title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/84

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2018
      (2018/C 320/19)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Dokument náležitě zohlednil evropský pilíř sociálních práv, vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (2) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Rakousko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 2, bylo plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Rakousku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (3), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (4)

                  Dne 25. dubna 2018 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2018 a dne 21. března 2018 svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 předpokládá rakouská vláda zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2017 na přebytek ve výši 0,4 % HDP v roce 2022. Očekává se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP k roku 2017 – bude splněn roku 2019. Podle programu stability by měl poměr dluhu veřejného sektoru k HDP postupně klesnout ze 78,1 % HDP v roce 2017 na 62,2 % HDP v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2018 optimistický a po tomto roce realistický. Hlavní rizika pro střednědobé rozpočtové plánování jsou diskreční opatření politiky, která by měla platit od roku 2020, jako je oznámená reforma daně z příjmů fyzických osob, jejíž čistý rozpočtový dopad není dosud plně specifikován.

                  (7)

                  Program stability uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření jsou značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise dosáhly v roce 2017 způsobilé dodatečné výdaje 0,03 % HDP v souvislosti s mimořádným přílivem uprchlíků, zatímco v souvislosti s bezpečnostními opatřeními žádné dodatečné výdaje nevznikly. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, protože příliv uprchlíků a závažnost teroristické hrozby představují mimořádné události, jejich dopad na veřejné finance Rakouska je značný a udržitelnost by povolením dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Požadovaná korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2017 proto byla s ohledem na dodatečné náklady na uprchlíky snížena.

                  (8)

                  Dne 11. července 2017 Rada doporučila, aby Rakousko zajistilo, že se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 omezí na výjimku spojenou s rozpočtovými důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostními opatřeními. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2018 ve výši 3,3 %, což odpovídá povolenému zhoršení strukturálního salda o 0,2 % HDP. Při zohlednění umožněných výjimek prognóza Komise z jara 2018 poukazuje na riziko určité odchylky od uvedeného požadavku za rok 2018 a za období 2017–2018 dohromady.

                  (9)

                  Rakousko by mělo dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 s ohledem na příspěvky související s mimořádnými událostmi, u kterých je zaručena dočasná odchylka. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 2,9 %, což odpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,3 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2018 by za předpokladu nezměněné politiky Rakousko v roce 2019 riskovalo významnou odchylku od požadavku v důsledku odchylky za spojené období let 2018 a 2019. Současně s tím se očekává, že odchylka Rakouska od jeho střednědobého cíle v roce 2019 bude 0,1 % HDP. Předpokládá se také, že Rakousko v letech 2018 a 2019 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově zastává Rada stanovisko, že Rakousko musí být připraveno přijímat další opatření, aby zajistilo soulad s požadavky v roce 2018, a že pro rok 2019 by měla být přijata další nezbytná opatření, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.

                  (10)

                  Podle zprávy o stárnutí obyvatelstva 2018 předpokládané zvyšování výdajů na důchody, zdravotnictví a dlouhodobou péči poukazuje na středně vysoké riziko ohrožující udržitelnost veřejných financí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Veřejné výdaje Rakouska na důchody jsou vyšší než průměr Unie (13,8 % ve srovnání s 11,2 % v roce 2016) a očekává se jejich další růst do roku 2070 (0,5 % ve srovnání s – 0,2 % HDP). Nedávné reformy úspěšně poskytly pobídky k pozdějšímu odchodu do důchodu. Avšak bez zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu další hromadění nároků na dávky během prodloužené doby pracovního života dlouhodobou udržitelnost nezlepší. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen v 60 letech je jedním z nejnižších v Unii. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen se pouze postupně upraví do roku 2024, přičemž k harmonizaci se zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu u mužů dojde až v roce 2033. Zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a omezení předčasných odchodů do důchodu by přispělo k udržitelnosti důchodových systémů v kontextu stárnoucí populace.

                  (11)

                  Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou nad průměrem Unie (7 % oproti 6,8 % HDP v roce 2016) a očekává se jejich růst v míře vyšší, než je tomu v průměru Unie (1,3 % oproti 0,9 % HDP), což by zvýšilo veřejné výdaje na zdravotní péči do roku 2070 na 8,3 % HDP. Předpokládá se, že výdaje na dlouhodobou péči se do roku 2070 zdvojnásobí z 1,9 % na 3,8 % HDP. Zavedení stropů výdajů prostřednictvím zákona o vyrovnávání příjmů z roku 2017 a reforma posilující primární zdravotní péči a snižující závislost na odvětví nemocniční péče jsou počátkem řešení problému udržitelnosti péče. Trvale vysoký počet poboček zdravotních pojišťoven poskytuje údaj o dalších možných úsporách v oblasti správy a administrativních nákladů. Účinnější způsoby zadávání veřejných zakázek (např. zadávací řízení zveřejněná v celé Unii, necenová zadávací kritéria a meziregionální agregace zadávacích řízení) by zlepšilo kvalitu a nákladovou efektivnost. Pokud jde o oblast dlouhodobé péče, předpokládá se, že nedávná politická opatření, jako jsou rozhodnutí o zrušení používání soukromého majetku osob na financování lůžkové dlouhodobé péče, výdaje spíše zvýší (než že by zůstaly ve stejné výši).

                  (12)

                  Zákon o vyrovnávání příjmů z roku 2017 přispěl ke zjednodušení finančních vztahů mezi různými úrovněmi správy v Rakousku, a to zahájením financování zaměřeného na úkoly, zjednodušením distribuce mezivládních transferů a přidělením vlastních zdrojů příjmů pro spolkové státy. Nicméně i přes toto reformní úsilí je fiskální rámec nadále nejasný a stále trvá významný nesoulad mezi výdaji a odpovědností za získávání příjmů, což vytváří slabé pobídky pro zvýšení efektivnosti na nižší než celostátní úrovni.

                  (13)

                  Navzdory daňové reformě z roku 2016 zůstává daňové zatížení práce vysoké a dojde k jeho postupnému zvyšování, pokud daňová pásma nebudou indexována podle inflace. Osoby s vyššími příjmy zaznamenaly z reformy relativně velký prospěch ve srovnání s osobami s nižším příjmem a daňové zatížení osob s nízkými příjmy je stále vysoké. Z daňové reformy měli prospěch rovněž více muži než ženy. Zdroje příjmů považované za méně nepříznivé pro růst, jako jsou například periodické daně z nemovitostí, se zdají být nedostatečně využity, hlavně z důvodu převážně zastaralého daňového základu. Příjmy z periodických daní z nemovitostí jsou v Rakousku na nízké úrovni 0,2 % HDP, přitom průměr Unie v roce 2016 činil 1,6 % HDP. K řešení tohoto problému by mohlo přispět přesunutí daňové zátěže z oblasti práce na méně nepříznivé zdroje příjmů.

                  (14)

                  Trh práce funguje dobře, přetrvávají však problémy pro konkrétní skupiny osob, jako jsou např. ženy a lidé z přistěhovaleckého prostředí. I přes celkově vysokou míru zaměstnanosti žen jsou jejich výsledky na trhu práce, pokud jde o zaměstnání na plný úvazek, relativně nízké. Míra zaměstnanosti žen (věková skupina 20–64 let) na částečný úvazek, která v roce 2017 činila 47,9 %, je i nadále jednou z nejvyšších v Unii (průměr Unie: 31,1 %). Přispívají k tomu problémy spojené s přístupem k formální péči o děti, a to zejména mimo městské oblasti. Vysoký podíl žen v práci na částečný úvazek, což je z velké části způsobeno tím, že ženy vykonávají neplacené důležité úkoly, jako je péče o děti a příbuzné, jakož i jejich nižší hodinová mzda, přispívají k trvale vysokému rozdílu v platech žen a mužů. Posledně uvedený důvod má přímý dopad na akumulaci nároků na důchodové zabezpečení, což má za následek velké rozdíly ve výši důchodů.

