               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 343 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku za rok 2016
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva obsahovala rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise prezentovala výsledky tohoto hloubkového přezkumu.
                  7
                Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Rumunsko nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou.

               (3)Dne 28. dubna 2016 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Třetí program finanční pomoci pro zlepšení platební bilance (2013–2015) skončil v září 2015, aniž by bylo dokončeno přezkoumání. Třetí formální vyšetřovací mise (16.–30. června 2015) s cílem posoudit plnění podmínek programu nebyla uzavřena. Bylo sice dosaženo určitého pokroku v několika oblastech, avšak výsledky stávajícího programu i programů dřívějších byly v klíčových politických oblastech narušeny. Dohled po ukončení programu byl zahájen dne 1. října 2015 a bude pokračovat, dokud nebude splaceno alespoň 70 % výše úvěru poskytnutého v rámci prvního programu podpory platební bilance, tj. nejméně do jara 2018.

               (6)Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda plánuje zhoršení celkového salda z -0,7 % v roce 2015 na -2,9 % HDP v roce 2016 a v roce 2017. Očekává se, že strukturální saldo se rovněž zhorší. Program plánuje odchýlit se od střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – kterého bylo dosaženo v letech 2014 a 2015, a neplánuje vrátit se k tomuto cíli během daného programového období. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP zůstat během programového období pod hodnotou 40 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2016 a mírně příznivý pro rok 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko výrazného odchýlení v roce 2016 i, pokud se politiky nezmění, v roce 2017. Kromě toho Komise ve své prognóze z jara 2016 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,4 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP ze Smlouvy. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K jeho dodržení proto budou třeba v roce 2016 a v roce 2017 zapotřebí další opatření.

               (7)Fiskální rámec v Rumunsku je zdravý ve svých ustanoveních, není však účinně uplatňován v praxi. Žádné z novějších fiskálních opatření zvyšujících schodek nebylo iniciováno ani přijato v rámci řádného rozpočtového procesu. V roce 2015 došlo k porušení požadavku na zařazení posouzení dopadu (ověřeného ministerstvem financí) nových legislativních iniciativ, které zvyšují veřejné výdaje nebo snižují veřejné příjmy, požadavku na dodržování výdajových stropů a požadavku navrhnout opatření na vyrovnání snížení příjmů. V praxi má však fiskální rada velmi málo času na rozpočtové návrhy reagovat a její stanoviska a doporučení nejsou dostatečně zohledňována. Zákon o státním rozpočtu z roku 2016 plánuje rozpočtový schodek ve výši 2,95 % HDP, což by vedlo k významné odchylce od střednědobého cíle. To představuje odklon od národního fiskálního rámce.

               (8)Zavádí se řada opatření ke zlepšení výběru daní a ke zlepšení dodržování daňových předpisů. Patří mezi ně povinné registrační pokladny, zpřísnění pravidel pro platby v hotovosti, nový postup registrace k DPH, intenzivnější kontroly ze strany Národního úřadu daňové správy (ANAF) a probíhající reorganizace tohoto úřadu. Avšak značné daňové úniky a nízká úroveň dodržování daňových předpisů zůstávají nadále výzvou. Nehlášená práce a nepřiznané nebo jen částečně přiznané příjmy nadále zatěžují daňové příjmy a narušují hospodářství. Účinnost opatření, včetně opatření přijatých Inspektorátem práce, k omezení nehlášené práce zůstává skrovná.

               (9)Právní úprava týkající se vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu u mužů a žen čeká na schválení parlamentem od roku 2013. Jejím přijetím by se značně zvýšila účast starších žen na trhu práce, čímž by se snížily rozdíly mezi ženami a muži v důchodových systémech a zmírnilo by se riziko chudoby ve stáří pro ženy.

               (10)Podmínky na trhu práce se v roce 2015 zlepšily. Nezaměstnanost je nízká a míra zaměstnanosti roste. Dlouhodobá nezaměstnanost je pod průměrem EU. Nelze však opomenout přetrvávající významné výzvy, zejména ve vztahu k vysokému procentu mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, přičemž aktivní podpora jejich účinné aktivace je omezená.

               (11)Národní agentura pro zaměstnanost zaostává v oblasti poskytování individualizovaných služeb pro uchazeče o práci a má omezené služby pro zaměstnavatele, navzdory povinnému oznamování volných pracovních míst národní agentuře pro zaměstnanost. Byl přijat postup za účelem poskytování cílené, individualizované podpory pro různé kategorie nezaměstnaných, avšak dosud nebyl zaveden. Spolupráce mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami je velmi omezená a aktivaci příjemců sociální pomoci dokonce ještě ztěžuje.

               (12)Přestože se minimální mzda, jež patří k nejnižším v EU, od roku 2013 výrazně zvýšila, neexistence objektivních kritérií pro její stanovení je zdrojem nejistoty. Byla zřízena tripartitní pracovní skupina, jež má pracovat na reformě mechanismu stanovení minimální mzdy, avšak nadále neexistují jasné pokyny nebo kritéria, která by zohlednila jeho dopad na vytváření pracovních míst, sociální podmínky a konkurenceschopnost. Sociální dialog zůstává celkově slabý.

               (13)Riziko chudoby či sociálního vyloučení je v Rumunsku jedno z nejvyšších v EU. Aktivace příjemců sociální podpory pro trh práce je velmi omezená, zejména ve venkovských oblastech. Sociální referenční index, na němž je založena výše sociálních dávek, není pravidelně aktualizován/valorizován podle ekonomické situace, což může časem ovlivnit přiměřenost dávek. Zákon o minimálním příjmu na sociální začlenění, který by měl zlepšit zacílení a přiměřenost dávek a aktivní začlenění příjemců minimálního příjmu na sociální začlenění na trhu práce, byl zaslán ke schválení do parlamentu. Několik opatření z vládního „balíčku proti chudobě“ má nicméně za cíl tento problém řešit za použití integračního přístupu (vzdělávání, zdravotnictví, bydlení, sociální ochrana, doprava).

