               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 511 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Chorvatsku
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Chorvatsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která souvisí s vysokou úrovní veřejného, soukromého i vnějšího dluhu v kontextu nízkého potenciálního růstu.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Představuje závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společností i hospodářství. Vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává otřesy ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a provoz podniků. Zapříčinila velký hospodářský otřes, který už má v Evropské unii závažné dopady. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení předestřela Radě svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit zelenou a digitální transformaci, a měly by se maximálně poučit z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Chorvatsko se vyzývá, aby plně využívalo těchto možností s cílem pomoci jednotlivcům a odvětvím, jichž se tyto problémy nejvíce dotýkají.

               (9)Je pravděpodobné, že sociálně-ekonomické důsledky pandemie budou rozsáhlé a projeví se nerovnoměrně napříč chorvatskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. Obzvlášť dotčeny budou pobřežní oblasti a ostrovy, které se výrazně spoléhají na cestovní ruch. Situace tudíž vyžaduje cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 vláda plánuje, že se celkové saldo veřejných financí zhorší z přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 6,8 % HDP v roce 2020 a zlepší se na schodek ve výši 2,4 % HDP v roce 2021. Poměr veřejného dluhu k HDP se poté, co se v roce 2019 snížil na 73,2 % HDP, v roce 2020 podle konvergenčního programu z roku 2020 zvýší na 86,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Chorvatsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a podnikům. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahují tato rozpočtová opatření výše 2,8 % HDP. Dvěma hlavními opatřeními jsou subvence placené podnikům na udržení zaměstnanců a osvobození od daně přiznaná nejhůře zasaženým podnikům. Chorvatsko navíc přijalo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou konvergenční program z roku 2020 odhaduje na 1,3 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní z příjmu fyzických a právnických osob a odklady sociálních příspěvků. Opatření přijatá Chorvatskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na rozšíření onemocnění COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává saldo veřejných financí Chorvatska ve výši –7,1 % HDP v roce 2020 a –2,2 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že míra veřejného zadlužení dosáhne 88,6 % HDP v roce 2020 a v roce 2021 se sníží na 83,4 %.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Chorvatska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

               (16)V reakci na pandemii Chorvatsko promptně přijalo dalekosáhlá opatření na ochranu svých občanů a omezení šíření viru. Pandemie (a související omezující opatření) vedla k vážnému narušení obchodní činnosti, což mělo negativní dopady na trh práce. Odhaduje se, že reálný HDP klesne v roce 2020 o 9,1 % a v roce 2021 se zotaví o 7,5 %, zatímco míra nezaměstnanosti se podle prognózy Komise zvýší na 10,2 % v roce 2020 a sníží se na 7,4 % v roce 2021. Odvětví cestovního ruchu, které představuje velmi významný podíl chorvatského hospodářství, bude těžce zasaženo. Chorvatsko se zároveň muselo vypořádat s dopady velkého zemětřesení v Záhřebu ze dne 22. března 2020 Ke zmírnění negativního dopadu na hospodářství přijalo Chorvatsko soubor ambiciózních opatření, včetně opatření na podporu mezd, osvobození od daní a sociálních příspěvků a jejich odkladů, podpory pro malé a střední podniky, doplňkových záruk pro pojištění vývozu a moratorií na splátky úvěru, a zvláštní opatření pro cestovní ruch a další vysoce dotčená odvětví

               (17)Šíření onemocnění COVID-19 je zkouškou odolnosti chorvatského systému zdravotní péče. Přístup ke zdravotní péči je sice v Chorvatsku obecně dobrý, avšak neuspokojené léčebné potřeby z důvodu vzdálenosti jsou jedny z nejvyšších v Unii. Vyváženější geografické rozložení pracovníků a zařízení zdravotní péče by umožnilo snadnější přístup ke službám zdravotní péče. Rozdělení příslušnosti u zařízení zdravotní péče v Chorvatsku mezi ústřední orgány státní správy a orgány správních oblastí by bylo možno zlepšit. Ústřední vláda musí hradit dluhy nemocnic ve vlastnictví správních oblastí, ale má jen omezené prostředky k ovlivnění toho, jak jsou řízeny. Užší spolupráce mezi ústřední vládou a správními oblastmi je zásadní pro zajištění dodávek klíčových léčivých přípravků a pro schopnost přijmout opatření k omezení šíření COVID-19. Používání nástrojů elektronického zdravotnictví umožňuje snížit přímé kontakty mezi zdravotnickými pracovníky a pacienty a také snižuje riziko infekcí. Používání elektronických předpisů je velmi rozšířené, ale velmi nízký podíl hlášení a zdravotnické dokumentace je v digitální formě.

               (18)Vzhledem ke zpomalení hospodářské činnosti mají zaměstnavatelé potíže s placením mezd, což, jak se očekává, povede ke zvýšení míry nezaměstnanosti a chudoby, a ještě zvýrazní územní rozdíly. Účast na opatřeních aktivní politiky na trhu práce je tradičně velmi nízká, avšak za stávajících okolností se tyto programy dostávají do popředí. Za účelem poskytování podpory zaměstnavatelům a minimalizace počtu propuštění by taková opatření, ale i jiné časově vázané režimy podpory, zejména krátkodobé pracovní programy, měly být posíleny. V krátkodobém horizontu chrání pracovní místa, ale také ve střednědobém horizontu existuje prostor pro zlepšení předvídání potřeb trhu práce během fáze oživení. Chorvatské veřejné služby zaměstnanosti by měla vystupňovat úsilí o podporu pracovníků při rozvoji vhodných dovedností (např. digitálních dovedností), rozvíjet informační strategie pro neaktivní obyvatelstvo a potírat nehlášenou práci. Podpora v nezaměstnanosti neposkytuje pro propuštěné pracovníky záchrannou síť, neboť má malý rozsah a nízkou přiměřenost. Potenciál ke snížení chudoby u minimálního příjmu je rovněž hodnocen jako slabý, a to v kontextu vysoké míry chudoby a sociálního vyloučení, územních rozdílů a rizikových faktorů souvisejících s věkem, pohlavím a zdravotním postižením.

