title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Francie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/51

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Francie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2015
   (2015/C 272/14)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Francie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Francie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francie na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Francii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) No 1176/2011. Komise na základě analýzy dospěla k závěru, že Francie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Zejména v kontextu nízkého dluhu a nízké inflace ve spojení s tím, že podniky zaznamenávají malou ziskovost, a protože na tyto skutečnosti politika zatím dostatečně nezareagovala, se výrazně zvýšila rizika, jež plynou z nákladové i nenákladové konkurenceschopnosti a z vysokého a stále rostoucího zadlužení, zejména pokud jde o veřejný dluh. Zejména je důležité přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na francouzské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii obecněji.

               (7)

               Dne 30. dubna 2015 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015, a dosáhnout střednědobého cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – do roku 2018 (6). Vláda sice plánuje dodržet cíle celkového schodku stanovené Radou, fiskální úsilí (7) plánované pro období let 2015–2017 však nedosahuje požadované úrovně. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 97 % v roce 2016, než poklesne na 95,5 % HDP v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Dne 10. června 2015 předložila Francie zprávu o přijatých opatřeních, v níž poskytla další informace o opatřeních plánovaných na období let 2015–2017. Po posouzení této zprávy vydala Komise dne 1. července 2015 sdělení, v němž vyjádřila stanovisko, že postup při nadměrném schodku by měl být pozastaven. Podle prognózy Komise z jara 2015, která byla za účelem zohlednění zprávy o přijatých opatřeních předložené Francií aktualizována, by měl celkový schodek státního rozpočtu v roce 2015 dosáhnout 3,8 % HDP, čímž se dodrží cíl 4 % HDP stanovený Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální úsilí, které se v uvedeném roce očekává, bude nicméně nižší, než doporučila Rada. Pokud jde o rok 2016, aktualizovaná prognóza Komise s ohledem na další informace obsažené ve zprávě Francie o přijatých opatřeních předpokládá, že celkový schodek státního rozpočtu dosáhne 3,4 % HDP, což je v souladu s doporučeným cílem. Neočekává se však, že fiskální úsilí dosáhne cíle, který doporučila Rada. Doporučení Rady ze dne 10. března 2015 vyzvalo k předložení hodnocení klíčových opatření plánovaných na roky 2016 a 2017, které však zpráva o přijatých opatřeních neobsahovala.
               Dále nebyl aktualizován zákon „Loi de programmation des finances publiques“, jak doporučila Rada. Obecně lze konstatovat, že konsolidační strategie prováděná Francií je založena především na zlepšujících se cyklických podmínkách a pokračující nízké úrovni úrokových sazeb, a je tedy ohrožena riziky. Na základě posouzení programu stability se Rada s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 a sdělení Komise z 1. července 2015 domnívá, že Francie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu obecně dodržuje. Aby však byla ve stanovené lhůtě zajištěna trvalá náprava nadměrného schodku, bylo by třeba posílit rozpočtovou strategii a podpořit ji prováděním komplexních a ambiciózních strukturálních reforem.

               (9)

               Bude zásadní zintenzivnit přezkumy výdajů a určit rozsáhlé oblasti pro výdajové škrty, aby se dosáhlo očekávaných výsledků. Francie by měla zajistit, aby cíle týkající se snižování výdajů zohlednily míru inflace blížící se nule. Současně by úspory vyplývající z neočekávaně nízkých nákladů veřejného dluhu kvůli nižším úrokovým sazbám měly být nasměrovány na snížení schodku. Rozsáhlých krátkodobých úspor navíc nelze dosáhnout, aniž by se výrazným způsobem neomezil nárůst výdajů na sociální zabezpečení, které v roce 2014 představovaly 26 % HDP, což je téměř polovina všech výdajů veřejného sektoru. V letech 2015 až 2017 se plánují úspory výdajů v oblasti zdravotní péče ve výši 11 miliard EUR, ale je zapotřebí dalšího úsilí, aby se omezilo zvyšování výdajů v této oblasti. Především existuje prostor k provádění dalších opatření za účelem omezování nákladů v oblasti cen léčiv a výdajů na nemocniční péči. Důchodový systém bude až do roku 2020 nadále čelit schodkům a dřívější důchodové reformy nebudou dostačovat k tomu, aby schodek tohoto systému odstranily. Na celkový důchodový schodek mají dále tíživý dopad zejména systémy pro státní úředníky a zaměstnance státem ovládaných společností. Na udržitelnost důchodového systému má navíc značný vliv i makroekonomická situace, zejména situace doplňkových důchodových systémů. K obnově finančního zdraví doplňkového důchodového systému jsou zapotřebí rozhodná opatření.

               (10)

               Francie provedla reformu místní správy zaměřenou na zefektivnění systému. Měla by pokračovat v provádění plánovaného snižování grantů ústřední státní správy a posílit kontrolu výdajů místní samosprávy prostřednictvím zavedení horní hranice ročního zvyšování daňových příjmů místní samosprávy s přihlédnutím ke stávajícím stropům u řady místních daní. Opatření je zapotřebí i k omezení růstu správních nákladů místních orgánů.

               (11)

               Byla přijata politická opatření ke snížení nákladů práce a zlepšení ziskových marží podniků prostřednictvím daňové úlevy ve výši 20 miliard EUR na konkurenceschopnost a zaměstnanost a 10 miliard EUR v podobě dodatečných škrtů v příspěvcích zaměstnavatelů na sociální zabezpečení plánovaných v rámci paktu odpovědnosti a solidarity. Tato dvě opatření představují 1,5 % HDP a měla by přispět ke zmírnění rozdílů mezi Francií a průměrem eurozóny, pokud jde o daňové zatížení pracujících. Provádění těchto opatření by mělo pokračovat v roce 2016, ale vzhledem k jejich vysokým nákladům pro veřejný rozpočet je důležité posoudit jejich účinnost na úrovni společností. Toto hodnocení by se mělo konkrétně zaměřit na nepružnost, která ovlivňuje trh práce a trh zboží a služeb, a zejména na nepružnost v oblasti mezd. Náklady na práci za minimální mzdu zůstávají v porovnání s jinými členskými státy vysoké. Minimální mzda by se měla vyvíjet způsobem, který je příznivější pro konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst. V kontextu nízké inflace může právě automatická indexace vést ke zvýšení mezd nad rámec toho, co je nezbytné pro zachování kupní síly.