                  (15)

                  Výsledky vzdělávání znevýhodněných studentů se nezlepšily. Nadále existují velké rozdíly ve výkonnosti mezi studenty s přistěhovaleckým původem a bez něj. Vnitrostátní testování v roce 2016 potvrdilo, že přibližně čtvrtina žáků osmých tříd nedosahuje vzdělávacích standardů v německém jazyce nebo jich dosahuje pouze částečně. Nedávné mezinárodní zkoušky také potvrdily zvyšující se zaostávání ve čtení u žáků, kteří pocházejí z nižších socio-ekonomických vrstev nebo z rodin migrantů. Srovnáme-li výsledky programu pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) z let 2012 a 2015, podíl studentů se slabými výsledky vzrostl ve všech třech hlavních oblastech, tj. v matematice, čtení a přírodních vědách. Žáci narození v Rakousku mají lepší výsledky než první generace migrantů, přičemž rozdíl odpovídá téměř třem letům školní docházky.

                  (16)

                  I když je produktivita v Rakousku vysoká, její růst je v posledních letech nevýrazný i přes značné úsilí, např. prostřednictvím investic do výzkumu a vývoje a zlepšení rámce pro začínající podniky. Ostatní nástroje na podporu růstu produktivity souvisí s digitalizací společnosti, růstem podniků a hospodářskou soutěží v oblasti služeb. Rakousko má významné překážky v přístupu a omezující pravidla pro výkon podnikatelských služeb a regulovaných povolání. Mezi tyto překážky patří zvláštní požadavky na podílnictví, široký rozsah vyhrazených činnost a mezidisciplinární omezení. Důležitým nástrojem k řešení tohoto problému je další úsilí o snížení zátěže a plánované zhodnocení rakouského zákona o živnostenském podnikání (Gewerbeordnung).

                  (17)

                  Intenzivnější hospodářská soutěž v odvětví služeb by pomohla Rakousku vyřešit problémy s šířením digitálních technologií a obchodních modelů, zejména u mikropodniků a malých a středních podniků. Digitalizace těchto podniků je v Rakousku obzvláště důležitá, neboť tvoří páteř rakouského hospodářství. Klíčové jsou iniciativy, jako je „KMU Digital“ a „AT:net“, a provádění rakouského digitálního plánu. Další otázka se týká rozšiřování podniků a zejména vysoce inovativních společností. Financování v pozdější fázi, například ve formě rizikového kapitálu a přístupu na veřejné kapitálové trhy, je pro rychle se rozvíjející podniky nedostatečné. Rychle rostoucí podniky jsou klíčové pro šíření nových technologií a obchodních modelů, včetně digitálních dovedností, a tím i pro růst produktivity.

                  (18)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (19)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Rakousku v období 2018–2019:

                  1.

                  Dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019, s ohledem na příspěvky související s mimořádnými událostmi, u kterých je zaručena dočasná odchylka. Zajistit udržitelnost systému zdravotnictví, dlouhodobé péče a důchodového systému zvýšením zákonného věku odchodu do důchodu a omezením předčasných odchodů do důchodu. Zefektivnit veřejné služby, mimo jiné prostřednictvím propojením odpovědnosti v oblasti financování a výdajů.

                  2.

                  Snížit daňové zatížení, zejména osob s nízkými příjmy, přesunem daňového zatížení na jiné zdroje příjmů, které méně omezují růst. Zlepšit výsledky žen na trhu práce. Zlepšit základní dovedností u znevýhodněných mladých lidí a osob z přistěhovaleckého prostředí. Podpořit růst produktivity, a to stimulací digitalizace podniků a růstem podniků a snížením regulačních překážek v odvětví služeb.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/103

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2018
      (2018/C 320/23)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovinsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení, zejména do doporučení č. 1, plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Slovinsku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (4), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Slovinska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Slovinsko se nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou.

                  (4)

                  Dne 13. dubna 2018 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2018 a dne 26. dubna 2018 svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Slovinsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Program stability z roku 2018 předložila úřednická vláda. Vychází z předpokladu nezměněné politiky. Vláda tudíž očekává zlepšení celkového přebytku státního rozpočtu na 0,4 % HDP v roce 2018 a následně na 0,9 % HDP v roce 2021. Pokud jde o střednědobý rozpočtový cíl – přebytek ve výši 0,25 % HDP –, neplánuje se, že by byl, za předpokladu nezměněné politiky, do roku 2021 dosažen. Podle programu stability z roku 2018 by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2018 klesnout na 69,3 % HDP a dále klesat až na 58,3 % HDP v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický.

                  (7)

                  Dne 11. července 2017 Rada Slovinsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (6) v roce 2018 nepřesáhla 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Zároveň bylo uvedeno, že při posuzování návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následném posuzování výsledků rozpočtového hospodaření za rok 2018 bude třeba řádně zohlednit cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí. V rámci přípravy svého stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2018 Komise posoudila sílu oživení slovinské ekonomiky, přičemž náležitě zohlednila jeho problémy související s udržitelností a domnívá se, že v roce 2018 je zapotřebí fiskální strukturální úsilí ve výši alespoň 0,6 % HDP a neexistuje žádný prostor pro odchýlení v horizontu jednoho roku. To odpovídá nominální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřevyšující 1,5 %. Přihlédne-li se v celkovém posouzení k výše uvedenému a k prognóze Komise z jara 2018, existuje v roce 2018 riziko významného odchýlení od doporučeného postupu korekce směřujícího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (8)

                  S ohledem na míru celkového veřejného dluhu Slovinska vyšší než 60 % HDP a očekávanou produkční mezeru ve výši 4,1 % HDP by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla v roce 2019 překročit 2,2 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň existují jasné signály, že volná kapacita ekonomiky je podhodnocena, přičemž inflace by v roce 2019 měla dosáhnout 2 %, podzaměstnanost je nad úrovní před krizí a po silném propadu v období krize dochází k oživení investic. Nástroj pro kontrolu věrohodnosti navíc také naznačuje, že odhady produkční mezery podle běžné metodiky jsou spojeny s vysokou mírou nejistoty. Na tomto základě se jako vhodná jeví roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, která odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí 3,1 %. Při nezměněné politice existuje riziko významného odchýlení od tohoto požadavku v roce 2019 a v celém období let 2018 a 2019. V roce 2018 Slovinsko podle prognóz dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2019 splní i základní pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být od roku 2018 přijata nezbytná opatření.

                  (9)

                  Vláda předložila návrhy na reformu systému zdravotní péče. Návrh zákona o zdravotní péči a zdravotním pojištění, který je ústředním prvkem reformy a zajistí financování zdravotnictví v dlouhodobém horizontu, byl předložen ke konzultaci hospodářské a sociální radě v prosinci 2017, ale nebyl již přijat před volbami, takže jeho vyhlídky na přijetí jsou nyní nejisté. V současnosti se připravuje návrh zákona o dlouhodobé péči, která se stane novým pilířem sociálního zabezpečení a doplní jeho ostatní systémy (zdravotní péče, sociální péče a důchodové zabezpečení). Stále není jasné, jakým způsobem Slovinsko do budoucna zvýší nákladovou efektivnost, dostupnost a kvalitu péče. V roce 2017 byly přijaty návrhy na změnu zákonů o lékařích, o zdravotnických službách, o právech pacientů a o stanovení intervenčních opatření k zajištění finanční stability veřejných zdravotnických institucí, které musí být nyní prováděny v praxi, aby byla zajištěna dostupnost a kvalita péče. Byly podniknuty první kroky k realizaci národního plánu zdravotní péče na období 2016–2025. Postupně vznikají polikliniky praktického lékařství, do roku 2020 má být zřízen systém hodnocení zdravotnických technologií a elektronické zdravotnictví zlepší sledování na celostátní úrovni. Lépe koordinované zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotní péče by navíc mělo přispět k větší nákladové efektivnosti zadávání zakázek.