               (19)Spolehlivost internetového připojení vyvolává obavy. Přístup k vysokorychlostnímu internetu není mezi domácnostmi v Chorvatsku rozšířen. Přibližně 70 % domácností má pevné širokopásmové připojení a pouze 6 % domácností má pevné širokopásmové připojení o rychlosti nejméně 100 Mb/s. To by mohlo zejména ve venkovských oblastech bránit práci na dálku a distančnímu vzdělávání, zejména u zranitelných skupin, jako jsou studenti ze znevýhodněných rodin nebo se zdravotním postižením. Tyto skupiny mohou být vyloučeny z náhlého přechodu k digitalizovanější společnosti. V úzké spolupráci se sociálními partnery by měly být posíleny alternativní pracovní režimy využívající digitální technologie, neboť podíl pracovníků, kteří pracují na dálku (6 až 7 %), představuje polovinu průměru EU.

               (20)V některých hospodářských odvětvích se projevuje nedostatek pracovních sil, zejména pro nedostatečné dovednosti. Podpora získávání odpovídajících dovedností, včetně digitálních dovedností, během počátečního vzdělávání a odborné přípravy a později prostřednictvím rekvalifikace a zvyšování kvalifikace by mohla zvýšit produktivitu a odstranit nedostatky v oblasti dovedností Na všech úrovních je třeba zlepšit kvalitu a inkluzivnost systému vzdělávání a odborné přípravy a je třeba pokračovat v reformě učebních osnov. Zavedení digitálního vzdělávání již prokázalo v této krizi svou hodnotu; je třeba dalšího rozvoje infrastruktury a materiálů pro digitální vzdělávání a odbornou přípravu a dalšího rozvoje digitálních dovedností učitelů, žáků i dospělých.

               (21)Chorvatsko by mělo podpořit trvalý tok úvěrů a dalšího financování, včetně nebankovního financování, k životaschopným vypůjčovatelům, kteří jsou negativně zasaženi krizí. Chorvatsko přijalo řadu stimulačních opatření a režimů podpory pro malé a střední podniky (MSP). Mělo by i nadále usilovat o zajištění rychlé a trvalé podpory likvidity pro podniky prostřednictvím úvěrů a záruk, zejména státních záruk, se zaměřením na malé a střední podniky, by se překonala krize a uhladila se cesta k oživení. Pro uspokojení svých potřeb co do financování spoléhají podniky v Chorvatsku silně na bankovní úvěry a peněžní toky. Bankovní systém by měl být podpořen zárukami s cílem otevřít nové financování pro malé a střední podniky a zlepšit přístup k financování. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Osvobození od daní a umožnění odložených plateb daní a sociálních příspěvků rovněž přispělo ke zlepšení likvidity podniků.

               (22)Bylo obnoveno úsilí o snížení administrativní zátěže a regulačních omezení. Provoz podniků je však nadále obecně brzděn stále vysokou regulační a administrativní zátěží, například pokud jde o povolení, požadavky na podávání zpráv a daňové postupy. Zjišťování administrativní a finanční zátěže pokračuje konzultacemi se zúčastněnými stranami a prostřednictvím zvláštních internetových stránek a zavádějí se opatření ke snížení nejvíce zatěžujících povinností. Zásadní význam má rovněž zajištění hladkého přístupu k profesím a jejich výkonu zefektivněním jejich regulačních rámců a souvisejících správních postupů, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, včetně živnostníků. Byl proveden přezkum parafiskálních poplatků a v květnu 2020 přijala vláda první akční plán.

               (23)Na podporu hospodářského oživení bude důležité realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Chorvatsko by mělo podpořit investice do odvětví podporujících růst, a přispět tak k zelené a digitální transformaci. Moderní a robustní digitální infrastruktura má zásadní význam pro digitální transformaci veřejné správy a podniků. V souvislosti s digitální transformací jsou nezbytným předpokladem investice do sítí s velmi vysokou kapacitou, včetně sítě 5G. Investice by měly podpořit cíle Chorvatska v oblasti dekarbonizace a transformace energetiky nastíněné v chorvatském národním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Chorvatsko má zvláštní prostor a příležitost investovat do udržitelné městské a železniční dopravy, energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a environmentální infrastruktury. Navíc pokud jde o hospodaření s vodou a nakládání s odpady, Chorvatsko značně zaostává za průměrem EU a pro udržení hospodářského rozvoje Chorvatska jsou nutné investice. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Chorvatsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod k ekonomice neutrální z hlediska změny klimatu, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi. To by Chorvatsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (24)Efektivnost veřejné správy v Chorvatsku je pod průměrem EU. Nedostatečná schopnost koncipovat a provádět politiky a projekty narušuje efektivnost a rychlost, jak se ukázalo během krize při provádění strukturálních a investičních fondů, jež pro Chorvatsko představují významnou příležitost ke zmírnění důsledků krize a podpoře oživení ekonomiky. Provádění nového systému strategického plánování spolu s ohlášenou národní rozvojovou strategií nepostupuje. Nadto existuje vysoká územní roztříštěnost veřejné správy a nerovnováha mezi příslušností a zdroji na místní úrovni. To přispívá k nestejné kvalitě veřejných služeb poskytovaných po celé zemi a zvyšuje administrativní náklady.