               (12)

               Francie by měla přijmout rozhodná opatření k odstranění regulačních prahových hodnot v pracovním právu a účetních předpisů, které omezují růst francouzských podniků, zejména MSP. Celkově existuje prostor k posílení hospodářské soutěže v odvětví služeb, zejména služeb odborných, v oblasti maloobchodu a síťových odvětvích. Hospodářskou činnost omezuje řada nařízení a sazeb pro regulovaná povolání. Prostřednictvím nedávného zákona o růstu, hospodářské činnosti a rovných příležitostech byla přijata nová opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v právnických povoláních a jejich provádění bude mít zásadní význam, aby se zajistilo odstranění překážek v praxi. Francie by měla zároveň přijmout opatření k odstranění překážek v dalších odvětvích, zejména ve zdravotnictví. Princip omezeného počtu (numerus clausus) v přístupu ke zdravotnickým povoláním stále brzdí přístup ke službám a mohl by být přezkoumán, aniž by se ohrozila kvalita a bezpečnost.

               (13)

               V roce 2014 byl poměr daní k HDP na úrovni 45,8 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Sazby daně z příjmů právnických osob jsou vysoké a mají negativní vliv na investice francouzských společností. Efektivní daňová sazba, kterou společnosti průměrně platí, je na úrovni 38,3 %, tedy mezi nejvyššími v Unii. Kromě probíhajícího postupného ukončování solidárního příspěvku uloženého společnostem a snížení zákonné sazby na 28 % v roce 2020 by Francie měla zintenzivnit úsilí v krátkodobém horizontu s cílem zajistit, aby bylo zdaňování právnických osob přínosné pro růst a investice. Je nutné vyvinout úsilí ke zjednodušení daňového systému odstraněním neefektivních daní. Bylo určeno více než 100 daní s nízkými nebo nulovými výnosy a jejich odstraněním by se mohly zjednodušit postupy pro společnost a domácnosti.

               (14)

               Míra nezaměstnanosti ve Francii byla i v roce 2014 vysoká a míra dlouhodobé nezaměstnanosti se zhoršila, což odráží slabý hospodářský růst. Celková míra nezaměstnanosti byla na úrovni 10,2 %, v porovnání s 10,3 % v roce 2013 a 7,5 % v roce 2008, přičemž zasáhla zejména mladé lidi, starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. Francie trpí segmentací trhu práce, kde smlouvy na dobu určitou představují stále vyšší podíl přijímaných zaměstnanců. Cíleným úsilím o snížení úrovně segmentace, zejména prostřednictvím vysokých sociálních příspěvků pro smlouvy s velmi krátkým trváním, se tento trend nepodařilo omezit. Přezkoumání právního rámce upravujícího pracovní smlouvy by pomohlo tuto segmentaci snížit. Nedávné reformy vytvořily pro zaměstnavatele jen omezený prostor pro odchýlení se od dohod na úrovni poboček prostřednictvím dohod na úrovni společností. To omezuje schopnost společností přizpůsobovat pracovní sílu podle jejich potřeb. Odvětví a společnosti získaly flexibilitu při určování na individuálním základě a po jednání se sociálními partnery, za jakých podmínek by se měl pracovní čas odchýlit od 35hodinového pracovního týdne, nicméně to má významné nákladové důsledky. Zákon, jímž se vytvořily dohody o udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), nepřinesl očekávané výsledky. Jen velmi málo společností využilo nové mechanismy pro dohody na úrovni společností ke zvýšení flexibility pracovních podmínek. Toto schéma by mělo projít revizí s cílem poskytnout společnostem větší prostor k přizpůsobení mezd a pracovní doby jejich ekonomické situaci.

               (15)

               Dlouhodobé zhoršení na trhu práce ovlivnilo systém dávek v nezaměstnanosti a zpochybnilo udržitelnost tohoto modelu. Nová úmluva o systému dávek v nezaměstnanosti zavedená dne 1. července 2014 ke snížení schodku nedostačuje. Jednotlivá zavedená opatření by měla v roce 2014 přinést úspory ve výši 0,3 miliardy EUR a v roce 2015 dalších 0,8 miliardy EUR. Podle prognózy však schodek systému vzroste z 3,9 miliardy EUR v roce 2014 na 4,4 miliardy EUR v roce 2015, což povede k dalšímu zvýšení dluhu systému na 25,9 miliardy EUR. K zajištění životaschopnosti tohoto systému jsou zapotřebí strukturální opatření. Mezi sociálními partnery odpovědnými za řízení systému by se měly přezkoumat zejména podmínky způsobilosti, degresivní struktura dávek a náhradové poměry pro pracovníky s nejvyšší mzdou.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

               (19)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení určené členským státům, jejichž měnou je euro (9). Jako země, jejíž měnou je euro, by Francie měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

         DOPORUČUJE Francii v období 2015–2016:

               1.

               Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a trvalou nápravu nadměrného schodku do roku 2017 posílením rozpočtové strategie, přijetím nezbytných opatření pro všechny roky a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Blíže určit škrty ve výdajích plánované na tyto roky a zajistit nezávislé hodnocení vlivu hlavních opatření.

               2.

               Zintenzivnit úsilí o dosažení účinného přezkumu výdajů, pokračovat ve vyhodnocování veřejných politik a určit příležitosti k dosažení úspor ve všech pododvětvích veřejné správy, a to i na úrovni sociálního zabezpečení a místní samosprávy. Učinit kroky k omezení růstu administrativních výdajů místních orgánů. Přijmout další opatření s cílem uvést důchodový systém do rovnováhy, zejména tím, že do března roku 2016 zajistí dlouhodobou udržitelnost finanční situace doplňkových důchodových systémů.

               3.

               Zajistit udržitelnost snížení nákladů práce vyplývajících z daňové úlevy na konkurenceschopnost a zaměstnanost a z paktu odpovědnosti a solidarity, zejména prostřednictvím jejich plánovaného provádění v roce 2016. Zhodnotit účinnost těchto systémů v souvislosti s nepružností na trhu práce a trhu zboží a služeb. Na základě konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy reformovat proces stanovování mezd, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou. Zajistit, aby byl vývoj minimální mzdy v souladu s cíli podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti.

               4.