                  (10)

                  V červenci 2017 přijala hospodářská a sociální rada jednomyslně dokument nazvaný „Výchozí body pro modernizaci systému důchodového a invalidního pojištění v Republice Slovinsko“. Tento dokument shrnuje různá opatření k zajištění přiměřených důchodů a vytvoření udržitelného a transparentního důchodového systému. Nicméně konkrétní akční plán k přijetí těchto opatření stále chybí, a přestože se sociální partneři a vláda dohodli na přijetí reformy do roku 2020, zaváděcí období pro reformu dosud nebylo stanoveno. Je třeba najít řešení v těchto otázkách: zajištění dlouhodobé udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému tím, že bude upraven zákonný důchodový věk a bude podporován pozdější odchod do důchodu, zvýšení pokrytí systémů penzijního připojištění, vhodná podpora v případech měnící se profesní dráhy a snížení rizika chudoby ve stáří.

                  (11)

                  Hospodářský růst pokračoval a dále se zlepšily podmínky na trhu práce a vývoj v sociální oblasti. Podíl lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením se snížil, ale u starších osob, zejména u žen, stále přesahuje průměr Unie. Zaměstnanost opět vzrostla a nezaměstnanost dále poklesla. Ukazuje se však nedostatek pracovních sil v některých odborných profesích. Dlouhodobá nezaměstnanost zůstává vyšší než v období před krizí a stále představuje téměř polovinu celkové nezaměstnanosti. Problémy přetrvávají zejména u starších pracovníků, jejichž míra zapojení a zaměstnanosti i nadále patří k nejnižším v Unii. Slovinská společnost rychle stárne, což znamená, že podíl obyvatelstva v produktivním věku a nabídka pracovních sil se snižují. V reakci na tento trend vláda připravila „strategii aktivního stárnutí“, avšak konkrétní akční plány stále chybí.

                  (12)

                  Stárnutí obyvatelstva zdůrazňuje nutnost zvýšit účast na vzdělávání dospělých, která od roku 2010 klesá a je obzvláště nízká u osob s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Zejména u těchto skupin osob by šanci na zaměstnání zvýšilo zlepšování dovedností prostřednictvím celoživotního učení. Míra zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací se sice zlepšila, ale zůstává pod předkrizovou úrovní i pod průměrem Unie. Hodnocení aktivních politik v oblasti trhu práce ukazuje, že většina programů má dobré výsledky, avšak výdaje v této oblasti a míra účasti nezaměstnaných lidí v programech jsou nadále omezené. Reforma trhu práce z roku 2013 jednoznačně pomohla určitým zranitelným skupinám k nástupu do zaměstnání, problémem je však zaměstnávání na dobu určitou.

                  (13)

                  Byla přijata opatření ke zlepšení možností financování pro podniky ve Slovinsku a poskytnutí alternativ k bankovním úvěrům. Nicméně závislost na bankovních úvěrech představuje v oblasti financování trvalý problém, a to zejména pro malé a střední podniky, pro něž je přístup k finančním prostředkům překážkou pro růst. Stávající opatření dosud nepřinesla zlepšení financování, čímž trpí především inovativní podniky. Ve Slovinsku existuje pouze malý počet podniků s potenciálem k rychlému růstu a ty nemají dostatečnou podporu k expanzi. Využívání rizikového kapitálu jako jednoho ze způsobů kapitálového financování se zvyšuje, ale z velmi nízké úrovně. Inovativní podniky by také měly prospěch z efektivnějšího veřejného výzkumu, který v současné době zatěžují obtíže při získávání domácích a zahraničních talentů a nedostatečné financování na základě výkonnosti. Úroveň soukromých investic ve Slovinsku je v porovnání se srovnatelnými zeměmi poměrně nízká a vyžaduje cílené úsilí o další zlepšování rámcových podmínek pro investice, zejména v oblastech s velkým potenciálem ke zvýšení produktivity.

                  (14)

                  Podnikům brání v rozvoji stále ještě vysoká regulační a administrativní zátěž. Byrokracie je jedním z nejvíce problematických faktorů z hlediska podnikání ve Slovinsku. Jedná se zejména o nejistotu a složitost daňových postupů, ale i další oblasti, protože například u obchodních případů stále trvá přibližně rok, než se jimi začne zabývat soud. Slovinsko vytvořilo nástroj, který má pomoci snížit administrativní zátěž, a pokračuje s jeho zaváděním. Značná část však zatím nebyla realizována.

                  (15)

                  Stejně tak se Slovinsko teprve začalo zabývat vysokou úrovní omezující regulace v určitých odvětvích služeb. Byly provedeny reformy k liberalizaci profesních požadavků na architekty a stavební inženýry, ale jiné problémy zjištěné útvary Komise zůstávají nevyřešeny. Z reforem by také měly prospěch slovinské výrobní podniky, které jsou závislé na nabídce konkurenceschopných služeb.

                  (16)

                  Efektivní zadávání veřejných zakázek je klíčem ke kontrole nákladů a zlepšení kvality ve slovinském zdravotnictví. Rozšíření centralizovaného zadávání veřejných zakázek, jakož i jiných forem agregace, například společných zakázek nemocnic, má zásadní význam pro zajištění dobré kvality dodávek inovativních produktů za konkurenceschopné ceny.

                  (17)

                  Slovinsko se potýká s neefektivností při zadávání veřejných zakázek. Soutěž mezi uchazeči je poměrně omezená, jak naznačuje nízký počet nabídek na jedno nabídkové řízení a vysoký podíl jednacích řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži. To snižuje také transparentnost. Profesionalizace osob zapojených do zadávání veřejných zakázek je malá a existuje málo ochranných opatření proti korupci a tajným dohodám mezi uchazeči. Narušena je zejména nezávislost státní revizní komise, a to v důsledku stávajícího postupu jmenování jejích členů. Ačkoli podle odhadů slovinských orgánů hospodářská trestná činnost a korupce způsobily v minulých letech značné škody, na některé protikorupční reformy se stále čeká.

                  (18)

                  Slovinsko má stále vysoké zapojení státu do hospodářství, zejména ve finančním sektoru. Dříve zveřejněné plány na privatizaci jsou prováděny pomalu. S privatizací by se zvýšila životaschopnost společností v dlouhodobém horizontu a snížilo riziko pro veřejné finance.

                  (19)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (20)

                  Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala program stability z roku 2018 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Slovinsku v období 2018–2019:

                  1.

                  Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřesáhla 3,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Přijmout a provést zákon o zdravotní péči a zdravotním pojištění a plánovanou reformu dlouhodobé péče. Zajistit dlouhodobou udržitelnost a přiměřenost důchodového systému, mimo jiné zvýšením zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu a omezením možnosti předčasného odchodu do důchodu. Zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků pomocí celoživotního učení a aktivačních opatření.

                  2.