               (25)Podstatná zpoždění a zdlouhavá řízení u občanských a obchodních soudů nadále ovlivňují podnikatelské prostředí a efektivní řešení úpadků, zatímco problémy v oblasti kvality a účinnosti trestního soudnictví brzdí boj proti hospodářským a finančním trestným činům. Bylo dosaženo pokroku při řešení nejstarších otevřených soudních případů a při používání elektronické komunikace u soudů, zbývá však prostor pro zlepšení.

               (26)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení sociálně-ekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Tato doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (27)Finanční sektor Chorvatska je dobře kapitalizován a ziskový, přičemž kvalita aktiv v bankovním sektoru se v posledních několika letech zlepšila. Finanční instituce však vzhledem ke svým expozicím vůči odvětvím, které jsou nejvíce zranitelná v souvislosti s šířením onemocnění COVID-19, pravděpodobně budou čelit určitému stresu. Byla zavedena opatření ke zmírnění negativního dopadu opatření proti šíření nákazy na podniky. Je zásadní, aby tato opatření byla dočasná, úzce spojena s rozšířením onemocnění a adekvátní účelu, tj. napomáhat podnikům, které se potýkají s finančními potížemi, vrátit se k životaschopnosti. Tento přístup podpoří podniky, aniž by narušil pokrok, kterého Chorvatsko dosáhlo při zlepšování stability finančního sektoru.

               (28)Pokračující úsilí o posílení rámce pro prevenci a postihování korupce má zásadní význam pro zajištění oživení po krizi v souvislosti s pandemií COVID-19 a pro dosažení efektivního, odpovědného a transparentního přidělování a rozdělování finančních prostředků a zdrojů. Přes částečné provedení několika akčních plánů problémy korupce a střetů zájmů v podnikatelské sféře přetrvávají ve značné míře. K zajištění transparentního a efektivního využívání veřejných prostředků je třeba dalšího úsilí o posílení rámce pro prevenci a postih korupce. Je třeba účinnějších nástrojů pro prevenci a postihování korupce, zejména na místní úrovni. I nadále je třeba posílit mechanismy dohledu pro místní úředníky a osoby jmenované do místních veřejnoprávních podniků, stejně jako zajistit, aby Komise pro řešení střetů zájmů mohla plnit svou zásadní preventivní úlohu. Očekává se, že v roce 2020 budou zahájeny iniciativy ke zvýšení transparentnosti, jako je zveřejnění majetku soudců a státních zástupců.

               (29)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Chorvatsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (30)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (31)Na základě onoho posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (32)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Chorvatsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Zvýšit odolnost systému zdravotní péče. Prosazovat vyvážené geografické rozložení pracovníků a zařízení zdravotní péče, užší spolupráci mezi všemi úrovněmi správy a investice do elektronického zdravotnictví.

               2.Posílit opatření a instituce na trhu práce a zlepšit přiměřenost podpor v nezaměstnanosti a systémů minimálního příjmu. Zlepšit přístup k digitální infrastruktuře a službám. Podporovat získávání dovedností.

               3.Zachovat opatření pro zajištění likvidity malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Dále snížit parafiskální poplatky a omezení regulace trhu se zbožím a službami. Realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na environmentální infrastrukturu, udržitelnou městskou a železniční dopravu, čistou a efektivní výrobu a využívání energie a vysokorychlostního širokopásmového připojení.

               4.Posílit kapacitu a efektivitu veřejné správy při koncipování a provádění veřejných projektů a politik na centrální i místní úrovni. Zlepšit efektivnost soudního systému.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 510 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 516 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Lucembursku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy občanů a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit zelenou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Lucembursko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Dne 30. dubna 2020 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 29. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (11)Ve svém programu stability z roku 2020 plánuje vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 2,2 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,5 % HDP v roce 2020. Očekává se, že tento schodek klesne v roce 2021 na 3,0 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 by se měl poměr dluhu k HDP poté, co se v roce 2019 zvýšil na 22,1 % HDP, zvýšit v roce 2020 na 28,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (12)Lucembursko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc osobám a odvětvím, které byly zasaženy nejvíce. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 5,5 % HDP. Opatření zahrnují: posílení služeb v oblasti zdravotní péče, podporu pro podniky v tísni, úvěry a režimy zkrácené pracovní doby, mj. i pro osoby samostatně výdělečně činné a přeshraniční pracovníky. Lucembursko také oznámilo opatření, která přestože nemají okamžitý přímý dopad na rozpočet, přispějí k podpoře likvidity podniků. Tato opatření zahrnují odklad daně, úvěry malým a středním podnikům v dočasných finančních potížích a záruky. Na rozdíl od programu stability z roku 2020 Komise odhaduje, že soubor opatření bude mít menší dopad, neboť nepovažuje odklady daní a poskytování úvěrů za diskreční opatření s dopadem na rozpočet. Orgány jsou nicméně toho názoru, že odklady u přímých daní by nakonec částečně dopad na rozpočet měly, což je zahrnuto do výše uvedené částky ve výši 5,5 % HDP. Podíl nákladů souvisejících s režimy zkrácené pracovní doby je navíc považován za součást fungování automatických stabilizátorů. Opatření, která Lucembursko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (13)Pokud jde o saldo veřejných financí Lucemburska, očekává se na základě prognózy Komise z jara 2020 za předpokladu nezměněné politiky v roce 2020 schodek ve výši 4,8 % HDP a v roce 2021 přebytek ve výši 0,1 %. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP. Ve srovnání s prognózami Komise je program stability založen na obezřetnějších předpokladech, pokud jde o příjmy i výdaje.