               Do konce roku 2015 snížit regulační překážky růstu společností, a to zejména prostřednictvím přezkumu kritérií týkajících se velikosti v předpisech, aby se zabránilo prahovým účinkům. Odstranit omezení v přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání nad rámec právnických povolání, zejména pokud jde o zdravotnická povolání od roku 2015.

               5.

               Zjednodušit a zlepšit efektivnost daňového systému, zejména odstraněním neefektivních daňových výdajů. Za účelem podpory investic přijmout opatření ke snížení daní z výroby a zákonných sazeb právnických osob a zároveň rozšířit daňovou základnu ze spotřeby. Přijmout opatření od roku 2015 ke zrušení neefektivních daní, které přinášejí malé nebo nulové výnosy.

               6.

               Reformovat pracovní právo s cílem poskytnout více motivačních faktorů pro zaměstnavatele k uzavírání smluv na dobu neurčitou. Zjednodušit využívání odchylek od všeobecných právních ustanovení na úrovni společnosti a poboček, zejména pokud jde o uzpůsobení pracovní doby. Reformovat do konce roku 2015 zákon, kterým se vytvořily dohody na udržení zaměstnání (accords de maintien de l'emploi), s cílem zvýšit jejich využívání společnostmi. V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí přijmout opatření na reformu systému dávek v nezaměstnanosti, aby se tento systém znovu uvedl na udržitelnou rozpočtovou úroveň a poskytoval více pobídek pro návrat do práce.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Francie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 42).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Oproti předchozímu programu stability vláda revidovala svůj střednědobý cíl a změnila jej ze strukturálního schodku ve výši 0,25 % HDP na 0,4 %. Střednědobý cíl je stanoven tak, že má být dosažen o rok později, než se předpokládá v programu stability z loňského roku.

      (7)  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu stability.

      (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (9)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Komise ze dne 26. července 2012 o provádění plánů výkonnosti a výkonnostních cílů v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie přijatými podle nařízení Komise (EU) č. 691/2010 a o přípravě na druhé referenční období sledování výkonnosti  Text s významem pro EHP

text:
               31.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 228/1

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 26. července 2012
   o provádění plánů výkonnosti a výkonnostních cílů v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie přijatými podle nařízení Komise (EU) č. 691/2010 a o přípravě na druhé referenční období sledování výkonnosti
   (Text s významem pro EHP)
   2012/C 228/01
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 stanoví, že členský(é) stát(y) přijme(ou) vnitrostátní plány výkonnosti nebo plány výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, včetně závazných vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Rovněž stanoví, že Komise by měla posoudit, zda jsou vnitrostátní cíle nebo cíle funkčních bloků vzdušného prostoru v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie, které byly přijaty pro první referenční období sledování výkonnosti (od roku 2012 do roku 2014) rozhodnutím Komise 2011/121/EU ze dne 21. února 2011 (2), a zda k nim odpovídajícím způsobem přispívají.

               (2)

               V souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 jmenovala Komise dne 29. července 2010 orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti.

               (3)

               Členské státy informovaly o svých počátečních vnitrostátních plánech Komisi do 5. července 2011, včetně společně předloženého plánu Belgie a Lucemburska. Dánsko a Švédsko informovaly Komisi o plánu v rámci jejich funkčního bloku vzdušného prostoru (dánsko-švédský funkční blok vzdušného prostoru). Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko informovaly Komisi o plánu svého funkčního bloku vzdušného prostoru (FABEC).

               (4)

               Komise přijala podle čl. 13 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 dne 23. listopadu 2011 doporučení Komise C(2011) 8329 v konečném znění k revizi cílů obsažených v plánech výkonnosti.

               (5)

               Do 1. února 2012 všechny členské státy kromě Kypru Komisi oznámily přijetí revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů v souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení Komise (EU) č. 691/2010. Do dne přijetí tohoto doporučení Kypr Komisi přijetí revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů neoznámil.

               (6)

               Komise s pomocí orgánu pro kontrolu výkonnosti posoudila revidované vnitrostátní plány výkonnosti a související výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru a související výkonnostní cíle v souladu s postupem uvedeným v čl. 14 odst. 1 nařízení Komise (EU) č. 691/2010.

               (7)

               Komise na základě tohoto posouzení shledala, že cíle obsažené ve vnitrostátních plánech výkonnosti nebo plánech výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídajícím způsobem k nim přispívají. Členským státům byla tato skutečnost oznámena podle čl. 14 odst. 2 nařízení Komise (EU) č. 691/2010.

               (8)

               Přestože Komise mohla na základě celkového posouzení soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim potvrdit, z posouzení vyplynulo, že mezi úsilím jednotlivých členských států existují výrazné rozdíly. Komise v některých případech shledala, že jednotlivé členské státy by mohly své výkonnostní cíle dále zlepšovat.

               (9)

               S ohledem na posouzení Komise se toto doporučení zabývá prováděním plánů výkonnosti a výkonnostních cílů v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přípravou na druhé referenční období sledování výkonnosti. Při posuzování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů pro druhé referenční období sledování výkonnosti Komise vezme v úvahu výsledky prvního referenčního období sledování výkonnosti.

               (10)

               Komise uskutečnila konzultaci s členskými státy, na něž se vztahuje toto doporučení,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Cílem tohoto doporučení je zajistit provádění plánů výkonnosti a výkonnostních cílů v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie přijatými rozhodnutím Komise 2011/121/EU pro první referenční období sledování výkonnosti, tj. pro roky 2012 až 2014. Zaměřuje se rovněž na zajištění toho, aby byly výsledky prvního referenčního období sledování výkonnosti řádně zohledněny při přípravě na druhé referenčního období sledování výkonnosti.