                  Rozvíjet alternativní zdroje financování pro rychle rostoucí společnosti. Snížit překážky pro vstup na trh provedením revize regulace trhu výrobků a snížením administrativní zátěže. Posílit soutěž, profesionalizaci a nezávislý dohled při zadávání veřejných zakázek. Provést privatizaci v souladu se stávajícími plány.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/33

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Španělska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2018
      (2018/C 320/08)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, bylo plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Španělsku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (4), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Španělska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména značný objem zahraničního a vnitřního dluhu jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru nadále představuje v kontextu vysoké nezaměstnanosti slabinu přeshraničního významu. Díky přebytkům běžného účtu zaznamenaným od roku 2013, jež vycházejí ze strukturálních zlepšení výsledků obchodu, pokračuje obnovování vnější rovnováhy. Čisté vnější závazky však zůstávají vysoké. Vzhledem k příznivým podmínkám růstu pokračuje také snižování dluhu soukromého sektoru, ačkoli potřeba snižování páky přetrvává. Zdravější finanční sektor podporuje hospodářskou aktivitu. Navzdory silnému růstu nominálního HDP se veřejný dluh jako podíl na HDP snižuje jen pozvolna. Míra nezaměstnanosti nadále rychle klesala, ačkoli stále zůstává velmi vysoká a vysoký stupeň segmentace trhu práce brání rychlejšímu růstu produktivity práce. Po výrazném reformním úsilí v letech 2012–2015 je nyní pokrok v provádění doporučení slabší. Současná hospodářská situace skýtá vhodnou příležitost k realizaci potřebných budoucích reforem, aby byla španělská ekonomika odolnější a zvýšil se růst produktivity.

                  (4)

                  Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2018 Španělsko plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2018 v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/984 o výzvě Španělsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (5). Předpokládá se další zlepšování salda veřejných financí, jež má v roce 2021 dosáhnout přebytku 0,1 % HDP. Program stability z roku 2018 zahrnuje jednak všechna opatření obsažená v návrhu zákona o rozpočtu předloženém parlamentu dne 3. dubna 2018, jednak dodatečná opatření oznámená na konci dubna 2018. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability z roku 2018 neplánuje. V programu stability z roku 2018 se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2018 klesne na 97,0 %, v roce 2019 na 95,2 % a v roce 2021 na 89,1 %. Makroekonomické předpoklady programu stability z roku 2018 jsou věrohodné. Plánované dosažení cílů celkového schodku státního rozpočtu se nadále odvíjí od solidního ekonomického výhledu a od veřejných výdajů rostoucích pomaleji než nominální HDP. Rizika pro dosažení fiskálních cílů souvisejí jednak se silnějším růstem příjmů a nižším růstem výdajů, než s jakými podle projekcí počítala prognóza Komise z jara 2018, jednak s možným naplněním dalších podmíněných závazků.

                  (5)

                  V rozhodnutí (EU) 2017/984 vyzvala Rada Španělsko, aby do roku 2018 odstranilo nadměrný schodek a zejména aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 4,6 % HDP v roce 2016, 3,1 % HDP v roce 2017 a 2,2 % HDP v roce 2018. Toto zlepšení salda veřejných financí odpovídalo podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018. Španělsko vykázalo v roce 2017 celkový schodek státního rozpočtu ve výši 3,1 % HDP, jak vyžadovalo rozhodnutí Rady (EU) 2017/984. Podle prognózy Komise z jara 2018 klesne celkový schodek státního rozpočtu v roce 2018 na 2,6 % HDP, což je o 0,4 % HDP více, než je cíl celkového schodku státního rozpočtu uvedený v programu stability z roku 2018 i cíl stanovený Radou. Ve srovnání s programem stability z roku 2018 Komise ve své prognóze z jara 2018 předpovídá nižší růst veřejných příjmů a mírně vyšší výdaje. Podle prognózy Komise z jara 2018 se strukturální saldo nejprve v roce 2018 zhorší o 0,3 % HDP v souvislosti s opatřeními zvyšujícími schodek zahrnutými v návrhu zákona o rozpočtu na rok 2018, který byl dne 3. dubna 2018 předložen parlamentu, poté se v roce 2019 mírně zlepší. Neočekává se tedy, že by bylo fiskální úsilí v roce 2018, ani kumulativní úsilí za léta 2016–2018 zajištěno. I když hospodářský růst přispívá ke snižování schodku, nevyužívá se ke strukturálnímu posílení veřejných financí. Komise proto ve svém stanovisku k aktualizovanému návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2018 dospěla k závěru, že plán je obecně v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, jelikož podle prognózy Komise z jara 2018 bude nadměrný schodek včas napraven, i když je expanzivní.

                  (6)

                  Pokud by v roce 2019 bylo dosaženo včasné a trvalé nápravy nadměrného schodku, vztahovala by se na Španělsko preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vzhledem k poměru veřejného dluhu k HDP Španělska, jenž převyšuje 60 %, a k předpokládané pozitivní mezeře výstupu ve výši 2,3 % HDP, by měly nominální čisté primární výdaje sektoru vládních institucí (6) v roce 2019 klesnout alespoň o 0,3 %, což je v souladu se strukturální korekcí ve výši 1,0 % HDP, jež vychází ze společně dohodnuté korekční matice požadavků v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň existují náznaky, že jsou podhodnoceny nevyužité kapacity v ekonomice. Španělsko by v roce 2019 mělo nadále vykazovat jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Unii, což bude zejména v soukromém sektoru mírnit mzdové tlaky, inflace naopak zůstane hluboko pod 2 %. To poukazuje na přetrvávající útlum na trhu práce. Komise nadto v posouzení hodnověrnosti mezery výstupu konstatuje, že odhady této mezery vypracované podle společně dohodnuté metodiky jsou sice hodnověrné, ale podle posouzení existuje pro Španělsko, pokud jde o mezeru výstupu, široká škála věrohodných odhadů. Na tomto základě se roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, jež odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 0,6 %, jeví jako přiměřená. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje při nezměněné politice v roce 2019 riziko výrazné odchylky od požadované fiskální korekce. Navíc se nepředpokládá, že Španělsko v roce 2019 dodrží požadavky přechodného pravidla pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Španělsko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2018 a že od roku 2019 by měla být přijata nezbytná opatření, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Bylo by obezřetnou reakcí využít případné neočekávané příjmy k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.

                  (7)

                  V rozhodnutí (EU) 2017/984 Rada také vyzvala Španělsko k přijetí opatření, která zlepší jeho fiskální rámec, a to za účelem zvýšení automatičnosti mechanismů k prevenci a nápravě odchylek od fiskálních cílů a posílení přínosu pravidla o výdajích, které je zakotveno v zákoně o stabilitě, pro fiskální konsolidaci. Program stability z roku 2018 však plány na posílení pravidla o vnitrostátních výdajích neobsahuje. Rovněž neobsahuje opatření, jež by zákonem posilovala automatičnost nápravných a preventivních mechanismů. Rada rovněž vyzvala Španělsko k přijetí opatření, jež zlepší rámec politiky pro zadávání veřejných zakázek. Španělsko učinilo pokrok přijetím nového zákona o veřejných zakázkách v listopadu 2017. Nový předpis však může zlepšit účinnost a transparentnost zadávání veřejných zakázek pouze tehdy, bude-li rychle a ambiciózně proveden tím, že bude zřízena nová řídící struktura a budou posíleny kontrolní mechanismy zadávacích řízení na všech úrovních veřejné správy. Zejména připravovaná národní strategie pro zadávání veřejných zakázek by měla specifikovat kontroly ex ante a ex post, které budou provádět nové struktury. V červnu 2017 vláda pověřila nezávislý fiskální orgán přezkumem výdajů u vybraných dotací veřejného sektoru. Komise sleduje provádění tohoto přezkumu, jenž by měl být dokončen počátkem roku 2019.