               (14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Lucemburska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (15)Lucembursko má jeden z nejvýkonnějších systémů zdravotní péče v EU. Vzhledem k tomu, že 49 % lékařů a 62 % zdravotnického personálu jsou cizí státní příslušníci, je však tento systém výrazně nad prahem kritické zranitelnosti (ukazatel Světové zdravotnické organizace). V této souvislosti by na lucemburský systém zdravotní péče mohla mít v době krize dopad případná jednostranná rozhodnutí sousedních zemí. Lucembursko muselo v rekordním čase přijmout krátkodobá opatření, aby v souvislosti s krizí COVID-19 zvýšilo odolnost svého systému zdravotní péče – například mobilizovalo lékařskou infrastrukturu, dočasně rozšířilo nemocnici a zajistilo ubytování v Lucembursku pro přeshraniční zdravotnické pracovníky a jejich rodiny.

               (16)Očekává se, že se systém zdravotní péče bude kromě rostoucího počtu neobsazených pracovních míst ve zdravotnictví, k němuž dochází v posledních letech, v budoucnu potýkat i s dalšími problémy. Konkrétně se očekává vyšší poptávka po zdravotní péči ze strany stárnoucí populace a v nadcházejících 15 letech se počítá s odchodem 59 % až 69 % zdravotnického personálu do důchodu. Důležitou úlohu při zachování atraktivity práce ve zdravotnictví budou hrát nové kombinace dovedností, rozvoj profesních rolí, sdílení úkolů a vzájemná nahraditelnost. Obecněji lze říci, že existuje prostor pro zlepšení správy systému zdravotní péče, včetně spolupráce se sousedními zeměmi, a vláda již zahájila významnou reformu. I když má již Lucembursko rozvinutou digitální infrastrukturu, pokračuje stále v úsilí při zavádění řešení v oblasti elektronického zdravotnictví, jako jsou např. digitální řešení pro náhrady poskytovatelům služeb. Lucembursko se výrazně zaměřilo na digitální technologie, jako jsou superpočítače, umělá inteligence, technologie blockchain a data velkého objemu, a má potenciál mobilizovat tyto kapacity a spolupracovat na úrovni Unie, aby mohlo významně přispět k výzkumu za účelem neutralizace viru a omezení infekcí. Lucembursko rovněž zavedlo nový režim podpory pro investiční projekty v oblasti výzkumu a vývoje zaměřené na produkty pro boj s onemocněním COVID-19 a které jsou zapotřebí, aby se prostřednictvím vývoje účinné léčby a očkovacích látek vyřešila současná pandemie.

               (17)Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 6,4 % a v roce 2021 se opět zlepší na 6,1 %. Lucembursko přijalo řadu opatření na zachování zaměstnanosti, zejména „chômage partiel“. Zvláštní pozornost by však měla být věnována zranitelnějším skupinám, jako jsou starší pracovníci a pracovníci s nízkou kvalifikací, a to v situaci, kdy vzhledem k tomu, že od ledna 2019 byla zavedena povinná registrace příjemců dávek z nového systému minimálního příjmu (REVIS, „revenu d'inclusion sociale“) na úřadu práce, již došlo k nárůstu počtu registrovaných nezaměstnaných osob. Tito zranitelnější lidé by byli zvýšenou konkurencí na trhu práce v důsledku krize COVID-19 postiženi nejvíce. Dalšími zranitelnými osobami postiženými krizí by mohli být dočasní pracovníci i obecně osoby s nízkou kvalifikací. Pokud jde o starší pracovníky, jejich nízká míra zaměstnanosti zůstává v Lucembursku strukturálním problémem, který má dopad také na dlouhodobou udržitelnost důchodového systému, jak je uvedeno v doporučeních, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. V současné době čelí starší pracovníci dalšímu riziku, že budou z důvodu krize propuštěni; zvýšit jejich adaptabilitu, pokud jde o jiná pracovní místa a odvětví, mj. i prohlubováním dovedností a změnou kvalifikace, je nezbytné více než kdy předtím. Pokud jde o sociální začleňování, nachází se Lucembursko blízko průměru EU, ale ukazatele týkající se nerovnosti a chudoby pracujících se v posledních letech zhoršují a příležitosti pro studenty jsou nadále silně ovlivněny jejich socioekonomickým zázemím. V této souvislosti je třeba podpořit zejména zranitelnější skupiny, aby mohly čelit sociálním dopadům krize.

               (18)Na podporu podniků během krize COVID-19, zejména malých a středních podniků, včetně osob samostatně výdělečně činných a mikropodniků, Lucembursko do svého stabilizačního plánu zahrnulo řadu opatření. V důsledku zhroucení poptávky a stávajících opatření, která brání mnoha podnikům zcela ve fungování nebo jejich fungování omezují, je jedním z nejvíce postižených odvětví maloobchod. V době po krizi by maloobchod oživila regulační flexibilita. Bylo by navíc přínosné podporovat malé a střední podniky při přijímání digitálních technologií, které zajišťují kontinuitu činnosti, jako je např. elektronické obchodování. Během celého období oživení by měla být zachována vhodná opatření a současně by mělo docházet k jejich postupnému a flexibilnímu rušení; měla by být identifikována nejvíce postižená odvětví, aby mohly být vypracovány konkrétní plány podpory, které by jim během období oživení pomohly nezůstat pozadu. Při provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Po nejnaléhavější fázi krize může k transformaci a vzniku nových malých a středních podniků v odvětvích podporujících růst přispět reforma lucemburského insolvenčního rámce, jež může pomoci podnikům dostat druhou šanci, pokud bez vlastního zavinění čelí úpadku..

