijaté dne 21. prosince 2017 požaduje, aby členské státy OSN „dokázaly v rámci standardů a doporučených postupů ICAO shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje jmenné evidence cestujících (PNR) a zajistit, aby tyto údaje používaly a sdílely všechny jejich příslušné vnitrostátní orgány a plně přitom dbaly na dodržování lidských práv a základních svobod“. Rezoluce rovněž naléhavě vyzývá organizaci ICAO, aby „se svými členskými státy spolupracovala na vytvoření standardu pro shromažďování, používání, zpracovávání a ochranu údajů jmenné evidence cestujících“
                  3
               . V březnu 2019 zřídil výbor ICAO pro leteckou dopravu (ATC) pracovní skupinu pro usnadnění letecké dopravy, aby v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 2396 (2017) zvážila návrhy standardů a doporučených postupů pro shromažďování, používání, zpracovávání a ochranu údajů PNR. Pracovní skupina má za úkol: a) přezkoumat stávající standardy a doporučené postupy týkající se PNR uvedené v kapitole 9 přílohy 9 Chicagské úmluvy; b) určit, zda je třeba je doplnit dalšími standardy a doporučenými postupy a/nebo pokyny, a to s ohledem na rozhodnutí a úvahy Rady bezpečnosti, a c) podle potřeby připravit nová ustanovení (standardy, doporučené postupy a/nebo pokyny) pro shromažďování, používání, zpracování a ochranu údajů PNR.

                  Předávání příslušných osobních údajů z EU do třetí země se může uskutečnit pouze v souladu s ustanoveními o mezinárodním předávání osobních údajů stanovenými v kapitole V nařízení (EU) 2016/679 (dále jen „obecné nařízení o ochraně osobních údajů“)
                     4
                  .

                  V současné době jsou v platnosti dvě mezinárodní dohody mezi EU a třetími zeměmi (jmenovitě Austrálií
                     5
                   a USA
                     6
                  ) o zpracování a předávání údajů PNR. Dne 26. července 2017 přijal Soudní dvůr EU posudek k plánované dohodě mezi EU a Kanadou, jež byla podepsána dne 25. června 2014
                     7
                  . Soudní dvůr rozhodl, že dohodu v její zamýšlené podobě nelze uzavřít, neboť některá její ustanovení jsou neslučitelná se základními právy na soukromí a ochranu osobních údajů uznanými Unií. Soudní dvůr zejména stanovil další právní požadavky týkající se dohledu ze strany nezávislého orgánu, citlivých údajů, automatizovaného zpracování údajů PNR, účelů, pro něž lze údaje PNR zpracovávat, a uchovávání, používání, zveřejňování a dalšího předávání údajů PNR. V návaznosti na zmocnění, které Evropská komise obdržela od Rady v prosinci 2017, byla s Kanadou v červnu 2018 zahájena nová jednání o PNR. Na 17. summitu EU-Kanada pořádaném v Montrealu ve dnech 17. a 18. července 2019 obě strany uvítaly, že se tato jednání podařilo uzavřít. Kanada sice vznesla požadavek na právní přezkum, avšak strany se s výhradou tohoto přezkumu zavázaly, že dohodu finalizují co nejdříve, a uznaly její zásadní úlohu pro zvyšování bezpečnosti a současně pro zajištění ochrany soukromí a osobních údajů.

               3.CÍLE NÁVRHU

                  Japonsko je v boji proti terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti blízkým a strategickým partnerem Evropské unie. V rámci Organizace spojených národů, G20, G7 a dalších mnohostranných fór Evropská unie s Japonskem úzce spolupracují s cílem zlepšit globální bezpečnostní rámce a posílit bezpečnost svých občanů.

                  Dohoda o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem podepsaná v červenci 2018 posiluje celkové partnerství a uvádí se v ní, že „strany se snaží v takové míře, která je v souladu s jejich příslušnými právními předpisy, využívat dostupné nástroje, jako je jmenná evidence cestujících, k prevenci terorismu a závažné trestné činnosti a boji proti nim a zároveň respektovat právo na soukromí a ochranu osobních údajů“. Dohoda o jmenné evidenci cestujících mezi EU a Japonskem by přispěla k posílení navrhovaného partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem v oblasti udržitelné konektivity a kvalitní infrastruktury, především zvýšením bezpečnosti letecké dopravy.