                  (8)

                  Dne 27. dubna 2018 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (9)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (7) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (10)

                  Zaměstnanost ve Španělsku pokračovala v rychlém růstu podporovaném účinky dřívějších reforem trhu práce a zpomalením růstu mezd. Nezaměstnanost nadále klesá, avšak její míra je stále výrazně vyšší, než byla před krizí, a patří mezi nejvyšší v Unii. To má za následek značný nevyužitý dovednostní potenciál zejména mladých nezaměstnaných lidí. Podíl nezaměstnaných osob, které jsou bez práce déle než jeden rok, se snižuje, ale stále představuje 44,5 % všech nezaměstnaných. Španělsko přijalo soubor politických iniciativ, jež mají jednak rozšířit individuální podporu dlouhodobě nezaměstnaným, jednak pomoci mladým lidem vstoupit na trh práce a zvýšit jejich zaměstnatelnost, a to zejména zvýšením počtu příjemců záruk pro mladé lidi. Účinnost těchto opatření závisí rovněž na kapacitě regionálních veřejných služeb zaměstnanosti a sociálních služeb poskytovat uchazečům o zaměstnání individualizovanou podporu, což je oblast, která se zlepšuje jen pomalu. Existuje rovněž prostor pro širší spolupráci se zaměstnavateli, v jejímž rámci by se zejména zvýšil podíl volných pracovních míst spravovaných službami zaměstnanosti, zlepšilo by se vytváření profilů uchazečů o zaměstnání, které by více odpovídaly potřebám zaměstnavatelů. Zároveň by nemělo polevovat úsilí o lepší koordinaci služeb zaměstnanosti a sociálních služeb, u nichž došlo v roce 2017 k určitému pokroku.

                  (11)

                  Podíl zaměstnanců s pracovní smlouvou na dobu určitou patří mezi nejvyšší v Unii, týká se to většinou mladých lidí a pracovníků s nízkou kvalifikací. Smlouvy na dobu určitou jsou často krátkodobé a jen zřídka představují odrazový můstek k pracovnímu poměru na dobu neurčitou. Jejich rozšířené používání, a to i v odvětvích, na která nepřipadá tolik sezónních či cyklických činností, může bránit rychlejšímu růstu produktivity a často se pojí s nižšími nároky na sociální dávky a vyšším rizikem chudoby. Třebaže procentní podíl smluv na dobu neurčitou v rámci čistého růstu zaměstnanosti za poslední dva roky vzrostl, je zapotřebí dalších opatření, jež by motivovala k přechodu ze smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou. Systém pobídek k přijímání pracovníků je nadále fragmentovaný a nezaměřuje se účinným způsobem na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Španělsko přijalo plán na snížení využívání smluv na dobu určitou ve veřejném sektoru, jeho provádění však teprve začalo a musí se zrychlit, aby byl splněn cíl 8 % stanovený pro rok 2019. Posílené kapacity a vyšší efektivita inspektorátů práce v boji proti zneužívání smluv na dobu určitou sice vedly ke zvýšení počtu smluv, jež byly změněny na trvalý pracovní poměr, nezdá se však, že by zaměstnavatelé od rozsáhlého využívání dočasných smluv upouštěli. Třístranná jednání u kulatého stolu ohledně kvality pracovních míst, jež byla zahájena na počátku roku 2017, zatím nevyústila v konkrétní návrhy. Sociální partneři se v poslední době zapojují do navrhování politik více, ale stále existuje prostor pro další zlepšení.

                  (12)

                  Hospodářský růst a tvorba pracovních míst napomáhají snižovat příjmovou nerovnost a podíl lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, který však nadále převyšuje průměr Unie. Chudoba pracujících představuje problém zejména v domácnostech, jejichž členové jsou zaměstnáni na dobu určitou nebo na částečný úvazek. Míra dětské chudoby zůstává i přes svůj pokles nadále velmi vysoká. Dopad sociálních transferů (kromě důchodů) na snižování chudoby je pod průměrem Unie a klesá. Systémy zaručeného minimálního příjmu se vyznačují velkými regionálními rozdíly v podmínkách přístupu a fragmentací četných celostátních systémů, jež jsou zaměřeny na různé skupiny uchazečů o zaměstnání a které řídí různé správní orgány. V důsledku toho řada lidí v nouzi podporu nedostává. Dosud nebyl dohodnut žádný akční plán, který by navázal na nedávnou studii, jež posuzovala účinnost celostátních a regionálních systémů zaručeného minimálního příjmu. Spuštění systému všeobecného průkazu sociálního zabezpečení by mělo zajistit transparentnější poskytování sociálních dávek a snazší účast na souvisejících aktivačních opatřeních, avšak nedostatky stávajících systémů se tím přímo nevyřeší. Účinnost rodinných dávek je rovněž nízká a jejich poskytování je nerovnoměrné. Španělský důchodový systém hraje důležitou roli při zachování kvality života starších lidí, kteří jsou tak chudobou ohroženi podstatně méně než mladší generace. V poměru ke mzdám patří současné důchody mezi nejvyšší v Unii. Podle prognóz uvedených v připravované zprávě o stárnutí a zprávě o přiměřenosti důchodů z roku 2018 (8) pomohly reformy z let 2011 a 2013 zajistit dlouhodobou udržitelnost a relativní přiměřenost důchodů. Zvýšení důchodů a odklad faktoru udržitelnosti navržený během přijímání návrhu rozpočtu na rok 2018 však vyvolávají pochybnosti o vůli k těmto reformám. Zároveň tyto reformy neřeší hlavní problém týkající se přiměřenosti příjmů budoucích důchodců, který souvisí spíše s vysokou nezaměstnaností a segmentací na trhu práce.

                  (13)

                  Produktivita španělských podniků by se mohla zvýšit, pokud by byly odstraněny nedostatky v jejich inovační kapacitě. Inovační výkonnost a růst produktivity brzdí trvale nízká úroveň investic do výzkumu a vývoje, kvůli čemuž se velmi pravděpodobně nepodaří dosáhnout národního cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020 ve výši 2 %. Tuto tendenci posiluje i nízká a dále klesající míra plnění veřejného rozpočtu na výzkum a vývoj. I přes efektivnější řízení národní politiky v oblasti výzkumu a inovací, částečně díky nové státní agentuře pro výzkum, je koordinace politik na celostátní a regionální úrovni při koncipování, provádění a hodnocení této politiky i nadále slabá. Rozvoj kultury hodnocení, jež by spočívala v systematickém posuzování účinnosti politik a programů podpory, by umožnil získat poznatky v rámci této politiky a vytvořil synergie na všech úrovních veřejné správy.