               (19)V zájmu podpory hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem, zejména v oblasti digitalizace a zelených odvětví. Lucembursko již zahájilo iniciativy na podporu digitalizace a inovací, ale technologická integrace v podnikatelském sektoru a soukromé investice, jakož i digitalizace veřejných služeb jsou i nadále nízké ve srovnání s vysokým potenciálem prostředí země a jejích ambicí přejít na ekonomiku založenou na datech. Investice do digitalizace, pokročilých digitálních dovedností a inovací – včetně rozvoje integrované strategie výzkumu a inovací – budou mít zásadní význam pro podporu malých a středních podniků a pro zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti. Oživení by mělo být rovněž v krátkodobém horizontu dále podpořeno předsunutím ambiciózních zelených investic. Klíčovými mohou být zejména další opatření v oblasti udržitelné dopravy, včetně železnice, udržitelná výstavba, zejména ve vztahu k energetické účinnosti budov, stávajících i nových, a energie z obnovitelných zdrojů. To by přispělo k vytvoření spolehlivého zeleného stimulu a podpořilo Lucembursko při dosahování jeho cílů do roku 2030, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů, a rovněž připravilo půdu pro neutralitu z hlediska klimatu. Nezbytné zůstává i další zjišťování investičních potřeb a finančních zdrojů pro investice, a to i s ohledem na dopad rozšíření onemocnění COVID-19 na hospodářství a veřejné finance. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Lucembursku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Lucembursku. To by Lucembursku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (20)Lucembursko se v oblasti praní peněz potýká s významnými riziky vzhledem k vysokému přílivu přímých zahraničních investic a k existenci složitých právních struktur se zahraničními sponzory. Tato rizika se odrážejí ve vnitrostátním posouzení rizik, zejména ve vztahu k profesionálům zapojeným do poskytování služeb společnostem a trustům nebo investičních služeb. Nedostatky v uplatňování rámce pro boj proti praní peněz ze strany těchto profesionálů vedou k nedostatečným analýzám rizik a k nízké míře oznamování podezřelých aktivit. Intenzita dohledu nad těmito profesionály nedostačuje k nápravě těchto nedostatků. Aby se omezilo utajení a zjistili skuteční majitelé společností, byl zřízen vnitrostátní registr skutečných majitelů. Kvalitu poskytovaných informací a účinnost registru je třeba průběžně sledovat.

               (21)Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů, jak bylo uznáno v doporučení pro eurozónu na rok 2020. Dopady strategií agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik pro doplnění právních předpisů Unie. Lucembursko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování a uskutečnilo dříve schválené mezinárodní a evropské iniciativy, avšak vysoký podíl dividend, úroků a licenčních poplatků na HDP napovídá, že podniky využívají daňová pravidla Lucemburska k agresivnímu daňovému plánovaní. Většinu přímých zahraničních investic vlastní tzv. zvláštní účelové jednotky. Neexistence srážkové daně z odchozích úroků (tj. od rezidentů Unie rezidentům třetích zemí) a licenčních poplatků a osvobození plateb dividend od srážkových daní může za určitých okolností vést k úplné absenci zdanění těchto plateb, pokud tyto platby nejsou zdaněné ani v jurisdikci příjemce. Lucembursko předložilo návrh zákona, kterým se zavádí neodečitatelnost úroků a licenčních poplatků do jurisdikcí uvedených na unijním seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti, a to v souladu se svým závazkem zavést vůči těmto jurisdikcím obranná opatření.

               (22)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (23)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Lucembursko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (24)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Lucembursko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (25)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska a zveřejnila ji ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (26)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  7
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Lucembursku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zlepšit odolnost systému zdravotní péče zajištěním odpovídající dostupnosti zdravotnických pracovníků. Urychlit reformy za účelem zlepšení správy systému zdravotní péče a elektronického zdravotnictví.

               2.Zmírnit dopad krize na zaměstnanost se zvláštním ohledem na lidi v obtížné situaci na trhu práce.

               3.Zajistit účinné provádění opatření na podporu likvidity podniků, zejména malých a středních, a osob samostatně výdělečně činných. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu a budovy, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, a přispět tak k postupné dekarbonizaci ekonomiky. Podpořit inovace a digitalizaci, zejména v podnikatelském sektoru.

               4.Zajistit účinný dohled nad rámcem pro boj proti praní peněz a jeho prosazování, pokud jde o profesionály poskytující služby trustům a společnostem a investiční služby. Intenzivněji řešit aspekty daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování, zejména prostřednictvím odchozích plateb.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 515 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.5.2020
            COM(2020) 522 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Portugalsku pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Portugalsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Za slabiny v kontextu nízkého růstu produktivity se považují zejména velký objem čistých vnějších závazků, soukromý a veřejný dluh a vysoký podíl úvěrů se selháním.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškerá ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Portugalsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč portugalskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které jsou výrazně závislé na cestovním ruchu, jako jsou Algarve a nejvzdálenější regiony Madeira a Azory. To s sebou nese zásadní riziko, že se v Portugalsku prohloubí regionální a územní rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 16. května 2020 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Portugalsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Dne 13. července 2018 Rada Portugalsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru
                  8
                nepřekročila v roce 2019 hodnotu 0,7 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a za roky 2018 a 2019 dohromady. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při závažné odchylce pro Portugalsko opodstatněné.