               (14)Rumunsko se stále potýká s výzvami v oblasti vzdělávání. Několik strategií se týká celoživotního učení, odborného vzdělávání a přípravy, terciárního vzdělávání a předčasného ukončování školní docházky. Míra předčasného ukončování školní docházky zůstává nicméně nadále značně nad průměrem EU, částečně v důsledku značných zpoždění v provádění strategie schválené v roce 2015. Preventivních a nápravných programů je poskrovnu. Zranitelné skupiny obyvatel, jako jsou Romové a děti z chudých rodin, nadále čelí překážkám v přístupu ke kvalitnímu vzdělání a v jeho dokončení, zejména ve venkovských oblastech. V oblasti předškolního vzdělávání a předškolní péče přijalo Rumunsko opatření na podporu účasti znevýhodněných žáků v mateřských školách (ve věku 4–6 let). Poskytování služeb péče o děti předškolního věku (0–3 let) zůstává omezené. Nedávno přijaté právní předpisy, jimiž se rozšiřují ustanovení o rodičovské dovolené, spolu s nedostatečnými pobídkami k práci mohou zvýšit překážky pro účast žen na trhu práce. Účast na vyšším sekundárním odborném vzdělávání a přípravě je nad průměrem EU, avšak míra předčasného ukončování docházky zůstává nadále vysoká. Podíl absolventů s terciárním vzděláním se zvyšuje, ale kvalita vysokoškolského vzdělání a jeho uplatnitelnost na trhu práce je omezená. Účast v programech vzdělávání dospělých je velmi nízká.

               (15)V Rumunsku jsou špatné výsledky v oblasti zdraví. Naděje dožití při narození je značně pod průměrem EU jak pro muže, tak pro ženy. Hlavními problémy zůstávají přístup ke zdravotní péči a přílišné spoléhání na nemocniční péči. Velmi rozšířené neoficiální platby omezují přístup ke zdravotní péči pro osoby s nízkými příjmy. Rumunsko přijalo opatření ke zlepšení přístupu ke zdravotní péči pro důchodce s nízkým příjmem a osoby ve vzdálených a izolovaných obcích. Vyvíjí se síť sociálních a zdravotnických mediátorů a byla navržena předloha zákona o veřejně prospěšných pracích. Deinstitucionalizace zdravotně postižených osob zůstává nadále výzvou.

               (16)Rumunsko již podniklo kroky k řešení nízkého financování systému zdravotní péče a jeho neefektivního využívání veřejných zdrojů. Tyto reformy zahrnovaly uhrazení nedoplatků v odvětví zdravotnictví, zvýšení udržitelnosti výdajů na léčivé přípravky, zavádění systému elektronického zdravotnictví, zlepšení financování systému zdravotnictví, vypracování strategie k přesunu prostředků z nemocniční péče směrem k preventivní a primární péči a rovněž centralizované postupy zadávání veřejných zakázek. Provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020 však zdržuje nedostatečná správní kapacita. Zejména účinnost systému zdravotnictví je omezená v důsledku zpoždění při racionalizaci odvětví nemocniční péče a přechodu z ústavní zdravotní péče na nákladově efektivnější ambulantní zdravotní péči.

               (17)V Rumunsku existují klíčové rozdíly v úrovni rozvoje mezi městskými a venkovskými oblastmi. Ve venkovských oblastech jsou zaznamenávány horší výsledky v zaměstnanosti, sociálních ukazatelích, zdravotnictví a vzdělávání a lidé se potýkají s mnohem menším přístupem ke vzdělání, zdravotním službám, základním i dalším veřejným službám v důsledku slabé a roztříštěné správní kapacity na místní úrovni. Na druhé straně je sociální a ekonomický rozvoj venkovských oblastí omezen v důsledku nedostatečně rozvinuté dopravní infrastruktury a omezené veřejné a soukromé dopravy ve spojení s vysokými náklady na dojíždění a omezeným přístupem k širokopásmové infrastruktuře. Nízká přidaná hodnota v zemědělství a nedostatek hospodářské diverzifikace ve venkovských oblastech brzdí rozvoj udržitelného hospodářství venkova. Velká část venkovské pracovní síly pracuje v samozásobitelském či částečně samozásobitelském zemědělství spojeném se skrytou nezaměstnaností nebo neplacenou prací v rodinách, nízkou produktivitou a chudobou. Balíček proti chudobě, který má být financován především z prostředků EU, stanoví integrovanou metodu boje proti chudobě, včetně chudoby ve venkovských oblastech. Existují plány na zřízení integrovaných obecních týmů nabízejících několik integrovaných služeb pro znevýhodněné obce, avšak tyto plány nebyly dosud realizovány.

               (18)Strategický rámec pro reformu veřejné správy existuje od roku 2014, avšak jeho provádění v roce 2015 vázlo. V roce 2016 byly přijaty některé klíčové iniciativy za účelem zvýšení transparentnosti a efektivity fungování veřejné správy. Nicméně zpoždění při přijímání obecných a transparentních metod v oblasti řízení lidských zdrojů, zejména u náboru/jmenování, hodnocení, mezd, kariérního postupu pro všechny kategorie zaměstnanců a odborné přípravy, ponechává u klíčových postupů a rozhodnutí prostor pro svévoli. Vedle nestabilních organizačních struktur má tato skutečnost negativní dopad na nezávislost a profesionalitu veřejné služby, a tudíž na její efektivitu. Složité správní postupy, neefektivní systém zadávání veřejných zakázek a rozšířená korupce brzdí poskytování služeb (včetně služeb elektronické veřejné správy) občanům i podnikům. Nedostatečně využívanými zůstávají strategické plánování, programové rozpočtování, konzultace a tvorba politiky založená na faktech. Tyto problémy brání provádění důležitých politik v mnoha oblastech, včetně účinného využívání dostupných finančních prostředků EU a další finanční podpory.