                  (14)

                  Důvodem omezené inovační kapacity španělských podniků je rovněž nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, což má negativní dopad na dlouhodobý potenciál růstu produktivity. Nedostatečná kvalifikace i překvalifikovanost v zaměstnání jsou ve Španělsku značně rozšířené. Přestože se za poslední desetiletí výrazně snížila míra předčasných odchodů ze vzdělávání, stále značně převyšuje průměr Unie. Velmi se – stejně jako výsledky vzdělávání – liší region od regionu a může mít dopad na rovnost příležitostí. Programy zaměřené na řešení těchto rozdílů měly dosud velmi omezené účinky. Národní sociální a politický pakt o vzdělávání, jehož cílem je důkladná reforma vzdělávacího systému, se stále nachází ve fázi vyjednávání. Profesní rozvoj učitelů by mezitím mělo podpořit snížení počtu pracovních smluv na dobu určitou a zvýšení zdrojů na jejich odbornou přípravu. Zároveň je zejména pro absolventy terciárního vzdělávání obtížné nalézt adekvátní a stabilní pracovní místa na trhu práce. Přístup mladých absolventů na trh práce by mohla podpořit větší spolupráce mezi vzdělávacími institucemi a podniky, jež by firmám zajišťovala dovednosti, jež potřebují pro posílení své inovační kapacity. V této souvislosti návrh nové národní digitální strategie uznává potřebu zlepšit digitální dovednosti. Výzvy souvisejí s malým počtem odborníků na informační a komunikační technologie, jakož i s podporou role vzdělávacího systému při rozvíjení digitálních dovedností. Rekvalifikace pracovníků v oblasti digitálních dovedností by rovněž umožnila španělským podnikům zachovat si konkurenceschopnost ve stále více digitalizované ekonomice.

                  (15)

                  Na omezený růst produktivity mají dopad i rozdíly v regulaci podnikatelského prostředí. V současném kontextu mají rozdíly v regulaci a omezení v podnikatelském prostředí za následek zachování vysokých přirážek, snížení geografické mobility podniků a pracovníků a zpomalení růstu produktivity. Zákon o jednotnosti trhu, který má tento problém řešit, byl proveden pouze částečně. Je třeba lépe sledovat provádění tohoto zákona na regionální a místní úrovni a posílit roli odvětvových konferencí. Uvedený zákon zavedl zásadu, že splnění určitých požadavků v jedné části území by umožnilo podnikům působit na celém území. Ústavní soud ve svých několika rozsudcích z roku 2017 tuto zásadu prohlásil za neplatnou, pokud neexistují společné či rovnocenné minimální normy pro přístup k hospodářské činnosti nebo její výkon. Cíle uvedeného zákona by s ohledem na tyto rozsudky mohlo pomoci splnit zavedení soudržných společných či rovnocenných norem po celém území. Kromě toho by se měla ve všech fázích provádění zlepšit spolupráce mezi orgány na různých úrovních veřejné správy, aby bylo možné účinněji řešit negativní dopady fragmentace na podniky. Dále je třeba urychlit práci výboru pro zlepšování právní úpravy, který byl zřízen s cílem zajistit soulad právních předpisů s acquis Unie v oblasti služeb. Na omezení, jež se týkají určitých regulovaných povolání, např. stavebních inženýrů a architektů, poukazoval i balíček předpisů v oblasti služeb přijatý v lednu 2017; žádná konkrétní opatření, která by tato omezení řešila, však nebyla doposud přijata.

                  (16)

                  V obecnější rovině by zlepšení kvality institucí mohlo zvýšit důvěru ve španělské hospodářství a posílit účinek opatření přijatých za účelem zvýšení růstu produktivity. Pokroku bylo dosaženo ohledně transparentnosti financování politických stran, majetkových přiznání a střetu zájmů. Podnikatelské prostředí profitovalo rovněž z pokroku v boji proti korupci, ačkoli v této oblasti přetrvávají obavy. Rovněž se zlepšilo vnímání nezávislosti soudnictví mezi občany a podniky. Vynakládá se úsilí o další zlepšení účinnosti soudnictví a mělo by se v něm pokračovat. I když se v této široké oblasti mírně pokročilo, úkol posilovat důvěru v instituce na všech úrovních veřejné správy zůstává.

                  (17)

                  Další posílení dopravní, energetické a vodní infrastruktury by podpořilo územní soudržnost, lepší integraci na společném trhu a růst produktivity. Přeshraniční dopravní a energetická spojení i vodní infrastruktura se potýká s nedostatkem investic. Více lze využívat osobní i nákladní železniční infrastrukturu. Lepšímu železničnímu spojení zásadním způsobem brání rozdílný rozchod kolejí ve Španělsku, Portugalsku a Francii, i když nedávno byly dokončeny nové úseky, na nichž je použit mezinárodně rozšířený standardní rozchod kolejí. Nedostatky byly rovněž zjištěny v nákladních železničních spojeních mezi hlavními přístavy na pobřeží Atlantiku a Středozemního moře a průmyslovými oblastmi ve vnitrozemí. Nedostatečné propojení rovněž brání užší integraci v rámci trhů Unie s elektřinou a plynem. Zapotřebí jsou další investice do infrastruktury, které by vylepšily vodní hospodářství, například v oblasti čištění odpadních vod, omezení úniků vody z vodovodních sítí a zásobování vodou. To by pro Španělsko znamenalo environmentální, hospodářské a sociální přínosy.

                  (18)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (19)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (20)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2018 a program stability z roku 2018. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

            DOPORUČUJE Španělsku v období 2018–2019:

                  1.

                  Zajistit dodržování rozhodnutí Rady (EU) 2017/984 o výzvě v rámci postupu při nadměrném schodku, mimo jiné prostřednictvím opatření na prosazování fiskálního rámce a rámce pro zadávání veřejných zakázek na všech úrovních veřejné správy. Poté zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Využít neočekávaných příjmů k rychlejšímu snižování poměru veřejného dluhu k HDP.

                  2.

                  Zajistit, aby služby zaměstnanosti a sociální služby měly kapacitu poskytovat účinnou podporu uchazečům o zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím lepší spolupráce se zaměstnavateli. Podpořit přechod na smlouvy na dobu neurčitou. Zlepšit podporu rodin a zvýšit účinnost systémů zaručeného minimálního příjmu odstraněním mezer v pokrytí, zjednodušením soustavy celostátních systémů a snížením rozdílů v podmínkách přístupu k regionálním systémům. Snížit míru předčasných odchodů ze vzdělávání a regionální rozdíly ve výsledcích vzdělávání, zejména lepší podporou studentů a učitelů.

                  3.

                  Zvýšit veřejné investice do výzkumu a inovací a systematicky hodnotit politiky podpory v této oblasti, aby byla zajištěna jejich účinnost. Posílit spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a podniky s cílem zmírnit stávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Pokročit v provádění zákona o jednotnosti trhu tím, že se zajistí, aby pravidla upravující přístup k hospodářské činnosti a její výkon, zejména v případě služeb, byla na všech úrovních veřejné správy v souladu se zásadami tohoto zákona, a tím, že se zlepší spolupráce mezi správními orgány.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 148, 10.6.2017, s. 38.

         (6)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (8)  Evropská komise (2018), The 2018 Pension Adequacy Report: current and future income adequacy in old age in the EU, Volume I and Volume II (Zpráva o přiměřenosti důchodů z roku 2018: současná a budoucí přiměřenost příjmů ve stáří v EU, svazek I a svazek II), společná zpráva vypracovaná Výborem pro sociální ochranu a Evropskou komisí (GŘ EMPL), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2018.

         (9)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/107

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2018
      (2018/C 320/24)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) rovněž zprávu mechanismu varování, ve které Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovensko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení, zejména do doporučení č. 1, plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Slovensku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (4), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Slovenska v rámci strategie Evropa 2020.

                  (4)

                  Dne 25. dubna 2018 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2018 plánuje zlepšit celkový schodek na 0,8 % HDP v roce 2018 a dále ho postupně zlepšovat až na 0,0 % HDP v roce 2021. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – by mělo být dosaženo v roce 2020. Podle programu stability z roku 2018 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 49,3 % v roce 2018 na 43,3 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Potřebná opatření na podporu plánovaných cílů pro schodek počínaje rokem 2019 však nebyla v plné míře konkretizována. Rozpočet zahrnuje nespecifikovanou kategorii výdajů nazvanou rozpočtové rezervy, která představuje nezanedbatelný podíl (0,7 % HDP) a může být využita na operace ad hoc, čímž se snižuje předvídatelnost plnění rozpočtu.