               2)

               Na základě doporučení uvedených v hodnotících zprávách orgánu pro kontrolu výkonnosti a po řádném zvážení společného pokroku dosaženého členskými státy, které se účastní systému sledování výkonnosti, se Komise domnívá, že:

                           a)

                           členské státy by měly zajistit, aby jejich poskytovatelé letových navigačních služeb upravili své kapacitní plány tak, aby poskytovaly dostatečnou kapacitu za účelem splnění cílů přijatých plánů výkonnosti;

                           b)

                           členské státy by měly splnit plánovanou kapacitu a zároveň nepřekročit stanovený cíl v oblasti efektivity nákladů, pro nějž bude kontrola vývoje nákladů obzvláště důležitá;

                           c)

                           členské státy by měly od prvního referenčního období sledování výkonnosti Komisi každoročně podávat zprávy o

                                       i)

                                       rozdílu mezi stanovenými a skutečnými náklady za účelem určení zejména nekontrolovatelných nákladů a prozkoumání vývoje a důležitosti těchto nákladů;

                                       ii)

                                       rozdílu mezi investicemi poskytovatelů letových navigačních služeb zaznamenanými v plánech výkonnosti a skutečnými výdaji, jakož i mezi plánovaným dnem zahájení těchto investic a skutečnou situací;

                           d)

                           členské státy z následujících funkčních bloků vzdušného prostoru: Severoevropský funkční blok vzdušného prostoru (NEFAB), Baltský a Blue MED funkční blok vzdušného prostoru by měly Komisi nejpozději do konce roku 2012 oznámit pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůraznit shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010.

               3)

               S ohledem na přípravu na druhé referenční období sledování výkonnosti se Komise domnívá, že:

                           e)

                           při posuzování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů pro druhé referenční období sledování výkonnosti by se mělo vzít v úvahu relativní přispění členských států k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie během prvního referenčního období sledování výkonnosti, přičemž za referenční rok by se měl považovat rok 2009;

                           f)

                           členské státy by se měly připravit na to, že bude zapotřebí značného úsilí k dosažení cíle nákladové efektivnosti pro druhé referenčního období sledování výkonnosti, který je hluboko pod průměrnou úrovní v prvním referenčním období sledování výkonnosti. Očekává se, že to bude mít za následek výrazný tlak na snížení nákladů evropských poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu se zřízením funkčních bloků vzdušného prostoru;

                           g)

                           členské státy by měly při přípravě druhého referenčního období sledování výkonnosti řádně zvážit skutečné riziko pro poskytovatele letových navigačních služeb a zajistit, aby návratnost vlastního kapitálu toto riziko přiměřeněji odrážela.

               4)

               Komise ve spojení s orgánem pro kontrolu výkonnosti má v úmyslu plnit toto doporučení a ostatní doporučení obsažená v hodnotící zprávě orgánu pro kontrolu výkonnosti prostřednictvím dvoustranných a/nebo vícestranných jednání s členskými státy.

               5)

               Komise členským státům připomíná jejich povinnost zajistit průběžné sledování a podávání zpráv o plnění plánů výkonnosti podle čl. 17 odst. 1 a 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010.

               6)

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 26. července 2012.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 48, 23.2.2011, s. 16.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2011-2016

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2011-2016
   2012/C 219/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Rakousko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 24. dubna 2012 předložilo Rakousko svůj program stability na období 2011-2016 a dne 25. dubna 2012 národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je s ohledem na roky 2012 a 2013 obezřetný. Pokud jde o období 2014-2016, je scénář optimističtější a předpokládá průměrný růst HDP ve výši 2,1 %, což důsledně převyšuje současné odhady potenciálního růstu. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je napravit do roku 2013 nadměrný schodek a do roku 2016 dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle. Střednědobý rozpočtový cíl stanovený v programu stability se změnil z dosažení vyrovnaného rozpočtu v průběhu hospodářského cyklu na dosažení strukturálního deficitu ve výši 0,45 % HDP, což přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaná náprava nadměrného schodku je v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada ve svém doporučení vydaném v rámci postupu při nadměrném schodku v prosinci 2009. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) je však průměrné roční fiskální úsilí plánované na období 2011–2013 ve výši 0,5 % HDP nižší než 0,75 % HDP, které doporučila Rada. Plánovaný strukturální pokrok při dosahování střednědobého rozpočtového cíle je na rok 2015 dostatečný, je však nižší než referenční hodnota 0,5 % HDP ročně stanovená v Paktu o stabilitě a růstu na roky 2014 až 2016. Předpokládané tempo růstu veřejných výdajů v letech 2014–2015, při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů, respektuje referenční hodnotu pro výdaje stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu. Fiskální cíle, a to jak u příjmů, tak u výdajů, však ohrožují rizika. Například je obtížné vyčíslit rozpočtový dopad některých opatření, protože závisí na tom, v jakém rozsahu se jednotlivá opatření ujmou. Vzhledem k tomu, že právní předpisy ještě nebyly dohodnuty, nejsou podrobnosti o dani z finančních transakcí zatím známy. Plánované škrty výdajů na nižší než celostátní úrovni zatím nebyly identifikovány. Program solidarity předpokládá, že poměr dluhu k HDP, který na konci roku 2011 dosáhl 72,2 %, dosáhne vrcholu v roce 2013 ve výši 75,3 % a poté se bude postupně snižovat až na 70,6 % v roce 2016. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu, bude se Rakousko v letech 2014–2016 nacházet v přechodném období a plány uvedené v programu stability by zajištily dostatečný pokrok v úsilí o dosažení souladu s referenční hodnotou. Tuto projekci však doprovázejí rizika spojená s rostoucím dluhem státních podniků, které nejsou zahrnuty do sektoru veřejné správy, a s případnou další zátěží plynoucí z vládní podpory bankovního sektoru.

               (11)

               Přijetím nejnovějšího balíčku fiskální konsolidace zvolilo Rakousko cestu vedoucí k větší udržitelnosti veřejných financí. Opatření obsažená v balíčku však nezahrnují významné zjednodušení fiskálních vztahů mezi spolkovými, regionálními a místními orgány veřejné správy, které se obecně považuje za hlavní zdroj možných úspor. Mezi spolkovými a regionálními orgány veřejné správy bylo v zásadě dosaženo dohody o centralizovaném poskytování finančních prostředků v oblasti zdravotní péče, podrobnosti je však třeba ještě projednat.

               (12)

               S cílem zvýšit věkovou hranici pro odchod do důchodu uzákonilo Rakousko reformy, jejichž cílem je především omezit přístup k systému invalidních důchodů. Otázka pokroku v harmonizaci zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu mezi muži a ženami, která se v současnosti plánuje na období 2024–2033, nebyla řešena. Je rovněž třeba dále posílit zaměstnatelnost starších pracovníků a kulturu aktivního stárnutí v rámci podniků. Je možné, že navrhovaná opatření nebudou dostatečně dalekosáhlá na to, aby podstatně zvýšila skutečný věk odchodu do důchodu.