                  Dne 23. ledna 2019 přijala Evropská komise rozhodnutí o odpovídající ochraně v souvislosti s předáváním osobních údajů z EU do Japonska mezi obchodními subjekty
                     8
                  . V této souvislosti Evropská komise rovněž posoudila podmínky a záruky, podle nichž mohou mít japonské orgány veřejné moci, včetně donucovacích, přístup k údajům uchovávaným uvedenými subjekty.

                  Japonsko Evropské komisi jasně sdělilo svůj zájem o zahájení jednání s cílem uzavřít s Evropskou unií dohodu o jmenné evidenci cestujících. Japonsko zejména v nedávné době vyjádřilo naléhavou potřebu dostávat od dopravců z EU údaje PNR v souvislosti s olympijskými hrami, které se budou v této zemi pořádat v roce 2020, aby tak bylo možné řešit očekávané zvýšení bezpečnostních rizik.

                  Podle japonských právních předpisů (celního zákona a zákona o imigrační kontrole a uznávání uprchlíků) jsou letecké společnosti povinny předávat údaje PNR japonskému Úřadu pro cla a sazby (Customs and Tariff Bureau) a imigračnímu úřadu (Immigration Bureau). Cílem těchto právních předpisů je zvýšit bezpečnost Japonska získáním údajů PNR před příjezdem nebo odjezdem cestujícího, a tím významně posilují schopnost předem účinně a účelně vyhodnocovat riziko související s cestujícími.

                  Letečtí dopravci a jejich sdružení také několikrát po Evropské komisi požadovali, aby pro letecké dopravce provozující lety mezi EU a Japonskem zajistila právní jistotu s ohledem na jejich povinnost poskytovat Japonsku údaje PNR, které jsou shromážděny a uvedeny v jejich automatizovaných rezervačních systémech a kontrolních systémech odletů.

                  Je třeba najít řešení, které na úrovni EU poskytne právní základ pro předávání údajů PNR z EU do Japonska jako uznání nezbytnosti údajů PNR v boji proti terorismu a jiným formám závažné nadnárodní trestné činnosti. Budoucí dohoda by zároveň měla poskytnout vhodné záruky v oblasti ochrana údajů ve smyslu čl. 46 odst. 2 písm. a) obecného nařízení o ochraně osobních údajů, včetně systému nezávislého dohledu. Budoucí dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny.

                  Předávání údajů PNR Japonsku by bylo prostředkem k dalšímu posílení mezinárodní spolupráce s Evropskou unií v oblasti vymáhání práva, mimo jiné také prostřednictvím analytických informací, které vyplývají z údajů PNR, poskytovaných Japonskem příslušným orgánům členských států a Europolu a/nebo Eurojustu v rámci jejich příslušných mandátů.

               4.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

                  Toto doporučení zahájit jednání s Japonskem o dohodě o jmenné evidenci cestujících (PNR) zohledňuje platný právní rámec EU pro ochranu údajů a PNR, konkrétně nařízení (EU) 2016/679, směrnice (EU) 2016/680
                     9
                   a (EU) 2016/681, jakož i s ustanovení Smlouvy a Listiny základních práv, jak jsou vykládána v příslušné judikatuře Soudního dvora EU, zejména v jeho posudku 1/15.

                  Doporučení rovněž zohledňuje zmocnění, které Evropská komise v prosinci 2017 obdržela od Rady, k zahájení jednání o dohodě mezi EU a Kanadou o předávání a využívání údajů PNR.

                  Toto doporučení je v souladu s právními požadavky stanovenými v posudku Soudního dvora 1/15. Jeho základem je článek 218 Smlouvy o fungování EU. V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU bude Evropská komise jmenována vyjednavačem Unie,

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření dohody mezi Unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim.

               (2)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Evropská komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován zvláštní výbor, který jmenuje Rada.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Evropské komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/681 ze dne 27. dubna 2016 o používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) pro prevenci, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti, Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 132.