               (12)Vláda do svého programu stability z roku 2020 nezahrnula makroekonomický scénář ani plány týkající se salda veřejných financí a poměru dluhu k HDP alespoň na rok 2020. Program stability z roku 2020 nicméně předpokládá, že každých 30 pracovních dní – tj. přibližně 1,5 celého měsíce – omezení volného pohybu osob bude mít na roční HDP negativní dopad ve výši 6,5 procentního bodu. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik specifických pro Portugalsko souvisejících s prudkým nárůstem podmíněných závazků veřejného sektoru, které mají původ u některých veřejných korporací a v opatřeních souvisejících s COVID-19 zaměřených na soukromý sektor. Tato rizika se přidávají k již existujícím nezanedbatelným rizikům, která částečně souvisejí s dalším možným dopadem na rozpočet z důvodu dodatečných opatření na podporu bank.

               (13)Portugalsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. V programu stability z roku 2020 jsou uvedeny odhady dopadu těchto opatření na rozpočet, a to buď na měsíčním, nebo na ročním základě, aniž by byl uveden předpokládaný roční souhrnný údaj za rok 2020.  Opatření zahrnují mimo jiné jednorázovou zvláštní podporu pro podniky na obnovení podnikatelské činnosti (508,0 milionu EUR neboli 0,3 % HDP), zjednodušený režim pro dočasné přerušení práce („dočasné propuštění“, 373,3 milionu EUR neboli 0,2 % HDP za měsíc uplatňování) a nákup osobních ochranných prostředků systémem zdravotní péče (0,1 % HDP za měsíc uplatňování)
                  9
               . Podle odhadu Komise mohou v důsledku těchto opatření v roce 2020 vzniknout celkové přímé rozpočtové náklady ve výši přibližně 2,5 % HDP. Portugalsko navíc oznámilo opatření, která sice zpravidla nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky a domácnosti, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na přibližně 25,2 miliardy EUR, což představuje 12,5 % HDP. Uvedená opatření zahrnují odklady plateb daně z přidané hodnoty, daně z příjmu fyzických a právnických osob, jakož i sociálních příspěvků (7,9 miliardy EUR, tj. 3,9 % HDP), a také státem zaručené úvěrové linky a další podobné iniciativy (4,0 miliardy EUR, tj. 2,0 % HDP). Opatření přijatá Portugalskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na rozšíření onemocnění COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává schodek veřejných financí Portugalska v roce 2020 ve výši 6,5 % HDP a v roce 2021 ve výši 1,8 % HDP. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne v roce 2020 maximální hodnoty 131,6 % a následně se v roce 2021 sníží na hodnotu 124,4 %.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu pro Portugalsko vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Pandemie COVID-19 zasáhla Portugalsko počátkem března 2020 a vystavila jeho systém zdravotní péče velkému tlaku. Vláda rychle provedla širokou škálu přísných opatření proti šíření nákazy poté, co na období od 18. března 2020 do 2. května 2020 vyhlásila ústavní nouzový stav s cílem co nejvíce omezit šíření nákazy a ztráty na životech. Portugalsko přijalo opatření na posílení reakční schopnosti systému zdravotní péče a na zploštění křivky nákazy, aby nedošlo k přetížení nemocnic. Vnitrostátní a globální opatření proti šíření nákazy výrazně omezila hospodářskou činnost ve většině odvětví a zejména tvrdě zasáhla cestovní ruch a související činnosti a zhoršila sociální a hospodářský výhled v Portugalsku, zejména v oblasti mikropodniků a malých a středních podniků. Očekává se, že v roce 2020 ekonomika poklesne o 6,8 % a v roce 2021 se opět zvýší o 5,8 %.

               (17)Aby se zmírnil bezprostřední dopad pandemie COVID-19 na zdraví lidí, jsou vysoké výdaje na zdravotní systém vynakládány v širokém měřítku. Jsou zapotřebí investice ke zlepšení odolnosti systému zdravotní péče, zajištění vybavení, výrobků a infrastruktury nezbytných pro posílení schopnosti reagovat na krizové situace, včetně intenzivní péče, testování, technologického a aplikovaného lékařského výzkumu a všeobecného přístupu, a to i mimo městské oblasti a v nejvzdálenějších regionech, kterými jsou Madeira a Azory. Od počátku pandemie COVID-19 byl postupně realizován plán na zavedení nového modelu řízení veřejných nemocnic, přičemž došlo k podstatnému navýšení ročních rozpočtů. Pokračování v realizaci tohoto modelu v tomto rozhodujícím období by mohlo pomoci posílit odolnost systému zdravotní péče. Pandemie COVID-19 odhalila slabá místa zařízení dlouhodobé péče v Portugalsku, ve kterých byla zaznamenána vyšší míra rozšíření nákazy a vyšší smrtnost. I přes zlepšení územního pokrytí dlouhodobé péče v posledním desetiletí je celková míra přístupu ve všech regionech země nízká. Zároveň se před vypuknutím pandemie COVID-19 u dlouhodobých výdajů na zdravotní péči očekával jeden z největších nárůstů v Unii vyjádřený jako procentní podíl HDP. Pro zvládnutí současné krize a řešení problémů souvisejících se stárnutím obyvatelstva je nutné pokračovat v úsilí o zlepšení efektivnosti a kapacity zdravotní a dlouhodobé péče.