               (13)

               Rakouský trh práce fungoval velmi dobře, což dokázala nejnižší míra nezaměstnanosti v Unii v letech 2010 a 2011. Očekává se však, že potenciál pracovních sil bude v Rakousku od roku 2020 klesat. Rakousko se proto bude muset snažit plně využít potenciál obyvatelstva v produktivním věku tím, že bude řešit problém nízké míry zaměstnanosti starších pracovníků, otázku hojného využívání předčasného odchodu do důchodu a systémů invalidních důchodů, otázku vysokého zatížení mezd daněmi a příspěvky na sociální zabezpečení a poměrně vysoký podíl žen v málo placených zaměstnáních a zaměstnáních na částečný úvazek. Vedle toho není plně využit potenciál osob s přistěhovaleckým původem v důsledku nedostatečného vzdělání či potíží s uznáním kvalifikace získané v zahraničí. Studijní výsledky uvedené ve studii Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) 2009 jsou pod průměrem Unie a socioekonomické zázemí má na ně obzvláště vysoký vliv. Hlavními problémy zůstává neustále rostoucí počet studentů, a to v důsledku vysoké příchozí mobility („masová univerzita“) a vysoké míry předčasného zanechání studia (okolo 40 %), společně se značnými nedostatky ve financování.

               (14)

               Pokud jde o konkurenceschopnost a produktivitu, těší se Rakousko dobrému postavení. Přesto se však v několika oblastech potýká s relativními strukturálními nedostatky, které mohou ohrozit jeho potenciál dlouhodobého růstu. Hospodářská soutěž v odvětví služeb nebyla domácí poptávce příliš nakloněna. Nebyla vyřešena otázka vysokých cen za přístup k síti a narušujícího přístupu zavedených podniků, který činí překážky vstupu na trh, hospodářské soutěži a inovaci. Nadále přetrvávají neodůvodněná omezení ve svobodných povoláních: počet regulovaných povolání oznámených Rakouskem Komisi je mnohem vyšší než průměr EU. Je třeba posoudit odůvodněnost a proporcionalitu regulace v těchto povoláních. V otázce odhodlání Rakouska posílit spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nebylo dosaženo hmatatelného pokroku. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (6) („směrnice o službách“) byla konečně provedena přijetím „průřezového“ právního předpisu a změnami právních předpisů na úrovni spolkových zemí, jak doporučila Rada v roce 2011.

               (15)

               Rakouské finanční odvětví se potýká s konkrétními problémy souvisejícími s tím, že rakouské banky jsou značně vystaveny vlivu zemí střední, východní a jihovýchodní Evropy, neboť v ekonomice některých z nichž může stále ještě docházet ke zhoršování kvality aktiv. Politickým rozhodnutím, jež mají přeshraniční dopad, musí předcházet výměna informací a koordinace s orgány dohledu v hostitelských zemích. Orgány musí rovněž i nadále pečlivě sledovat a restrukturalizovat banky, které využily podporu veřejného sektoru, zejména ty úvěrové instituce, které byly znárodněny.

               (16)

               Rakousko přijalo v rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky, jakož i provádění závazků přijatých v roce 2011, se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšení konkurenceschopnosti a posílení udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila provádění závazků Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních.

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení Komise v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala program stability a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Rakousko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést rozpočet na rok 2012 tak, jak je plánováno a posílit a důsledně provádět rozpočtovou strategii na rok 2013 a poté; dostatečně upřesnit opatření (zejména na nižší než celostátní úrovni) s cílem zajistit včasnou nápravu nadměrného schodku a dosáhnout průměrné roční strukturální korekce uvedené v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Poté zajistit dosažení průměrné roční strukturální korekce, aby bylo dosaženo pokroku při plnění střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení referenční hodnoty pro výdaje.

               2.

               Podniknout další kroky k posílení vnitrostátního rozpočtového rámce sladěním odpovědností na úrovni spolkových, regionálních a místních orgánů veřejné správy, zejména prováděním konkrétních reforem, jejichž cílem je zlepšit organizaci, financování a účinnost zdravotní péče a vzdělávání.

               3.

               Uspíšit harmonizaci zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu mezi muži a ženami, posílit zaměstnatelnost starších pracovníků a pečlivě sledovat provádění nedávných reforem, které omezují přístup k režimům předčasného odchodu do důchodu, aby se zajistilo, že zákonem stanovený a skutečný věk odchodu do důchodu se zvyšuje v souladu se střední délkou života.

               4.

               Podniknout kroky ke snížení stávajícího zatížení pracovních sil daněmi a příspěvky na sociální zabezpečení, zejména u osob s nízkými příjmy, za účelem zvýšení míry zaměstnanosti starších osob a žen vzhledem k nutnosti zamezit dopadu demografických změn na obyvatelstvo v produktivním věku. Rozpočtově neutrálním způsobem přenést daňovou zátěž na daně z nemovitostí a ekologické daně. Snížit vysoké platové rozdíly mezi ženami a muži a pro ženy posílit příležitosti pro zaměstnání na plný úvazek, zejména poskytováním dodatečných služeb v péči o závislé osoby.

               5.

               Nadále zavádět opatření ke zlepšení výsledků ve vzdělávání, zejména u znevýhodněných mladých lidí. Přijmout opatření ke snížení počtu studentů, kteří předčasně zanechají vysokoškolského studia.

               6.

               Podniknout další kroky k posílení hospodářské soutěže v odvětví služeb odstraněním překážek pro vstup na maloobchodní trhy v oblasti komunikace, dopravy a energetiky. Odstranit bezdůvodná omezení přístupu ke svobodným povoláním. Posílit pravomoci orgánů pro hospodářskou soutěž a urychlit provádění reformy práva upravujícího hospodářskou soutěž.

               7.