                     (2)

                        Stav provádění směrnice o PNR viz Devatenáctá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii (COM(2019) 353 final, 24.7.2019).

                     (3)

                        Rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2396 (2017) o hrozbách pro mezinárodní mír a bezpečnost způsobených navracejícími se zahraničními teroristickými bojovníky.

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (5)

                        Úř. věst. L 186, 14.7.2012, s. 4.

                     (6)

                        Úř. věst. L 215, 11.8.2012, s. 5.

                     (7)

                        Posudek 1/15 Soudního dvora (velkého senátu), 26. července 2017, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (8)

                        Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/419 ze dne 23. ledna 2019 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 o odpovídající ochraně osobních údajů poskytované Japonskem na základě zákona o ochraně osobních informací (oznámeno pod číslem C(2019) 304) (Úř. věst. L 76, 19.3.2019, s. 1).

                     (9)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Japonskem o předávání a používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim

               V průběhu jednání by se Evropská komise měla zaměřit na dosažení cílů podrobně stanovených níže:

               (1)Cílem dohody by mělo být stanovit právní základ, podmínky a záruky pro předávání údajů PNR Japonsku.

               (2)Dohoda by měla náležitě odrážet nezbytnost a význam používání údajů PNR při prevenci terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boji proti nim.

               (3)Cílem této dohody by proto měla být úprava předávání a používání údajů PNR pouze za účelem prevence terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boje proti nim, při plném respektování ochrany soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob za podmínek, jež budou stanoveny v dohodě.

               (4)Dohoda by měla rovněž uznávat předávání údajů PNR Japonsku jako podporu policejní a justiční spolupráce, čehož bude dosaženo předáváním analytických informací získaných z údajů PNR. Dohoda by proto měla zajistit předávání analytických informací získaných od příslušných orgánů Japonska policejním a justičním orgánům členských států, jakož i Europolu a Eurojustu v rámci jejich příslušných pravomocí.

               (5)Aby se zajistil soulad se zásadou účelového omezení, měla by dohoda omezit zpracovávání údajů PNR výhradně na prevenci, odhalování, vyšetřování nebo stíhání terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti podle definic stanovených v příslušných nástrojích EU.

               (6)Dohoda by měla zajistit plné dodržování základních práv a svobod, jak jsou zakotveny v článku 6 Smlouvy o EU, zejména práva na ochranu osobních údajů stanoveného v článku 16 Smlouvy o fungování EU a v článku 8 Listiny základních práv Evropské unie. Rovněž by měla zajistit plné dodržování zásady nezbytnosti a přiměřenosti ohledně práva na soukromý a rodinný život a ochrany osobních údajů stanovených v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie podle výkladu Soudního dvora uvedeného v jeho posudku 1/15 týkajícím se plánované dohody mezi EU a Kanadou o PNR.

               (7)Dohoda by měla zajistit právní jistotu, zejména pro letecké dopravce, tím, že jim poskytne právní základ pro předávání údajů PNR uvedených v jejich automatizovaných rezervačních systémech a kontrolních systémech odletů.

               (8)Dohoda by měla jasně a přesně uvádět nezbytné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, bez ohledu na státní příslušnost a místo pobytu, v souvislosti s předáváním údajů PNR Japonsku. Tyto záruky by měly zajistit následující:

               a)Kategorie údajů PNR, které mají být předávány, by měly být vyčerpávajícím způsobem a jasně a přesně specifikovány, v souladu s mezinárodními normami. Předávání údajů by mělo být omezeno na nezbytné minimum a mělo by být přiměřené stanovenému účelu dohody.

               b)Citlivé údaje ve smyslu práva EU, včetně osobních údajů odhalujících rasový či etnický původ, politické názory, náboženské či filozofické přesvědčení, členství v odborových organizacích nebo týkajících se zdraví, sexuálního života či sexuální orientace dané osoby, by neměly být zpracovávány.

               c)Dohoda by měla obsahovat ustanovení o zabezpečení údajů, která zejména umožní, aby byl přístup k údajům PNR povolen pouze omezenému počtu fyzických osob se zvláštním oprávněním, která stanoví povinnost neprodleně evropským orgánům pro dohled nad ochranou údajů oznámit narušení zabezpečení údajů týkající se údajů PNR, ledaže je nepravděpodobné, že by toto narušení mohlo představovat riziko pro práva a svobody fyzických osob, a která odkazují na účinné a odrazující sankce.