               (18)Po delším pozitivním vývoji na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v důsledku pandemie nyní čelit mimořádným problémům v oblasti zaměstnanosti. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 stoupne na 9,7 % aktivního obyvatelstva a v roce 2021 klesne na 7,4 %, což představuje nárůst oproti 6,5 % v roce 2019. S cílem podpořit zaměstnanost a zmírnit riziko ztráty pracovních míst Portugalsko zjednodušilo a přizpůsobilo využívání svého stávajícího režimu pro dočasné přerušení práce. Cílené využívání unijních a vnitrostátních programů by mohlo pomoci zachovat pracovní místa a udržet hospodářskou činnost, zejména u malých a středních podniků. Ve fázi obnovy sehrají individuální a cílené aktivní politiky na trhu práce, zejména prohlubování dovedností a rekvalifikace, rozhodující úlohu při zachování schopnosti pracovní síly zapojit se do pracovního procesu. Spolupráce mezi zaměstnavateli, institucemi vzdělávání a odborné přípravy a veřejnými službami zaměstnanosti bude mít zásadní význam pro zvýšení náboru pracovníků.

               (19)Pandemie COVID-19 vyžaduje opatření ke zmírnění sociálních dopadů a k ochraně nejvíce ohrožených osob, aby se neprohlubovaly nerovnosti. Patří mezi ně programy podpory v nezaměstnanosti a podpora příjmu pro nejvíce postižené pracovníky, včetně osob samostatně výdělečně činných a pracovníků v nestandardním pracovním poměru, přístup ke službám a opatření podporující opětovné začlenění do trhu práce. Provedení vnitrostátního sociálního plánu pro nepředvídané události ve spolupráci se sociálními partnery a občanskou společností by mohlo přispět k okamžité a koordinované reakci a zmírnit sociální důsledky krize. Změny politiky ke zvrácení poklesu účinnosti sociálních transferů v posledních letech, např. zvýšení minimálního příjmu, příspěvku solidarity pro starší osoby, důchodů a rodinných dávek, měly pozitivní vliv na rozdělení příjmů. Sociální transfery (kromě důchodů) však v roce 2018 snížily podíl obyvatel Portugalska ohrožených chudobou pouze o 23,8 %, což je výrazně pod průměrem EU, který činí 34 %. Systém minimálního příjmu je kromě toho jedním z nejméně přiměřených v Unii, neboť poskytuje příjmy ve výši 40 % vnitrostátní hranice chudoby.

               (20)V souvislosti s nezbytným přijetím opatření k omezení fyzického kontaktu klade pandemie COVID-19 značné požadavky na používání digitálních technologií k zajištění pokračujícího přístupu ke vzdělávání a pokračování podnikatelské činnosti. Portugalské školy a školicí střediska byly uzavřeny a tradiční prezenční vyučování ve školách bylo přerušeno. Přibližně 6 % domácností stále nemá přístup k internetu, což se týká odhadovaného počtu 50,000 žáků, přičemž existují velké rozdíly v přístupu k internetu a pokrytí telekomunikační sítí mezi městskými a venkovskými oblastmi. Studenti z rodin s dobrým sociálně-ekonomickým zázemím mají lepší pozici ke zvládnutí problémů spojených s distančním vzděláváním. Kromě toho má Portugalsko velký deficit digitálních dovedností. V roce 2019 nemělo 48 % obyvatelstva základní digitální dovednosti, včetně přibližně 26 % bez jakýchkoli digitálních dovedností, a podíl osob, které nikdy nevyužívaly internet, je dvakrát vyšší než průměr EU. Současné okolnosti vyžadují intenzivní provádění kurzů elektronického učení a úsilí o pomoc lidem trpícím digitálním vyloučením, aby překonali překážky v přístupu k distančnímu vzdělávání. Osvojení digitálních technologií podniky za účelem nabízení alternativní organizace práce a digitálních služeb by umožnilo kontinuitu činnosti podniků, jejichž služby lze poskytovat on-line, čímž by se zmírnil dopad omezení v některých odvětvích. To je pro Portugalsko, pro jehož hospodářství jsou většinou charakteristické mikropodniky, které jsou soustředěny v tradičních odvětvích, obzvláště důležité. Jedním z hlavních faktorů, které brání digitalizaci malých a středních podniků, je nedostatek digitálních znalostí, který vychází z celkové nízké úrovně digitální gramotnosti vedoucích pracovníků a zaměstnanců.

               (21)Aby nedocházelo k úpadkům, jimž se dá zabránit, a umožnilo se podnikům, aby se vypořádaly s otřesem a zůstaly konkurenceschopné, přijalo Portugalsko soubor opatření zaměřených na podporu životaschopných firem, zejména malých a středních podniků, které byly postiženy uložením opatření k omezení fyzického kontaktu, jež s sebou nesou omezení provozu a snížení domácí i celosvětové poptávky.  Tato opatření se zaměřují na poskytování podpory likvidity, mimo jiné prostřednictvím záruk financovaných státem a finančními institucemi, přímých dotací, odložení daní a snížení příspěvků na sociální zabezpečení. Zaměřují se zejména na odvětví, která jsou nejvíce zasažena, mezi něž patří cestovní ruch, pohostinství a související hospodářské činnosti, jakož i výrobní a vývozní podniky. Je důležité, aby tato opatření byla veřejnými institucemi a soukromými zprostředkovateli včas a účinně prováděna. Portugalská vláda v této souvislosti zefektivnila postup pro přístup k úvěrovým linkám, konkrétně dokumentaci, kterou mají podniky předkládat.  Během navrhování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Další politická opatření jsou zaměřena na podporu podnikání a osob samostatně výdělečně činných.