               (19)Státní podniky s dominantním postavením v klíčových hospodářských odvětvích vykazují tendenci k nižší výkonnosti. Tyto podniky převažují zejména v některých klíčových odvětvích infrastruktury, neboť tvoří 44 % obratu a 77 % pracovních míst v odvětví energetiky a 24 % obratu a 28 % pracovních míst v odvětví dopravy. Mimořádné vládní nařízení č. 109/2011 o správě a řízení státních podniků bylo dne 10. května 2016 přeměněno v zákon se změnami, jež tento zákon lépe slaďují s mezinárodními osvědčenými postupy. Rumunsko znovu začalo nahrazovat přechodnou správu v několika státních podnicích profesionálními manažery, avšak pokrok je pomalejší, než bylo původně ohlášeno. Transparentnosti a odpovědnosti státních podniků by prospělo, kdyby se urychlilo přijímání ročních rozpočtů a schvalování a zveřejňování auditovaných ročních závěrek. Připravuje se nový zákon o privatizaci. Je však možné, že bude obsahovat ustanovení kolidující s právními předpisy v oblasti správy a řízení společností. Zvláště znepokojující je pravděpodobné překrývání pravomocí zvláštního správce pro privatizaci a managementu dané společnosti.

               (20)Navzdory úsilí soudních orgánů k řešení velké korupce zůstává korupce přítomna v mnoha hospodářských odvětvích; jsou do ní zapojeni jmenované i volené úřední osoby na všech úrovních státní správy, jakož i úředníci a zaměstnanci veřejných orgánů. Jsou prováděny významné reformy soudnictví, ale přetrvávají obavy ohledně vysokého pracovního vytížení soudních dvorů, předvídatelnosti a řádného výkonu soudních rozhodnutí a vnějšího nátlaku na soudnictví. V rámci mechanismu spolupráce a ověřování dostává Rumunsko doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Rumunsku zahrnuty.

               (21)Zlepšila se stabilita finančního odvětví. Toto odvětví však zůstává nadále zranitelným vůči tuzemským legislativním iniciativám. Nedávno přijatý zákon o oddlužení se zpětnou platností na stávající stav úvěrů může představovat problém pro některé úvěrové instituce a vést ke slabší úvěrové činnosti. Zákon může zvýšit rizika pro stabilitu finančního odvětví s dopady na celé hospodářství. Další vývoj, který může mít negativní dopad na banky, zahrnuje návrh, aby se úvěry v cizí měně převáděly na úvěry v místní měně, a některá soudní rozhodnutí týkající se nepřiměřených smluvních podmínek ve smlouvách o úvěru.

               (22)Nedostatečná nebo nekvalitní infrastruktura patří k nejproblematičtějším faktorům podnikání v Rumunsku a představuje překážku pro obchod a hospodářský rozvoj. Přes nedávné mírné zlepšení zůstává Rumunsko na posledním místě mezi srovnatelnými zeměmi regionu, pokud jde o vnímanou kvalitu dopravní a komunikační infrastruktury. Silniční a dálniční síť je ve srovnání se sítí srovnatelných členských zemí a rozlohou země malá. Opakovaně bylo odloženo přijetí hlavního dopravního plánu i doprovodná reforma železnic.

               (23)Rumunsko má druhou nejnižší úroveň veřejných investic mezi srovnatelnými zeměmi a jako jediné mezi srovnatelnými zeměmi v něm veřejné investice od roku 2008 každý rok klesaly. Vyvinulo a vyvíjí snahy o posílení spolupráce mezi ministerstvy, o reorganizaci systému zadávání veřejných zakázek a o zlepšení plánování a realizace investičních projektů. Příprava veřejných investičních projektů zůstává nicméně nadále nedostatečná a snadno podléhá vnějším vlivům. Výběru projektů nadále brání neexistence střednědobého až dlouhodobého plánování a strategických priorit, nutnost dosáhnout shody mezi mnoha subjekty s rozhodovací pravomocí, omezená vynucovací pravomoc oddělení pro hodnocení veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a neexistence kritérií výběru v národním programu pro místní rozvoj.

               (24)Navzdory výrazným zlepšením nákladové konkurenceschopnosti a výsledkům obchodu zůstává nenákladová konkurenceschopnost Rumunska nadále výzvou. Strukturální překážky brání přechodu na hospodářství s vyšší přidanou hodnotou a omezují schopnost Rumunska zlepšit udržitelný růst. Složitost správních postupů, neustálenost fiskální a daňové politiky a slabé podnikatelské prostředí nadále zatěžují investiční rozhodnutí. Vysoké daňové úniky a nehlášená práce snižují daňové příjmy a narušují hospodářství. Přístup k financování zůstává pro malé a střední podniky nadále omezený.

               (25)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení  v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (26)Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Rumunsku v období 2016–2017:

               1.Omezit odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, ledaže bude s nižším úsilím dodržen střednědobý rozpočtový cíl. Zajistit uplatňování fiskálního rámce a dále posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní. Zajistit, aby legislativní iniciativy nenarušovaly právní jistotu a neohrožovaly finanční stabilitu. V nezbytném případě přijmout opatření na zmírnění těchto rizik.

               2.Posílit služby národní agentury pro zaměstnanost pro zaměstnavatele a uchazeče o práci, zejména přizpůsobením služeb profilu uchazečů o práci, lepším propojením se sociálními službami a navázáním kontaktu s neregistrovanými mladými lidmi. Na základě konzultace se sociálními partnery vypracovat objektivní kritéria pro stanovení minimální mzdy. Přijmout opatření pro prevenci předčasného ukončování školní docházky a zvýšit poskytování kvalitního vzdělávání, zejména mezi Romy. Přijmout opatření ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy.