               Dále restrukturalizovat a sledovat banky, které využily veřejné podpory, a zároveň se vyvarovat snižování pákového efektu. Dále zlepšit spolupráci a koordinaci vnitrostátních politických rozhodnutí s orgány dohledu nad finančním sektorem působícími v jiných zemích.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 210, 16.7.2011, s. 8.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v rámci programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Greeceand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Greece, 2011-2014

text:
      EVROPSKÁ KOMISE
                                     V Bruselu dne 7.6.2011
                                     SEK(2011) 808 v konečném znění
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011
                 a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2011–2014
               {SEK(2011) 717 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                               Doporučení pro
                                        DOPORUČENÍ RADY
                         k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011
                                     a pro vydání stanoviska Rady
                k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala
           rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států1, které společně
           tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované
           hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
           a zaměstnanosti.
   1
            Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                    2                                           CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
       začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru
       ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v
       návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se
       přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
       snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
       o posílení růstu.
   (5) Řecko dne 3. května 2010 předložilo všeobsáhlý program strukturálních změn,
       podpořený finanční pomocí ve výši 110 miliard EUR ze strany členských států
       eurozóny a MMF. Přiložené memorandum o porozumění a jeho následné doplňky
       stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, z nichž se při vyplacení finanční
       pomoci vychází.
   (6) Klíčové prvky podmíněnosti politiky byly ukotveny v rozhodnutí Rady 2010/320/EU a
       následných novelách2, jež jsou určeny Řecku a mají je přivést k posílení a prohloubení
       fiskálního dohledu a vyzývají Řecko, aby přijalo opatření k takovému snížení
       schodku, jež se považuje za nezbytné k nápravě situace nadměrného schodu podle
       ustanovení článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy.
   (7) Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Řecko doposud
       nepředložilo aktualizovaný program stability ani výslovně nesdělilo zvláštní závazky a
       kroky na rok 2011 v rámci Paktu euro plus. Očekává se, že budou Evropské radě
       předloženy.
   (8) Během posledního desetiletí byla růstová výkonnost Řecka založena na neudržitelných
       hnacích silách: rozmach spotřeby a zbytkový investiční rozmach byly doprovázeny
       vysokými nárůsty reálných mezd a rychlým nárůstem úvěrů; rozmach byl podporován
       nízkými reálnými úrokovými sazbami v souvislosti s přijetím eura a liberalizací
       finančního trhu. Celosvětová krize v letech 2008 až 2009 odhalila zranitelné oblasti,
       k nimž patří neudržitelné fiskální politiky, částečně přikryté nespolehlivou statistikou
       a dočasně vysokými příjmy; nepružný trh práce a nepružný trh s produkty; ztráta
       konkurenceschopnosti a rostoucí vnější zadluženost. Bankovní odvětví, ačkoli nestálo
       na počátku hospodářské krize ani krize důvěry, bylo touto krizí dotčeno. Rozsah
       zhoršení ve fiskální pozici byl odhalen pozdě v důsledku závažných nedostatků
       v řeckém účetním a statistickém systému. Tím se opozdilo provádění nápravných
       opatření. Protože vzrostly obavy o řeckou fiskální udržitelnost a zvýšila se globální
       averze vůči riziku, nálady na trhu se vůči Řecku počátkem roku 2010 prudce zhoršily.
       V dubnu 2010 Řecko požádalo o mezinárodní finanční pomoc, neboť bylo
       konfrontováno se značnými potřebami financování a nebylo s to vstoupit na
       mezinárodní kapitálové trhy.
   2
       Rozhodnutí Rady ze dne 10 května 2010 (2010/320/EU), Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6; rozhodnutí
       Rady ze dne 7. září 2010 (2010/486/EU), Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 12; rozhodnutí Rady ze dne 20.
       prosince 2010 (2011/57/EU), Úř. věst. L 26, 29.1.2011, s. 15; rozhodnutí Rady ze dne 7. března 2011
       (2010/257/EU), Úř. věst. L 110, 29.4.2011, s. 26.
CS                                                    3                                                      CS
 ---pagebreak---    (9)    Řecko se zavázalo provádět program hospodářských a finančních strukturálních změn
          s krátkodobým cílem napravit fiskální a vnější nerovnováhu a obnovit důvěru. Ve
          střednědobém horizontu by mělo položit základy modelu růstu spočívajícího více na
          investicích a vývozu, které podporují růst a zaměstnanost. Tento program počítá
          s rozsáhlou akcí na třech frontách: i) strategie fiskální konsolidace posunutá do
          začátku rozpočtového roku, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší
          fiskální kontrolou; ii) strukturální reformy na trhu práce a na trhu s produkty, a to se
          zaměřením na konkurenceschopnost a růst a iii) úsilí o ochranu stability bankovního
          odvětví.
   (10)   Komise posoudila předlohu národního programu reforem.3Vzala v úvahu nejen
          význam programu pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Řecku,
          ale také jeho soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit
          celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě
          budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Komise v této souvislosti podtrhuje
          naléhavost provedení plánovaných opatření k dosažení souladu s rozhodnutím Komise
          (2010/320),
   DOPORUČUJE, aby Řecko provedlo tato opatření:
   plně provést opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2010/320/EU ve znění rozhodnutí Rady
   XXXX/XXX, dále pak specifikovaná v memorandu o porozumění ze dne XX/XX/XXXX a
   následných doplňcích uvedeného memoranda [, zejména v posledním doplňku ze dne
   XX/XX/XXXX].
   V[e] dne .
                                                 Za Radu
                                                 předseda / předsedkyně
   3
          SEK(2011) 717.
CS                                                 4                                               CS