                  (7)

                  Dne 11. července 2017 Rada Slovensku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (6) v roce 2018 nepřesáhla 2,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Zároveň bylo uvedeno, že při posuzování návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následném posuzování výsledků rozpočtového hospodaření za rok 2018 bude třeba řádně zohlednit cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila sílu oživení slovenské ekonomiky, přičemž náležitě zohlednila jeho problémy související s udržitelností a žádné další prvky v tomto ohledu již není třeba brát v úvahu. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje v tomto roce riziko závažného odchýlení od uvedeného doporučení.

                  (8)

                  S ohledem na projektovanou mezeru výstupu Slovenska ve výši 1,2 % HDP v roce 2019 by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla přesáhnout 4,1 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Při nezměněné politice existuje riziko významného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2019 vzhledem k odchýlení za oba roky 2018 a 2019 dohromady. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu je třeba od roku 2018 přijímat nezbytná opatření.

                  (9)

                  Slovenské veřejné finance v dlouhodobém horizontu stále čelí rizikům. Výdaje na zdravotní péči i nadále představují riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť zvýšení nákladové efektivity zdravotnictví na Slovensku zůstává problematické. V dlouhodobém horizontu mají veřejné výdaje na zdravotní péči vzrůst o 1,2 procentního bodu HDP, tedy více než průměrné odhadované zvýšení o 0,9 procentního bodu v Unii. Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se postupně zlepšuje především díky automatickému zvyšování věku odchodu do důchodu, díky němuž se snížily projekce růstu výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva v dlouhodobém horizontu.

                  (10)

                  I když byly podniknuty určité kroky, jež mají zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče – zejména byl zaveden přezkum výdajů z hlediska získané hodnoty –, potenciál k racionalizaci využívání zdrojů je nadále značný. Plány týkající se dalekosáhlé reformy zdravotnictví, která má umožnit racionalizaci služeb, lepší řízení zdrojů nemocnic a efektivnější systém zdravotní péče, nevykazují známky pokroku. Spotřeba nemocničních služeb je stále vysoká a doprovází ji vysoká míra hospitalizací u chronických onemocnění, míra propuštění z nemocnice nad průměrem Unie a současně relativně nízká míra obsazenosti lůžek. Posílení primární péče může snížit vysokou zátěž nemocnic, avšak systém trpí nedostatkem praktických lékařů a tuto situaci ještě zhoršuje jejich nerovnoměrné zeměpisné usazení. Obavy ohledně dostatku praktických lékařů v budoucnu vzbuzuje i jejich věková skladba. Ve fázi vývoje je navíc stále i několik dalších opatření, jejichž cílem je posílit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, jako je plné zavedení systému hromadných plateb za diagnostiku a účinná realizace systému elektronického zdravotnictví. Je pravděpodobné, že tato opatření budou ještě více zpožděna a jejich zavádění bude problematické.

                  (11)

                  Daňové příjmy se zvyšují v důsledku rychlého hospodářského růstu a zároveň pokračují snahy o zlepšení dodržování daňových předpisů a snížení vysokých nedoplatků daně z přidané hodnoty, se kterými se Slovensko potýká. Zatímco se zvýšily daňové pobídky na podporu výzkumu a vývoje, daně z nemovitostí zůstaly slabým zdrojem příjmů. Průběžný program přezkumu výdajů ve všech hlavních oblastech veřejného financování se zatím osvědčil jako účinný a důsledný nástroj pro zlepšení nákladové efektivnosti výdajů vládních institucí.

                  (12)

                  Příznivý vývoj na trhu práce, vyznačující se rostoucí zaměstnaností a historicky nízkými mírami nezaměstnanosti, pokračuje. Nicméně dlouhodobá nezaměstnanost je stále jednou z nejvyšších v Unii a postihuje zejména znevýhodněné skupiny, jako jsou pracovníci s nízkou kvalifikací, mladí lidé a marginalizovaná romská populace. V důsledku zlepšení podmínek na trhu práce se začaly objevovat zprávy o nedostatku kvalifikované pracovní síly v některých odvětvích hospodářství. Regionální rozdíly na trhu práce jsou výrazné, přičemž vyšší nezaměstnanost je soustředěna ve východní části Slovenska a nedostatek pracovních sil v západní části země. Slovensko začalo provádět svůj akční plán pro začleňování dlouhodobě nezaměstnaných s podporou z Evropského sociálního fondu. Plán zavádí zejména individualizované služby, sociální poradenství a nový základní systém profilování. Jeho provádění však dosud nepřineslo žádné zásadní strukturální zlepšení. Přetrvávají mezery ve spolupráci se soukromými partnery a nevládními organizacemi, jejímž cílem je zmírnit zátěž veřejných služeb zaměstnanosti, a individuální poradenství je teprve v rané fázi. Kromě toho hrubá segmentace dlouhodobě nezaměstnaných není zcela účinným nástrojem pro následné doporučení pro aktivační opatření. Odborná příprava a rekvalifikační programy byly posíleny, ale jsou stále nedostatečné a jejich zaměření na dlouhodobě nezaměstnané a skupiny znevýhodněných osob zůstává omezené. Navíc též účast dospělých na vzdělávání je stále velmi nízká a možnost druhé šance na vzdělání pro příslušníky znevýhodněných skupin není dostatečně rozvinutá. Kritéria způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti jsou přísná a doba vyplácení dávek je krátká. To má za následek nízké pokrytí krátkodobě nezaměstnaných osob dávkami v nezaměstnanosti.

                  (13)

                  Rozdíly v zaměstnanosti a v platovém ohodnocení žen a mužů jsou o hodně vyšší než průměr Unie. Nízká míra zaměstnanosti žen v reprodukčním věku je důsledkem skutečnosti, že dlouhou rodičovskou dovolenou si zřídkakdy vybírají muži a zároveň jsou málo využívány flexibilní pracovní úvazky a cenová dostupnost zařízení péče o děti i přístup k nim jsou omezené. Zejména u dětí mladších tří let je míra umístění v zařízeních péče o děti velmi nízká.

                  (14)

                  Vzdělávací systém nepřispívá dostatečně k socioekonomickému rozvoji Slovenska a je podfinancován na všech úrovních. Mezi naléhavé problémy patří kvalita výsledků vzdělávání, účast Romů ve všeobecném inkluzivním vzdělávání a účinná integrace studentů ze socioekonomicky znevýhodněného prostředí ve vzdělávání a odborné přípravě. Výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně základních dovedností jsou podle mezinárodních standardů stále neuspokojivé a ve značné míře jsou ovlivněny socioekonomickým zázemím studentů. Předčasné ukončování školní docházky je sice nízké, avšak vykazuje rostoucí trend a regionální rozdíly v tomto ukazateli jsou výrazné. Navzdory plánům na každoroční zvýšení platů učitelů o 6 % do roku 2020 je učitelské povolání nadále nepřitažlivé, částečně i v důsledku omezené počáteční odborné přípravy a omezených možností profesního rozvoje. Realizace opatření ke zvýšení účasti romských žáků ve všeobecném inkluzivním vzdělávání je mimořádně nízká kvůli nedostatečné finanční podpoře a monitorování a nevyhovující odborné přípravě učitelů, pokud jde o mezikulturní otázky.