               3.Omezit neoficiální platby v systému zdravotní péče a zvýšit dostupnost ambulantní péče. Posílit nezávislost a transparentnost řízení lidských zdrojů ve veřejné správě. Zjednodušit správní postupy pro podniky a občany. Posílit správu a řízení státních podniků.

               4.Zlepšit přístup k integrovaným veřejným službám, rozšířit základní infrastruktury a podporovat diverzifikaci hospodářství, zejména ve venkovských oblastech. Přijmout a provádět hlavní dopravní plán. Posílit hierarchizaci a přípravu projektů veřejných investic.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 345 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , která Slovensko neuvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Slovensko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Slovensku za rok 2016
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení Rady ze dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2016 plánuje vláda zlepšit v roce 2016 celkové saldo na –1,9 % HDP a dále v roce 2017 postupně na –1,3 % HDP. Podle programu stability má být střednědobý rozpočtový cíl, tedy strukturální schodek v objemu 0,5 % HDP, splněn v roce 2019. Uvedený program očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2016 hodnoty 52,9 % a do roku 2019 klesne na 47,3 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Nejsou však dostatečně konkretizována opatření potřebná k tomu, aby byly podpořeny plánované cílové hodnoty schodku počínaje rokem 2017. Podle prognózy Komise z jara 2016 čelí Slovensko riziku, že v roce 2016 dojde k jistému odklonu od střednědobého rozpočtového cíle, zatímco pokud jde o rok 2017, měla by tato země doporučené korekce dosáhnout za předpokladu nezměněné politiky. Na základě posouzení programu stability a s přihlédnutím k prognóze Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Za účelem splnění cílů v roce 2016 však bude zapotřebí dalších opatření. V tomto kontextu bude mít zásadní význam dlouho odkládané přijetí závazných výdajových stropů a naplnění programu „Hodnota za peníze“, jež mají zefektivnit veřejné výdaje, spolu s plánovanou revizí výdajů ve vybraných oblastech.

               (6)Problémem na Slovensku zůstává dlouhodobá udržitelnost veřejných financí, což je dáno především tím, že podle projekcí porostou v souvislosti se stárnutím obyvatelstva náklady na zdravotnictví a důchody. Očekává se, že růst výdajů na důchody do roku 2060, způsobený stárnutím obyvatel a nízkou mírou porodnosti, zde bude jeden z nejvyšších v EU. Zákonem stanovená věková hranice pro odchod do důchodu je na Slovensku nastavena relativně nízko, což zčásti souvisí se střední délkou života. Hlavním faktorem, jenž náklady spojené se stárnutím obyvatelstva ovlivňuje, jsou výdaje na zdravotnictví. Podle projekcí by měly veřejné výdaje na zdravotnictví v dlouhodobém horizontu výrazně růst, byť z relativně nízké výchozí úrovně. Zdravotní ukazatele na Slovensku zůstávají navzdory určitému zlepšení velmi nízké. S cílem zvýšit ve zdravotnictví nákladovou efektivnost přijímá vláda opatření v oblasti lůžkové i ambulantní péče a nadále se snaží zavést integrovaný model péče. Úspěch této reformy bude pravděpodobně záviset na tom, jak se za ni budou zasazovat hlavní zúčastněné strany, dále na integraci zdravotnických středisek a nemocnic a na náležitém personálním vybavení. Několik veřejných nemocnic se nadále nachází v obtížné finanční situaci, přestože byla v tomto sektoru přijata opatření, jež omezují další hromadění dluhů. Na problémy stále naráží i snaha zvrátit negativní výdajové trendy, např. cestou restrukturalizace nemocničních kapacit, zavádění systému prospektivních náhrad a posilování konkurence v zadávání veřejných zakázek ve zdravotnictví. Pokud jde o ambulantní péči, mají praktičtí lékaři slabé postavení v tom smyslu, že se na ně pacienti obracejí příliš zřídka, než navštíví lékaře specializovaného. Tento stav je zčásti dán suboptimálním rozdělením pravomocí mezi praktickými a specializovanými lékaři a svádí k nadužívání nákladnější specializované péče. Co se týče zdanění, vládní opatření k boji proti daňovým podvodům přispěla k lepšímu výběru daní, zejména v oblasti daně z přidané hodnoty (DPH). Výpadek z příjmů z DPH však zůstává vysoký, což svědčí o přetrvávajících problémech s dodržováním předpisů. Silný důraz na výběr DPH v posledních letech oslabil pozornost vůči dalším důležitým oblastem zdanění, např. zdanění příjmů. Navíc v důsledku zaměření na kontroly nemohly být dostatečně uplatňovány další funkce daňové správy, např. výběr daňových pohledávek. Uvedené nasvědčuje tomu, že pokud jde o alokaci zdrojů, je v daňovém systému dán prostor ke zlepšení. Strategie, jež by vymezila cíle v oblasti dodržování předpisů, dosud vypracována nebyla.

               (7)Navzdory zlepšením na trhu práce, jež plynou ze znatelného hospodářského oživení a nedávných politických opatření, zůstává problémem dlouhodobá nezaměstnanost. Její míra je v EU nadále jednou z nejvyšších (ve 3. čtvrtletí 2015 činila 7,6 % oproti 4,3 % v EU jako celku). Postihuje zejména marginalizované Romy, osoby s nízkou kvalifikací a mladé lidi. Opatření k řešení nezaměstnanosti byla přijata v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, dotovaných pracovních míst a profesního poradenství. Úspěšné naplnění většiny uvedených reforem však bude záviset na kapacitě veřejných služeb zaměstnanosti. Navzdory reorganizaci Ústředí práce, sociálních věcí a rodiny a navzdory zjednodušení přístupu k odborné přípravě přetrvávají potíže při zavádění individualizované podpory dlouhodobě nezaměstnaným a skupinám zranitelných osob. Účast Romů na slovenském trhu práce zůstává velmi nízká a míra jejich zaměstnanosti se zvyšuje pomalu. K faktorům, jež jejich nevysokou účast na trhu práce ovlivňují, patří nízká úroveň vzdělání a dovedností doprovázená diskriminací. Pokud jde o ženy v reprodukčním věku, odráží se v jejich nízké míře zaměstnanosti dlouhá rodičovská dovolená (až tři roky), nedostatek zařízení péče o děti, zejména pro děti mladší tří let, vysoké náklady na péči o děti a omezené využívání pružné pracovní doby. Přetrvávají i regionální rozdíly – míra nezaměstnanosti na východním Slovensku je oproti Bratislavě nadále dvojnásobná. Pokud jde o řízení služeb trhu práce, opatření z posledních měsíců nepočítají s tím, že by při řešení strukturálních problémů slovenského trhu práce byl uplatňován individualizovaný přístup.