				|

		52014DC0422

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Polska na rok
2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali
předsedové vlád nebo hlavy států rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout
cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Polska na rok 2013 a vydala
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období
2012–2016.
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[4],
která zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik na
rok 2014. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[5],
ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu
a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních
dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 24. dubna 2014 předložilo Polsko svůj
národní program reforem na rok 2014 a dne 30. dubna 2014 svůj
konvergenční program na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly
oba programy posuzovány současně.
(8)
Cílem rozpočtové strategie popsané v
konvergenčním programu na rok 2014 je snížit do roku 2015 schodek pod
referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a splnit
střednědobý rozpočtový cíl do roku 2018. Střednědobý
cíl (-1 % ve strukturálním vyjádření) je přísnější než požadavek
obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Cíle týkající se celkového
schodku předložené v rámci konvergenčního programu na rok 2014 jsou v
souladu s včasnou nápravou nadměrného schodku. Navíc, ačkoliv je
(přepočítané) strukturální přizpůsobení v roce 2014 v
souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném
schodku, je nižší než zlepšení požadované v roce 2015. V letech následujících
po plánované nápravě nadměrného schodku je plánovaný
(přepočítaný) roční pokrok k dosažení střednědobého
cíle nižší než požadavek obsažený v Paktu o stabilitě a růstu.  Proto
jsou programové cíle částečně v souladu s požadavky Paktu o
stabilitě a růstu. Předpokládá se, že veřejný dluh v
průběhu doby trvání konvergenčního programu zůstane nižší
než 60% HDP. Polské orgány předpokládají, že prudce poklesne z 57,1 % HDP
v roce 2013 na 49,5 % v roce 2014, a to zejména díky velkému jednorázovému
převodu aktiv penzijního fondu, a že na této úrovni zůstanou i v roce
2015. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je realistický pro rok 2014 a optimistický pro rok 2015 s
vyšším růstem reálného HDP ve výši 3,8 % oproti předpovědi
Komise z jara 2014 ve výši 3,4 %. Rada se na základě vlastního posouzení
programu a předpovědi Komise v souladu s nařízením Rady (ES)
č. 1466/97 domnívá, že ačkoliv se očekává, že Polsko
nepřekročí strop celkového schodku, který Rada doporučila na rok
2014, stále existují rizika, pokud jde o udržitelnou nápravu nadměrného
schodku v roce 2015, a tedy pro vhodný průběh přizpůsobení
vedoucí k dosažení střednědobého cíle.
(9)
K zajištění úspěchu strategie fiskální
konsolidace je zapotřebí, aby byla fiskální konsolidace podpořena
komplexními strukturálními reformami. Nízký podíl prorůstových výdajů
(vzdělávání, výzkum a inovace) omezuje vyhlídky na dlouhodobý růst. S
ohledem na stárnutí populace se ve střednědobém až dlouhodobém
horizontu očekává značný nárůst výdajů na zdravotní
péči. Posílením primární péče a systémů převádění
pacientů mezi pracovišti a využitím potenciálu pro úspory vyplývajících z
nákladové efektivity v nemocniční péči je možné snížit zátěž
veřejného rozpočtu a zlepšit přístup ke zdravotní péči.
Problémem zůstává nízká míra dodržování daňových předpisů,
zejména pokud jde o efektivitu daňové správy a míru administrativní
zátěže pro daňové poplatníky. Polsko má rozsáhlý systém snížených
sazeb DPH, což přispívá k největším rozdílům sazeb v oblasti DPH
v rámci EU. To vede ke ztrátám na straně příjmů a zvýšeným
nákladům na dodržování daňových předpisů. Úroveň
zdanění energií je poměrně nízká. V nedávné minulosti byly
přijaty kroky ke zlepšení polského fiskálního rámce. Rámec by nicméně
posílilo zavedení plnohodnotné nezávislé fiskální rady odpovědné za
předběžné kontroly dodržování fiskálních pravidel, posuzování
makroekonomických a rozpočtových předpovědí a analýzu dlouhodobé
udržitelnosti veřejných financí a také za následné hodnocení dodržování
fiskálních pravidel.
(10)
V průběhu uplynulého roku se
postupně zvyšovala nezaměstnanost mladých lidí, což je
částečně důsledkem pokračujícího nesouladu mezi
výstupy vzdělávacího systému a potřebami trhu práce a částečně
důsledkem narůstajícího počtu mladých lidí, kteří nejsou
zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné
přípravy. Navzdory pokračujícím snahám o reformu
sytému odborného vzdělávání a přípravy stále existuje potřeba dále usnadnit přístup ke kvalitní učňovské
přípravě a učení se prací, posílit spolupráci mezi školami a
zaměstnavateli a oslovit mladé lidi neregistrované v evidenci
úřadů práce, v souladu s cíli záruk pro mladé lidi.
Přizpůsobení dovedností požadavkům trhu práce je velmi
důležité také v souvislosti s programy celoživotního učení, kterých
se účastní stále velmi málo osob, zejména pokud jde o starší pracovníky,
jejichž schopnosti často neodpovídají současným nárokům.
Přetrvává segmentace trhu práce s rozsáhlým využíváním pracovních smluv na
dobu určitou, včetně smluv občanského práva. Uzavírání
pracovních smluv na dobu určitou je značně rozšířené
zejména v případě mladých lidí. Ačkoliv se často tvrdí, že
pracovní smlouvy na dobu určitou jsou nástrojem, který má
nezaměstnaným umožnit vstup na trh práce s výhledem na pozdější
získání smlouvy na dobu neurčitou, u většiny polských pracovníků
tomu tak není, neboť k přechodu od pracovní smlouvy na dobu
určitou k trvalému zaměstnání dochází v malé míře, což
často negativně ovlivňuje produktivitu a kvalitu lidského
kapitálu.
(11)
Účast žen na trhu práce zůstává na nízké
úrovni. Polsko přijalo několik opatření pro
posílení zaměstnanosti žen, včetně zvýšení dostupnosti
zařízení péče o malé děti (jesle) a navýšení veřejného
financování pro školky s cílem povzbudit rodiče k tomu, aby své děti
zapisovali do předškolního vzdělávání. Dostupnost zařízení
péče o malé děti však zůstává nízká, zejména ve venkovských
oblastech, a přetrvávají nerovnosti v oblasti dostupnosti
předškolního vzdělávání. Účast starších pracovníků na trhu
práce zůstává v Polsku na nízké úrovni. Možnosti předčasného
odchodu do důchodu byly výrazně omezeny, avšak je nezbytné vyvinout
další úsilí pro zvýšení zaměstnatelnosti starších pracovníků a
prodloužení efektivní délky pracovního života. Problémem zůstává reforma
zvláštních důchodových systémů pro horníky a zemědělce.
Systém sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) motivuje
malé zemědělce k setrvání v odvětví zemědělství, což
vede ke skryté nezaměstnanosti ve venkovských oblastech a podpoře
neformální ekonomiky. Horníci i nadále požívají výsad, pokud jde o
důchodové nároky a požadovanou minimální odpracovanou dobu. Oba