                  (15)

                  Veřejná správa se nadále potýká s neefektivitou a překážkami způsobenými špatnou spoluprací ministerstev a slabou politickou neutralitou státní služby. Provádění zákona o státní službě se pomalu rozjíždí, ale jeho dopad na zlepšení řízení lidských zdrojů se teprve ukáže. Pokud jde o řízení prostředků z Unie, kapacita a efektivita správy je stále omezená a fluktuace personálu vysoká a částečně souvisí s politickým cyklem. Za účelem nápravy této situace byla posílena koordinační úloha úřadu místopředsedy vlády, který působí jako stabilizační faktor na kontinuitu a institucionální odbornost prováděcích organizací.

                  (16)

                  Klíčovým prvkem při řešení hlavních výzev souvisejících se zvýšením konkurenceschopnosti, růstu a zaměstnanosti na Slovensku jsou ESI fondy. Slovensko v roce 2017 přišlo o 26 milionů EUR na financování výzkumu a inovací, a to především v důsledku problémů při uplatňování výběrových kritérií a při výběru hodnotitelů, jak potvrdily provedené kontroly. Pokud nebudou přijata vhodná opatření k urychlení provádění, existuje vysoké riziko, že bude ztracena další část přidělených finančních prostředků. Zatímco poměr vybraných projektů nyní překročil polovinu celkového přídělu pro stávající programové období, praktické provádění vedlo k platbám příjemcům ve výši pouze 11 % přidělených prostředků.

                  (17)

                  Nízká efektivnost veřejné správy se promítá i do dalších odvětví, včetně energetiky a životního prostředí. Míra recyklace je velmi nízká a kvalita ovzduší zůstává poměrně špatná. Udržitelné lesní hospodářství je stále větší výzvou. Sektor energetiky trpí nadměrnou regulací a energetické politiky nejsou plně v souladu s klimatickými a energetickými cíli Unii.

                  (18)

                  Slovensko přijalo významné kroky k dosažení dobře fungujícího systému zadávání veřejných zakázek. Pracovalo se na zavedení kvalitativního kritéria pro udělování zakázek. Do října 2018 by mělo být zavedeno povinné používání elektronických nástrojů pro zadávání veřejných zakázek. U všech projektů financovaných z ESI fondů byly provedeny komplexní předběžné kontroly, ačkoli ne optimálně účinné. V oblastech vnitřní kontroly, transparentnosti, digitalizace, profesionalizace a strategického zadávání veřejných zakázek udržitelného z hlediska životního prostředí však nebylo zatím dosaženo uspokojivých výsledků. To se odráží v bodovém hodnocení protisoutěžního jednání na Slovensku, které je i přes určitá zlepšení poněkud vyšší než průměr Unie. Odhodlání bojovat proti korupci se navíc projevuje jen omezeně. Více než polovina podniků považuje korupci u veřejných zakázek zadávaných národními orgány za rozšířenou.

                  (19)

                  Korupce, složité administrativní postupy, nadměrná a rychle se měnící regulace podnikání a pochybnosti o správě řady regulačních subjektů silně ovlivňují kvalitu podnikatelského prostředí na Slovensku. Přestože v některých mezinárodních srovnáních Slovensko ztratilo, na druhé straně stanovilo řadu opatření ke zlepšení kvality podnikatelského prostředí a ke zvýšení investic. Rovněž posílilo rámec pro posuzování dopadu právních předpisů a v posledních letech rozšířilo jeho použití. V nedávné době byla také přijata nová strategie pro zlepšování právní úpravy, tzv. RIA (Regulatory Impact Assessment) 2020. Nadále existují významné regulační překážky v sektoru podnikatelských služeb, kde je míra restriktivnosti vyšší než průměr Unie u povolání architektů, inženýrů, daňových poradců, advokátů, patentových zástupců, realitních makléřů a turistických průvodců. Doporučení k odstranění regulačních překážek byla předložena ve sdělení Komise z 10. ledna 2017 o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb. Slovensko nicméně nevykázalo v řešení těchto omezení žádný pokrok.

                  (20)

                  Boj proti korupci nebyl vcelku nijak zintenzivněn. Vnímání korupce zůstává na vysoké úrovni a stíhání takových trestných činů ještě pokleslo. Negativní vnímání korupce se dále zhoršilo v souvislosti s vraždou investigativního novináře a jeho odhaleními ve velké řadě případů korupce na vysoké úrovni. Podíl stíhaných případů korupce na vysoké úrovni je mimořádně nízký. Nebyla vyřešena nedostatečná odpovědnost policie a státních zástupců, která brání potírání korupce a vyšetřování citlivých korupčních kauz.

                  (21)

                  Přestože se trochu zlepšila účinnost slovenského systému soudnictví, je stále třeba zlepšit jeho efektivnost včetně otázky nezávislosti. Obavy ohledně nezávislosti justice přetrvávají, včetně postupů jmenování soudců na všech úrovních soudního systému.

                  (22)

                  I když podpora inovací může podnítit konkurenceschopnost a usnadnit přechod ke znalostní ekonomice, inovační kapacity Slovenska jsou i nadále omezené, přičemž intenzita podnikového výzkumu a vývoje je velmi nízká (0,40 % HDP v roce 2016). Slovensko má rozsáhlé středně a vysoce technicky vyspělé výrobní odvětví, ale dominující nadnárodní společnosti dosud projevily jen omezený zájem na činnostech výzkumu a vývoje a procentní podíl malých a středních podniků inovujících z vlastních zdrojů byl v roce 2016 na Slovensku mnohem nižší (13,9 %) než v Unii jako celku (28,8 %).

                  (23)

                  Veřejné investice do výzkumu a inovací mezi roky 2009 a 2015 výrazně vzrostly v důsledku využívání ESI fondů. Plný potenciál těchto investic nebyl realizován v důsledku neefektivnosti slovenského výzkumného prostředí. Navzdory posílené úloze úřadu místopředsedy vlády pro koordinaci výzkumu, vývoje a inovací je celkové řízení politiky v této oblasti slabé. Roztříštěnost systému a slabý řídicí rámec, rozdělení odpovědnosti mezi několik ministerstev a prováděcích agentur, které jsou často špatně koordinované, vede k pravidelnému odkládání reforem. Opatření na podporu předávání znalostí, posílení výzkumných kapacit v průmyslu a zlepšení spolupráce mezi podniky a akademickou obcí postupují jen pomalu.

                  (24)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (25)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

            DOPORUČUJE Slovensku v období 2018–2019:

                  1.

                  Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Realizovat opatření ke zvýšení nákladové efektivnosti systému zdravotní péče a vypracovat účinnější strategii pro pracovní síly ve zdravotnictví.

                  2.

                  Posílit aktivační opatření a opatření ke zvyšování kvalifikace, včetně kvalitní cílené odborné přípravy a individualizovaných služeb pro znevýhodněné skupiny, zejména splněním akčního plánu pro dlouhodobě nezaměstnané. Podporovat zaměstnávání žen, především rozšířením finančně dostupné a kvalitní péče o děti. Zlepšit kvalitu a inkluzivnost vzdělávání, včetně zvýšení účasti romských dětí na všeobecném vzdělávání od raného dětství.

                  3.

                  V oblasti veřejných zakázek rozšířit používání kritérií souvisejících s kvalitou a náklady na životní cyklus. Bojovat proti korupci, mimo jiné tím, že bude zajištěno prosazování stávajících právních předpisů a zvýší se odpovědnost policie a státního zastupitelství. Zlepšit efektivnost systému soudnictví zejména zajištěním nezávislosti postupů jmenování soudců. Omezit roztříštěnost veřejného systému výzkumu a podporovat podnikové inovace, mimo jiné pro malé a střední podniky.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.