               (8)Koncepce vzdělávacího systému není vhodná ke zvyšování hospodářského potenciálu Slovenska. Podle mezinárodních standardů jsou výsledky vzdělávání slabé a vykazují zhoršující se trend. Do značné míry je tento vývoj dán tím, že pedagogové nemají náležité vzdělání a že o učitelskou profesi není velký zájem. Navzdory 4% zvýšení platů učitelů v roce 2016 patří nízké ohodnocení a nedostatečná praktická příprava k důvodům, proč toto povolání není pro mladé lidi atraktivní. Nedávno přijaté právní předpisy proti segregaci musí být ještě zavedeny do praxe, než přinesou pozitivní změny a zvýší účast Romů na běžném vzdělávání včetně vzdělávání předškolního.

               (9)Veřejná správa se nadále potýká s neefektivitou. V důsledku její roztříštěné a nepružné organizace jí chybí účinná koordinace. Pozitivním krokem vpřed je přijetí Strategie řízení lidských zdrojů ve státní službě v říjnu 2015, nicméně dosud nebyl přijat nový zákon o státní službě, který je nezbytnou podmínkou jejího úspěšného naplnění. Vláda přijala několik opatření v boji proti korupci, jejich dosavadní dopad je však limitovaný. V případě korupce, včetně nedovolených praktik při zadávání veřejných zakázek, má Slovensko omezené zkušenosti zejména se zahajováním trestního řízení a stíháním takovýchto případů. Bylo zkráceno řízení o vydání stavebního povolení pro rozsáhlé investiční a infrastrukturní projekty. Rozklížená správa věcí veřejných, postupy zadávání veřejných zakázek nekoncipované na základě faktických poznatků, nedostatečná profesionalita, střety zájmů, na míru šité podmínky veřejných zakázek a nadužívání kritéria nejnižší ceny při jejich zadávání omezují hospodářskou soutěž založenou na kritériích kvality. Podle opakovaných hlášení dopadají nedostatky při zadávání veřejných zakázek negativně na efektivitu alokace veřejných zdrojů. Podniky na Slovensku čelí častým změnám legislativy a zatěžujícím správním postupům a požadavkům. Značné administrativní a regulatorní překážky v některých svobodných povoláních a síťových odvětvích, nedostatky např. při vymáhání smluv či řešení insolvence a dlouhodobé znepokojení nad kvalitou systému soudnictví poškozují podnikatelské prostředí a demotivují od investic. Byla přijata některá opatření, jež mají podnikání zjednodušit, např. v říjnu 2015 bylo založeno Centrum lepší regulace a počátkem roku 2016 zahájilo činnost Národní podnikatelské centrum. Naopak odloženo bylo přijetí zákona o malých a středních podnicích (Small Business Act) v rámci Strategie rozvoje MSP.

               (10)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (11)Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Slovensku v období 2016–2017:

               1.Za účelem splnění střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout v roce 2016 roční fiskální korekce v objemu 0,25 % HDP a v roce 2017 pak v objemu 0,5 % HDP. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotnictví. Přijmout opatření, jež zlepší dodržování daňových předpisů.

               2.Zlepšit aktivační opatření pro dlouhodobě nezaměstnané a další znevýhodněné skupiny, včetně individualizovaných služeb a cílené odborné přípravy. Usnadnit zaměstnávání žen, zejména zajištěním cenově dostupné a kvalitní péče o děti v širším měřítku. Zlepšit výsledky vzdělávání cestou zatraktivnění učitelské profese a zvýšení účasti romských dětí na běžném vzdělávání od raného dětství.

               3.Upevnit správu věcí veřejných, posílit přechod z čistě cenových ke kvalitativním kritériím v hospodářské soutěži a zlepšit stíhání nedovolených praktik při zadávání veřejných zakázek. Zvýšit transparentnost, kvalitu a účinnost řízení lidských zdrojů ve veřejné správě, zejména přijetím nového zákona o státní službě, jakož i zvýšit efektivitu soudnictví. Přijmout komplexní plán na řešení administrativních a regulatorních překážek, jimž čelí podniky.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 346 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Finska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Finska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Finsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby byla uvedená doporučení splněna v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Finsku
                  8
               . Ve zprávě byl posouzen pokrok, jejž Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zahrnovala též hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Výsledky hloubkového přezkumu představila Komise dne 8. března 2016
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Finsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Především je třeba vypořádat se se snížením konkurenceschopnosti naakumulovaným během několika let zejména v důsledku růstu mezd, který dlouhodobě přesahoval růst produktivity, což vedlo k prudkému zhoršení stavu běžného účtu v letech 2008 až 2012. Analýza také poukázala na existenci faktorů, jež mohou ve středně a dlouhodobém horizontu ohrožovat udržitelnost již tak napjatých veřejných financí.