               d)Dohoda by měla obsahovat ustanovení o poskytování přiměřených a transparentních informací cestujícím v souvislosti se zpracováním jejich údajů PNR, jakož i o právu na individuální vyrozumění v případě použití těchto údajů po příjezdu, na přístup k těmto údajům a v příslušných případech na jejich opravu a výmaz.

               e)Dohoda by měla zajistit práva na účinnou správní a soudní nápravu na nediskriminačním základě bez ohledu na státní příslušnost nebo místo pobytu pro jakoukoli osobu, jejíž údaje jsou podle této dohody zpracovávány, v souladu s článkem 47 Listiny základních práv Evropské unie.

               f)Dohoda by měla zajistit, že by automatizované zpracování údajů mělo být založeno na konkrétních, objektivních, nediskriminačních a spolehlivých předem stanovených kritériích a nemělo by sloužit jako jediný základ pro jakákoli rozhodnutí, která by pro danou fyzickou osobu měla nepříznivé právní účinky nebo se jí závažným způsobem dotýkala. Údaje PNR by se měly porovnávat pouze s takovými databázemi, které mají význam z hlediska účelů, na něž se vztahuje dohoda, a tyto databáze by měly být spolehlivé a aktuální.

               g)Používání údajů PNR příslušným japonským orgánem nad rámec bezpečnostních a hraničních kontrol by mělo vycházet z nových okolností a mělo by podléhat hmotněprávním a procesním podmínkám založeným na objektivních kritériích. Zejména by takové používání údajů mělo podléhat předchozímu přezkumu ze strany soudu nebo nezávislého správního orgánu, s výjimkou náležitě odůvodněných naléhavých případů.

               h)Doba uchovávání údajů PNR by měla být omezena a neměla by být delší, než je nezbytné pro dosažení původního cíle. Uchovávání údajů PNR po odletu cestujících v letecké dopravě z Japonska by mělo být v souladu s požadavky stanovenými v judikatuře Soudního dvora. V dohodě by se mělo požadovat, aby údaje byly po uplynutí doby jejich uchovávání vymazány nebo anonymizovány tak, aby dotčenou fyzickou osobu již nebylo možné identifikovat.

               i)Dohoda by měla zajistit, aby k dalšímu zpřístupňování údajů PNR jiným vládním orgánům v téže zemi nebo jiným zemím mohlo docházet pouze případ od případu a za určitých podmínek a záruk. K takovému zpřístupnění může zejména dojít pouze tehdy, pokud orgán, který je příjemcem, vykonává funkce související s bojem proti terorismu nebo závažné nadnárodní trestné činnosti a zajišťuje stejnou ochranu, jaká je stanovena v dohodě. Další předávání příslušným orgánům jiných třetích zemí by mělo být omezeno na země, s nimiž má EU rovnocennou dohodu o jmenné evidenci cestujících nebo v jejichž případě EU přijala rozhodnutí o odpovídající ochraně podle práva EU o ochraně údajů, které se vztahuje na relevantní orgány, jimž mají být údaje PNR předány.

               (9)Dohoda by měla zajistit systém dohledu vykonávaného nezávislým orgánem veřejné moci odpovědným za ochranu údajů s účinnými pravomocemi v oblasti vyšetřování, intervencí a vymáhání za účelem vykonávání dohledu nad orgány veřejné moci, které údaje PNR používají. Uvedený orgán by měl mít pravomoc projednávat stížnosti fyzických osob, zejména pokud jde o zpracování jejich údajů PNR. Orgány veřejné moci, které používají údaje PNR, by měly být odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               (10)V dohodě by se mělo požadovat, aby údaje byly předávány výhradně na základě systému „dodávání“.

               (11)Dohoda by měla zajistit, aby četnost a načasování předávání údajů PNR nepůsobily dopravcům nepřiměřenou zátěž a omezovaly se na to, co je nezbytně nutné.