důchodové systémy poškozují odvětvovou a územní mobilitu pracovních
sil.
(12)
Polsko je jednou ze zemí EU, které vykazují
nejnižší úroveň výdajů na výzkum a vývoj, a má jedny z nejhorších
výsledků, pokud jde o širší ukazatele inovací. Zejména
výdaje soukromého sektoru na výzkum a vývoj jsou na zvláště nízké úrovni.
Nízké výdaje na výzkum a vývoj souvisejí s nízkou aktivitou společností v
oblasti výzkumu a inovací a s podnikatelským prostředím, které není
dostatečně příznivé pro inovace. Systém
podpory inovací v Polsku se vyhýbá riziku, je založen především na
grantech a podporuje absorpci a přenos technologií bez výrazného dopadu na
skutečně nové inovace. Stávající daňové pobídky pro výzkum a
vývoj nejsou účinné, pokud jde o podporu vnitřního výzkumu a vývoje v
soukromém sektoru, a využívají je pouze velké společnosti. Polské podniky
se ve velké míře spoléhají na absorpci technologií. Tento přístup
sice zajišťuje zvyšování produktivity a hospodářský růst, ale
Polsko by v současné době již mělo přejít na model více
založený na vlastních inovacích. Výzvou i nadále zůstává zvýšení
inovační kapacity polských společností, lepší propojení vědy a
průmyslu a vývoj cílených nástrojů přizpůsobených celému
inovačnímu cyklu.
(13)
Ve všech odvětvích polského hospodářství
stále existuje vysoký potenciál úspor založený na zlepšování energetické
účinnosti, které by mohly podpořit růst, zlepšit
konkurenceschopnost a přispět ke snížení energetické závislosti Polska.
Domácí kapacity na výrobu energie zastarávají a rozvodná síť je stále
přetížená, ale postupuje realizace projektů na vytvoření
větší propojovací kapacity se sousedními členskými státy.
Klíčovým problémem na trhu se zemním plynem zůstává nedostatečná
diverzifikace a hospodářská soutěž.
(14)
Významnou překážkou růstu zůstává v
Polsku i nadále nedostatečně rozvinutá dopravní a širokopásmová
infrastruktura. Jsou potřebné zejména významné investice do
železniční sítě, která je ve špatném stavu, aby se zvýšila
konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy a bylo dosaženo lepší
rovnováhy mezi silniční a železniční dopravou. Pouze
přibližně jedna třetina z celkových přibližně 20 000
km provozovaných železničních tratí je v dobrém technickém stavu. Přetrvávají problémy s včasným prováděním projektů
v oblasti železniční dopravy. Účinnost využívání
zdrojů lze zvýšit prostřednictvím lepšího nakládání s odpady.
(15)
Vymáhání plnění smluv je v Polsku zdlouhavé a
postup pro získání stavebního povolení je dlouhý a složitý. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou vysoké, což
představuje významný problém pro podnikatelské prostředí. Polsko dosáhlo významného pokroku při provádění ambiciózní reformy,
která usnadňuje přístup k regulovaným povoláním.
(16)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu polské hospodářské politiky. Posoudila konvergenční
program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Polska, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské Unii tím, že pro
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení č. 1 až 6.
(17)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada konvergenční program Polska a její stanovisko[6] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1,
DOPORUČUJE, aby Polsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Posílit rozpočtovou
strategii, aby se zajistilo, že do roku 2015 dojde k udržitelné korekci
nadměrného schodku, a to prostřednictvím dosažení strukturálního
přizpůsobení uvedeného v doporučeních Rady v rámci postupu
při nadměrném schodku. Po nápravě nadměrného schodku a až
do dosažení střednědobého cíle dodržovat referenční hodnotu
ročního strukturálního přizpůsobení ve výši 0,5 % HDP. Trvalá
náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje spolehlivou realizaci ambiciózních
strukturálních reforem, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství
a posílily potenciál růstu i zaměstnanost. Minimalizovat v tomto
ohledu škrty v oblasti investic posilujících růst, zlepšit cílenost
sociálních politik a nákladovou efektivitu výdajů a celkovou efektivitu
odvětví zdravotní péče, rozšířit daňový základ řešením
problému s rozsáhlým systémem snížených sazeb DPH a zlepšit dodržování
daňových předpisů, zejména zvýšením efektivity daňové
správy. Zřídit nezávislou fiskální radu.
2.           Vystupňovat úsilí o
snížení nezaměstnanosti mladých lidí, zejména dalším zlepšením
relevantnosti vzdělání z hlediska potřeb trhu práce, zvýšením
dostupnosti učňovských míst a míst pro učení se prací, lepším
vyhledáváním mladých lidí neregistrovaných v evidenci úřadů práce a
posílením spolupráce mezi školami a zaměstnavateli, v souladu s cíli
záruky pro mladé lidi. Zvýšit účast dospělých na celoživotním
učení, aby se nabídka dovedností přizpůsobila poptávce. Bojovat
proti segmentaci trhu práce zajištěním lepšího přechodu od pracovních
smluv na dobu určitou ke smlouvám na dobu neurčitou a omezením
nadměrného využívání smluv občanského práva.
3.           Pokračovat v úsilí o
zvýšení účasti žen na trhu práce, zejména prostřednictvím
přijetí dalších opatření ke zvýšení dostupnosti finančně
dostupné a kvalitní péče o malé děti a předškolního
vzdělávání a zajištění stabilního financování. Integrovat
zemědělce do všeobecného důchodového systému a v první
řadě urychlit vytvoření systému pro posuzování a registraci
příjmu zemědělců. Postupně ukončit zvláštní
důchodový systém pro horníky s cílem integrovat je do všeobecného
důchodového systému. Podpořit celkovou reformu důchodového
systému zvýšením úsilí o podporu zaměstnatelnosti starších
pracovníků, aby se zvýšil věk odchodu z trhu práce.
4.           Zlepšit efektivitu
daňových pobídek na podporu výzkumu a vývoje v soukromém sektoru jako součást
úsilí o silnější propojení výzkumu, inovací a průmyslové politiky a
lépe zaměřovat stávající nástroje v různých fázích
inovačního cyklu.
5.           Obnovit a rozšířit
kapacity na výrobu energie a posílit účinnost celého energetického
řetězce. Urychlit a rozšířit rozvoj elektrické rozvodné
sítě, včetně přeshraničních propojení se sousedními
členskými státy, a vybudovat propojovací plynovod s Litvou.
Neprodleně zajistit účinné provádění investičních projektů
do železniční dopravy a zlepšit administrativní kapacitu v tomto
odvětví. Intenzivněji usilovat o rozšíření širokopásmového
pokrytí. Zlepšit nakládání s odpady.
6.           Přijmout další
opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí tím, že se zjednoduší
vymáhání plnění smluv a požadavky na získání stavebního povolení.
Zintenzivnit snahy o snížení nákladové a časové náročnosti dodržování
daňových předpisů pro podniky. Dokončit probíhající reformu
zaměřenou na usnadnění přístupu k regulovaným povoláním.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 422 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES)
č.1466/97.