               (3)Dne 14. dubna 2016 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech o uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Program stability z roku 2016 uvádí, že mimořádný příliv uprchlíků má značný dopad na rozpočet, a rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů odpovídajícím způsobem dokládá. Podle Komise dosáhly způsobilé dodatečné výdaje v roce 2015 0,05 % HDP a pro rok 2016 se v současnosti odhadují na 0,2 % HDP. Dle ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 lze tyto dodatečné výdaje pokrýt, neboť příliv uprchlíků představuje mimořádnou událost, jeho dopad na veřejné finance Finska je značný a dočasné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle neohrozí udržitelnost. Rozsah požadované korekce v zájmu postupného dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2015 byl proto s ohledem na tyto náklady snížen. Pokud jde o rok 2016, závěrečné posouzení, které se bude týkat i příslušných částek, bude provedeno na jaře 2017 na základě zjištěných údajů poskytnutých finskými orgány.

               (6)Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Jelikož hrubý vládní dluh Finska překročil v roce 2015 referenční hodnotu 60 % HDP, zveřejnila Komise dne 18. května 2016 zprávu v souladu s čl. 126 odst. 3 SFEU. Ze závěrů analýzy vyplynulo, že kritérium veřejného dluhu by mělo být považováno za splněné. V programu stability z roku 2016 plánuje vláda zlepšení celkového salda na –2,5 % HDP v roce 2016 a dále až na –1,3 % v roce 2020. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – hodlá vláda dosáhnout do roku 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability dosáhnout vrcholu v roce 2019 na úrovni 67,4 % a v roce 2020 klesnout na 67,2 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, jež jsou k dosažení střednědobého rozpočtového cíle do roku 2019 nutná, nejsou dostatečně konkrétní. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje v roce 2016 riziko určitého odchýlení od doporučené korekce. Závěry pro rok 2016 by se v případě, že by posouzení nezahrnovalo rozpočtové dopady mimořádného přílivu uprchlíků, nezměnily. Nedojde-li ke změně politiky, existuje riziko značného odchýlení od doporučené korekce v roce 2017. Poměr dluhu k HDP by měl v roce 2017 pokračovat v růstu a dosáhnout 66,9 %. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že hrozí, že Finsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K jeho dodržení proto budou v roce 2016 a 2017 nutná další opatření.

               (7)V důsledku stárnutí obyvatelstva a úbytku pracovní síly by do roku 2030 měly výdaje na důchody a zdravotní a dlouhodobou péči vzrůst z 23,1 % v roce 2013 na 26,9 % HDP
                  11
               . V lednu 2016 schválilo Finsko důchodovou reformu, která počínaje rokem 2017 naváže důchody na naději dožití. Výdaje na sociální a zdravotní služby zajišťované obcemi činí 10 % HDP. Nedojde-li k reformě systému, porostou tyto výdaje dle předpokladů o 2,4 % ročně v nominálním vyjádření a vzroste jejich podíl na HDP. Zatím byly dohodnuty základní rysy rozsáhlé správní reformy a restrukturalizace zdravotních a sociálních služeb. Mezi hlavní cíle reformy patří zmenšení mezery udržitelnosti v dlouhodobém horizontu o 3 miliardy EUR, a to pomocí lepší kontroly nákladů. Té se dosáhne integrací služeb, většími zajišťovateli služeb a digitalizací. Veškeré detaily je ještě třeba rozpracovat a vytvořit plány, podle nichž budou změny probíhat, aby mohla být reforma zavedena podle plánu od roku 2019. Dle oznámení vlády budou opatření k zavedení reformy představena na konci roku 2016. Vzhledem k rozsahu a napjatému časovému harmonogramu reformy bude její zavedení výzvou. Proto je důležité, aby byly legislativní návrhy přijaty včas.

               (8)V zájmu obnovení konkurenceschopnosti Finska je nutné zlepšit fungování pracovního trhu, a to několika způsoby. Celkově docházelo od konce roku 2013, kdy byla na centrální úrovni sjednána dohoda o mzdách, jen k mírnému zvyšování mezd. Na základě dohody meziroční růst sjednaných mezd zpomalil z 1,3 % v posledním čtvrtletí 2013 na 0,5 % ve čtvrtém čtvrtletí 2015. V červnu 2015 se sociální partneři rozhodli dohodu prodloužit do roku 2016. Růst produktivity práce se však zatím neobnovil, a nominální jednotkové náklady práce proto dle předpokladů porostou, byť pomaleji. Vedla se jednání v zájmu obnovení nákladové konkurenceschopnosti. Dne 29. února 2016 se sociální partneři dohodli na Paktu pro konkurenceschopnost. Tuto dohodu je třeba předtím, než ji bude možné uplatňovat, převést do odvětvových dohod. Pakt pro konkurenceschopnost budou doplňovat opatření sjednaná mezi sociálními partnery, jež zajistí větší pružnost trhu práce, a nový model růstu mezd založený na ukotvení mezd v ostatních odvětvích podle odvětví vystavených zahraniční konkurenci. Opatření na trhu práce je důležité zavádět tak, aby byla plně respektována role sociálních partnerů.