               (22)Na podporu hospodářského oživení bude důležité přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Investice stimulující růst na podporu výzkumu a inovací, digitalizace, konektivity a ekologické transformace přispějí k obnově portugalského hospodářství a jeho přesměrování na dlouhodobý udržitelný růst. Investice do dopravní infrastruktury by mohly řešit okrajovou polohu Portugalska zejména tím, že se odstraní mezery ve spojení železničních tratí se Španělskem a umožní využívání nedostatečně využívaných možností portugalských přístavů. Z portugalského integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu vyplývá potřeba významných investic pro řešení transformace v oblasti energetiky a klimatu. Stále existuje široký prostor pro zlepšení energetické účinnosti budov a snížení spotřeby energie v podnicích. Lepší energetická propojenost na Iberském poloostrově by umožnila větší konkurenci a usnadnila by zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Investice mohou rovněž přispět k včasné reakci na nepříznivé účinky změny klimatu, jako jsou povodně a lesní požáry, jakož i ke zlepšení vodního hospodářství a nakládání s odpady a k rozvoji potenciálu oběhového hospodářství. Naplánování programu Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by mohlo Portugalsku pomoci řešit některé problémy, které představuje přechod na klimaticky neutrální ekonomiku, zejména na územích, na něž se vztahuje příloha D zprávy o zemi
                  10
               . Portugalsko by tak mohlo fond co nejlépe využít.

               (23)Portugalský soudní systém se v posledních letech díky řadě opatření, která jsou i nadále prováděna, zefektivnil. Pandemie a z ní vyplývající recese však mohou vést ke zvýšení počtu soudních sporů, což by mohlo zhoršit zbývající problémové oblasti, zejména zdlouhavá řízení a velký počet nevyřízených případů u správních a daňových soudů. Větší účinnost a odolnost systému soudnictví by mohly zlepšit podnikatelské prostředí, z čehož by měli prospěch zejména domácí malé a střední podniky a investoři.

               (24)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (25)V minulých letech došlo v portugalském bankovním systému k několika celkovým zlepšením. Ukazatele ziskovosti se díky úsilí o zvýšení účinnosti v tomto odvětví, snížení rezerv a menší míře znehodnocení zlepšily. Vzhledem k lepší ziskovosti dosáhl bankovní systém pokroku v posilování ukazatelů kapitálové přiměřenosti. Výše kapitálu je však stále pod průměrem EU. Poměr úvěrů se selháním pokračoval ve víceletém klesajícím trendu, ale je i nadále dvojnásobný ve srovnání s poměrem EU. Schopnost vytvářet příjmy zůstává při nízkých úrokových sazbách a v ekonomice se stále vysokou mírou zadlužení nadále problémem. Oslabení ekonomiky, krize COVID-19 a nízké úrokové sazby pozorované v poslední době budou pro bankovní sektor představovat problémy, což se odrazí v úvěrové kvalitě poskytovaných úvěrů. Portugalské banky jsou navíc nadále exponovány vůči některým zeměpisným oblastem, které jsou vysoce závislé na vývoji cen komodit, konkrétně ropy. Expozice vůči těmto oblastem je citlivá na tržní, měnové a úvěrové riziko a může mít dopad na úvěrovou kvalitu půjček poskytnutých podnikům, které jsou vůči těmto oblastem exponovány.

               (26)Jako jeden z klíčových faktorů, které bankám brání rychle se vypořádat se stávajícím objemem úvěrů se selháním, bylo označeno zdlouhavé úpadkové řízení. To má rovněž podstatný vliv na oceňování těchto aktiv na sekundárním trhu, neboť výsledky, měřené jako platby věřitelům, jsou nedostatečné. Podíl podnikových úvěrů, které jsou nejméně vhodné k rychlému a standardizovanému přístupu, na úvěrech se selháním je stále vysoký (přibližně dvě třetiny). V posledních letech bylo provedeno několik změn v úpadkovém i občanskoprávním exekučním řízení. Další úpravy, zejména se zaměřením na neodůvodněné průtahy, by pomohly jak věřitelům, tak dlužníkům, kteří by měli prospěch z nového začátku.

               (27)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Portugalsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (28)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Portugalsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (29)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (30)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (31)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Portugalsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče a zajistit rovný přístup ke kvalitní zdravotní a dlouhodobé péči.

               2.Podporovat zaměstnanost a upřednostňovat opatření zaměřená na zachování pracovních míst. Zaručit dostatečnou a účinnou podporu v oblasti sociální ochrany a podporu příjmů. Podporovat využívání digitálních technologií s cílem zajistit rovný přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě a podpořit konkurenceschopnost podniků.

               3.Provést dočasná opatření zaměřená na zajištění přístupu zejména malých a středních podniků k likviditě. Na podporu hospodářského oživení přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, železniční infrastrukturu a inovace.

               4.Zvýšit efektivitu správních a daňových soudů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 521 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        Rozpočtové dopady jsou podle prognózy Komise z jara 2020 vyjádřeny jako procento HDP v roce 2020.

                     (10)

                        SWD(2020) 251 final.

                     (11)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.