               (12)Dohoda by měla zajistit, aby letečtí dopravci nebyli povinni shromažďovat další údaje ve srovnání s tím, co již dělají, ani shromažďovat určité typy údajů, ale pouze předávat údaje, které již v rámci své činnosti shromažďují.

               (13)Dohoda by měla obsahovat ustanovení o pravidelném společném přezkumu všech aspektů provádění dohody, včetně spolehlivosti a aktuálnosti předem stanovených vzorců a kritérií a databází, jehož součástí je posouzení přiměřenosti uchovávaných údajů na základě jejich hodnoty pro prevenci terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a boj proti nim.

               (14)Dohoda by měla stanovit mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad, uplatňování a provádění.

               (15)Dohoda by měla být uzavřena na dobu 7 let a měla by obsahovat ustanovení, podle něhož lze dohodu obnovit na podobnou dobu, pokud ji smluvní strana nevypoví.

               (16)Dohoda by měla obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               (17)Dohoda by měla mít platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a měla by obsahovat příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 21.11.2018
            COM(2018) 803 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018
            {SWD(2018) 503 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. června 2018 Rada podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) rozhodla, že v Rumunsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši -1 % HDP.

               (2)Vzhledem k zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala pro Rumunsko doporučení
                  2
               , aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  3
                nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 % a v roce 2019 hodnotu 5,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP. Dále Rumunsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco by opatření k rozpočtové konsolidaci měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Rumunsku lhůtu do 15. října 2018, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               (3)Komise ve dnech 27. a 28. září 2018 uskutečnila v Rumunsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Komise svá předběžná zjištění předala rumunským orgánům k připomínkám a dne 21. listopadu 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna. Komise ve své zprávě konstatuje, že rumunské orgány zachovají cílovou hodnotu celkového schodku vládního sektoru na rok 2018 těsně pod 3 % HDP, a proto se doporučením Rady ze dne 22. června 2018 nehodlají řídit. Vláda v roce 2019 plánuje snížit celkový schodek státního rozpočtu na 2,38 % HDP, avšak tato opatření zatím nebyla dále upřesněna.

               (4)Dne 16. října 2018 předložily rumunské orgány zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018
                  4
               . Ve zprávě znovu potvrdily, že jejich cílem pro rok 2018 je i nadále celkový schodek státního rozpočtu ve výši 2,96 % HDP. V roce 2019 budou orgány usilovat o cílový schodek ve výši 2,38 % HDP. Ve zprávě se nezmiňují nová opatření pro rok 2018. V roce 2019 zpráva spoléhá na omezení výdajů na náhrady zaměstnancům a na zboží a služby, aniž by však tento záměr podepřela dostatečně podrobnými a již přijatými, nebo alespoň věrohodně oznámenými opatřeními. Na straně příjmů zpráva zmiňuje prodloužení již existujících opatření a některé kroky ke zvýšení daňové morálky. Celkově je fiskální dopad oznámených opatření nižší, než Rada ve svém doporučení ze dne 22. června 2018 požadovala.

               (5)Na základě prognózy Komise z podzimu 2018 má dosáhnout růst čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí v roce 2018 výše 11,3 %, což značně překračuje výdajové kritérium 3,3 %. Strukturální saldo by mělo v roce 2018 zůstat víceméně stabilní ve výši 3,3 % HDP. Oba pilíře proto poukazují na riziko odchylky od doporučené korekce. Výdajové kritérium ukazuje na odchylku ve výši 2,3 % HDP. Strukturální saldo tento výklad potvrzuje, přičemž naznačuje menší odchýlení o 0,8 % HDP. Strukturální saldo je pozitivně ovlivněno výrazně vyšším deflátorem HDP a vyšším bodovým odhadem potenciálního růstu HDP ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium. Tento vliv je částečně kompenzován dopadem zvýšení veřejných investic, jež je ve výdajovém kritériu vyrovnáno. Celkové posouzení proto potvrzuje rozsáhlé odchýlení od korekce doporučené Radou.