               (9)Vzhledem ke klesajícímu počtu obyvatel v produktivním věku je důležité zvýšit míru účasti na trhu práce. To vyžaduje trvalé úsilí s cílem integrovat do pracovního trhu starší pracovníky, mladé lidi, dlouhodobě nezaměstnané a osoby s nízkou kvalifikací. Míra zaměstnanosti klesla v roce 2015 ze svého maxima před krizí v roce 2008, kdy byla na úrovni 70,6 %, o více než dva procentní body na 68,5 %, zatímco nezaměstnanost vzrostla z 6,4 % na 9,4 %. Míra zaměstnanosti starších osob se postupně zlepšuje, zůstávají však některé možnosti předčasného odchodu do důchodu v podobě rozšířených dávek v nezaměstnanosti pro starší pracovníky až do odchodu do důchodu, což, pokud nebude omezeno, by mohlo ohrozit pozitivní dopad důchodové reformy schválené v roce 2016. Účinky důchodové reformy budou posouzeny v roce 2019. Dlouhodobá nezaměstnanost mezi roky 2008 a 2014 značně vzrostla, a sice z 1,2 % na 1,9 % celkové pracovní síly, přestože mnoho dlouhodobě nezaměstnaných se nakonec přestalo řadit mezi ekonomicky aktivní obyvatelstvo. Nezaměstnanost mladých lidí vzrostla v roce 2015 na 22,4 %. Nejvíce jsou nedostatečnou výkonností trhu práce postiženy osoby s nízkou kvalifikací. Škrty v rozpočtu na aktivní politiku na trhu práce v době, kdy je po takových opatřeních zvýšená poptávka, by mohly ohrozit příležitost uvedených skupin k návratu do práce. Z hlediska aktivace by komplexní systém sociálního zabezpečení se svými nejrůznějšími druhy dávek mohl vést ke značné neaktivitě a vzniku pastí nízké mzdy. Vzhledem k rozpočtovým škrtům v aktivní politice na trhu práce je odstranění těchto pastí a zavedení pobídek k přijímání práce, jako je více možností kombinovat práci a sociální dávky, obzvláště důležité. Příchod poměrně velkého počtu migrantů a uprchlíků do Finska v roce 2015 by mohl zvrátit následky stárnutí obyvatelstva, ovšem pouze pokud budou úspěšně začleněni do trhu práce a systému vzdělávání. Na trhu práce existují problémy se sladěním poptávky a nabídky, částečně způsobené strukturální změnou ekonomiky, neboť nová pracovní místa vznikají v jiných geografických oblastech a v jiných odvětvích, než ve kterých pracovní místa zanikají. Jsou potřeba opatření, díky nimž by bylo více dostupného bydlení v Helsinkách a okolí, a účinné politiky, jež by lidem pomohly doplnit si kvalifikaci a najít si práci.

               (10)Podnikatelské prostředí je ve Finsku stejně dobré jako v jiných vyspělých ekonomikách nebo dokonce lepší. Nedostatečná konkurence zejména ve službách zaměřených primárně na domácí trh, jako je maloobchod a dopravní služby, má však vliv na celkovou konkurenceschopnost finské ekonomiky. Mezi překážkami pro vstup a růst na některých trzích uvádějí podniky přílišné regulatorní požadavky. Tyto přílišné požadavky je třeba v zájmu podpory podnikání a investic odstranit. V maloobchodním sektoru přinese reforma předpisů územního plánování flexibilnější pravidla, pokud jde o velikost a umístění obchodů. Obchodovatelný sektor se nadále restrukturalizuje a prospěl by mu vznik nových trhů, výrobků a služeb, zejména těch s vysokou přidanou hodnotou. Strukturální změnu by mohly podpořit politiky na podporu expanze, internacionalizace a inovace společností. Legislativní změny byly schváleny na podzim 2015, většina z nich by se však měla začít provádět až v letech 2016 až 2018. Vláda oznámila další strukturální reformy s cílem zvýšit konkurenci na trhu.

               (11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (12)Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (13)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3.

               DOPORUČUJE Finsku v období 2016–2017:

               1.Dosáhnout roční fiskální korekce v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši nejméně 0,5 % HDP v roce 2016 a 0,6 % HDP v roce 2017. Použít neplánované příjmy k rychlejšímu snižování míry veřejného zadlužení. Zajistit včasné přijetí a provádění správní reformy s cílem zlepšit nákladovou efektivitu sociálních a zdravotních služeb.

               2.Zajistit, aby systém stanovování mezd podporoval místní systém kolektivního vyjednávání a odstranil nepružnost a zlepšil tak konkurenceschopnost a přispěl k větší orientaci průmyslových odvětví na vývoz, přičemž zároveň bude respektovat roli sociálních partnerů. Zvýšit pobídky k přijímání práce a zajistit cílenou a dostatečně aktivní politiku na trhu práce, a to i pro osoby přistěhovaleckého původu. Přijmout opatření ke zmírnění nesouladu v pracovní nabídce a poptávce mezi regiony a mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

               3.Pokračovat ve snaze zvýšit konkurenci ve službách, zejména v maloobchodním sektoru. Podporovat podnikání a investice, mimo jiné snížením administrativní a regulační zátěže, s cílem posílit růst produkce s vysokou přidanou hodnotou.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Zpráva o stárnutí obyvatelstva 2015: hospodářské a rozpočtové projekce pro 28 členských států EU a Norsko (2013–2060), European Economy 3, květen 2015, Brusel.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