               (6)V roce 2019 se na základě prognózy Komise z podzimu 2018 očekává růst výdajů sektoru vládních institucí očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových příjmů na 7,5 %, což je výrazně více než výdajové kritérium ve výši 5,1 % (odchylka o 0,7 % HDP od doporučené korekce). Strukturální saldo by se mělo zvýšit o 0,1 % HDP a znamená schodek ve výši 3,4 % (odchylka o 0,9 % HDP). Jelikož oba pilíře ukazují na odchylku od požadované korekce v obdobném rozpětí v roce 2019, potvrzuje celkové posouzení odchylku od korekce doporučené Radou.

               (7)Komise navíc ve své prognóze z podzimu 2018 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,3 % v roce 2018 a 3,4 % v roce 2019, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.

               (8)Výše uvedené skutečnosti vedou k závěru, že reakce Rumunska na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 je nedostatečná. Fiskální úsilí nezajišťuje, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřesáhne 3,3 % v roce 2018 a 5,1 % v roce 2019, což by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP za každý rok,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 3.

                     (3)

                        Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (4)

                        K dispozici na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 21.11.2018
            COM(2018) 806 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018
            {SWD(2018) 504 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. června 2018 Rada podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) rozhodla, že v Maďarsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši -1,5 % HDP.

               (2)Vzhledem k zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala pro Maďarsko doporučení
                  2
               , aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  3
                nepřekročila v roce 2018 hodnotu 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Dále Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. října 2018, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na uvedené doporučení přijalo.

               (3)Komise ve dnech 18. a 19. září 2018 v Maďarsku uskutečnila posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 21. listopadu 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna. Komise ve své zprávě konstatuje, že maďarské orgány mají v úmyslu zachovat cílovou hodnotu celkového schodku na rok 2018 ve výši 2,4 % HDP, jak je stanoveno v konvergenčním programu z roku 2018, a proto se doporučením Rady ze dne 22. června 2018 nehodlají řídit.

               (4)Dne 15. října 2018 předložily maďarské orgány zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018
                  4
               . Ve zprávě znovu potvrdily, že jejich cílem pro rok 2018 je i nadále celkový schodek státního rozpočtu ve výši 2,4 % HDP. Ve srovnání s rozpočtovou projekcí v konvergenčním programu z roku 2018 orgány očekávají výrazně vyšší příjmy z daní a úspory v důsledku nižších nákladů na spolufinancování projektů financovaných z rozpočtu Unie. Plánují nicméně dodatečné výdaje, které dopad tohoto vývoje na snížení schodku plně vykompenzují. Oznámená nová diskreční opatření nemají na výsledek rozpočtu na rok 2018 významný čistý fiskální dopad, a požadavek uvedený v doporučení Rady ze dne 22. června 2018 tedy není splněn.

               (5)V roce 2018 se na základě prognózy Komise z podzimu 2018 očekává růst výdajů sektoru vládních institucí očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových příjmů na 7,0 %, což je výrazně více než doporučená referenční míra růstu ve výši 2,8 % (odchylka o 1,6 % HDP). Strukturální saldo by se oproti doporučenému zlepšení o 1,0 % HDP mělo zhoršit o 0,4 % HDP (odchylka o 1,4 % HDP). Oba pilíře tedy naznačují rozsáhlé odchýlení od doporučené korekce. Výklad výdajového kritéria je negativně ovlivněn třemi prvky, a to nižším střednědobým potenciálním tempem růstu, než se v současnosti odhaduje, a deflátorem HDP, na nichž je toto výdajové kritérium založeno, jakož i nepřímým účinkem některých opatření na příjmy. Po úpravě o tyto faktory se zdá, že výdajové kritérium odráží fiskální úsilí adekvátně a stále poukazuje na odchýlení. Posouzení strukturálního salda vede k podobnému výsledku. Strukturální saldo je negativně ovlivněno nedostatkem příjmů, což však částečně kompenzuje dopad vyššího bodového odhadu potenciálního růstu HDP ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium. Celkové posouzení proto potvrzuje rozsáhlé odchýlení od doporučené korekce.

               (6)Výše uvedené skutečnosti vedou k závěru, že reakce Maďarska na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 je nedostatečná. Fiskální úsilí nezajišťuje, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2018 nepřesáhne 2,8 %, což by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (3)

                        Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en