              EVROPSKÁ
              KOMISE
                                    V Bruselu dne 13.5.2015
                                    COM(2015) 275 final
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Finska na rok 2015
   a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015
CS                                                           CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                         k národnímu programu reforem Finska na rok 2015
                     a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu
   2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1
   uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise3,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu4,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)       Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii
             pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020), založenou na posílené koordinaci
             hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba
             přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
             konkurenceschopnost.
   (2)       Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o
             hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–
             2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
             zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
   3
           COM(2015) 275.
   4
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
CS                                                   2                                              CS
 ---pagebreak---         hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých
        vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   (3)  Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
        Finska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Finska
        z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU)
        č. 473/20135 stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 20156.
   (4)  Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu7, která zahájila evropský
        semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise
        na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování8, ve které je
        Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
   (5)  Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic,
        urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.
   (6)  Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Finsku pro rok 20159. V této
        zprávě byl posouzen pokrok, který Finsko učinilo v plnění jemu určených
        doporučení přijatých dne 8. července 2014. Daná zpráva též obsahuje výsledky
        hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise
        vede k závěru, že ve Finsku existují makroekonomické nerovnováhy, jež vyžadují
        politické kroky a sledování. Pozornost je zvlášť třeba věnovat rizikům spojeným se
        slabou exportní výkonností v souvislosti s restrukturalizací průmyslu. Doba poklesu
        podílů na světovém vývozu a zpomalení dynamiky elektronického průmyslu sice
        do značné míry pominula, ovšem míra investic stále zůstává nízká a byl oslaben
        potenciální růst. Stabilizoval se dluh soukromého sektoru a podle všeho nevzbuzuje
        bezprostřední obavy, nicméně jeho poměrně vysoká úroveň si žádá pozorné
        sledování.
   (7)  Dne 2. dubna 2015 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2015 a
        svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba
        programy posuzovány současně.
   (8)  Poté, co Rada dne [XX] přijala rozhodnutí v souladu s čl. 125 odst. 6 SFEU, se na
        Finsko v současné době vztahuje [nápravná] složka Paktu o stabilitě a růstu.
        V programu stability z roku 2015, který je založen na předpokladu, že nedojde ke
        změně politiky a vztahuje se na období let 2014–2019, se očekává, že celkový
        schodek vládního sektoru který se v roce 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, a překročil tak
        referenční hodnotu 3 % HDP, se podle prognóz dále zhorší na 3,4 % HDP v roce
        2015 a poté postupně klesne na 3,1 % HDP v roce 2017 a dále na 2,5 % HDP v roce
        2019. Podle programu stability z roku 2015 poměr veřejného dluhu k HDP v průběhu
        prognózovaného horizontu programu vzroste a do roku 2019 dosáhne 67,8 % HDP.
        Střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP nebude
        do konce programového období dosaženo. Makroekonomický scénář, z něhož tyto
        rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2015
        má schodek veřejných financí dosáhnout 3,3 % HDP v roce 2015 a 3,2 % HDP
        v roce 2016, přičemž poměr dluhu k HDP má do roku 2016 vzrůst na 64,4 % HDP.
        Komise zveřejnila dne 13. května 2015 v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy zprávu,
        která dospěla k závěru, že kritéria pro schodek a dluh se nepovažují za dodržená.
   5
       Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
   6
       C(2014) 8815 final.
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 45 final, 26.2.2015.
CS                                             3                                             CS
 ---pagebreak---         Program stability nezajišťuje, že nadměrný schodek bude odstraněn včas a trvalým
        způsobem do roku 201x. Proto budou nutná další opatření. Na základě posouzení
        programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko,
        že Finsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Ačkoli Finsko dosáhlo
        určitého pokroku při provádění správních reforem, účinnost finského veřejného
        sektoru by mohla být dále zlepšena, zejména v oblastech, které jsou vystaveny tlaku
        na budoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. Ve věci obsahu
        důchodové reformy dospěli sociální partneři k dohodě na podzim roku 2014, ovšem
        tuto reformu je ještě nutno přijmout. S ohledem na mezeru fiskální udržitelnosti a
        plánované zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu má zásadní
        význam větší zapojení starších pracovníků na trhu práce. Předčasný odchod
        z pracovního trhu je způsobován především zdravotním postižením nebo rozšířenými
        dávkami v nezaměstnanosti pro starší pracovníky. Vládní návrh zákona o reformě
        sociálních a zdravotních služeb byl finskému parlamentu předložen v prosinci 2014,
        ovšem do parlamentních voleb v dubnu 2015 se nepodařilo nalézt řešení, jak zajistit
        rovnováhu mezi správním modelem velkých obecních koalic a autonomií
        jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a platnost návrhu zákona vypršela. Finské obce
        jsou poměrně malé, ale oproti obcím v jiných evropských zemích vykonávají značně
        rozsáhlé úkoly. Reforma týkající se uspořádání obcí probíhá s určitým zpožděním
        a obce provádějí studie ohledně přínosů slučování. Podle národního programu
        reforem na rok 2015 bude zřejmě parlamentu do konce roku 2016 předložen nový
        legislativní návrh.
   (9)  Vzhledem ke stárnutí populace a klesajícímu počtu obyvatel v produktivním věku je
        třeba, aby měl trh práce přístup k plnému potenciálu pracovní síly. Finsko v tomto
        směru dosáhlo určitého pokroku a přijalo několik opatření, jež zahrnovala lepší
        organizaci subvencování mzdových nákladů (se zvláštním zaměřením na starší
        osoby) a lepší uspořádání veřejných služeb zaměstnanosti. Míra nezaměstnanosti v
        roce 2014 činila 8,7 % a je na vzestupu, zejména u mladých lidí a starších
        pracovníků. Dohoda o omezení růstu mezd z roku 2013 přispívá k obnovení
        konkurenceschopnosti z hlediska nákladů a vývozu nižším růstem jednotkových
        nákladů práce.
   (10) Určitého pokroku Finsko dosáhlo při posilování schopnosti dodávat inovativní
        produkty. Vláda provádí komplexní reformu výzkumných institucí a jejich
        financování. Koncepce pro čistou technologii, biotechnologii a digitalizaci jsou
        slibné, ovšem poměrně malého rozsahu. Ačkoli investice Finska do výzkumu a
        vývoje patří mezi nejvyšší v EU, země se i nadále potýká s problémy, jak tyto
        investice úspěšně zúročit do vývozu výrobků a služeb. Vláda se snaží zjednodušit a
        zefektivnit systémy podpory pro podniky, navýšit financování začínajících podniků
        a podporovat jejich internacionalizaci. Míra investic ve Finsku nicméně zůstává
        nízká, přetrvávají vývozní potíže a poklesla zaměstnanost. Úsilí je třeba též věnovat
        posílení hospodářské soutěže na trzích výrobků a služeb, a to zejména
        v maloobchodním sektoru, který je i nadále vysoce koncentrovaný.
   (11) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
        politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2015. Posoudila
        také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá
        v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. V
        úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
        politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou
        správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí
CS                                             4                                              CS
 ---pagebreak---            rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v
           rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
   (12)    Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Finska, přičemž
           její stanovisko10 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.
   (13)    Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení
           přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení
           podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
           doporučení č. 2 a 3.
   (14)    V souvislosti s evropským semestrem Komise provedla rovněž analýzu hospodářské
           politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní
           doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Finsko by rovněž mělo
           zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,
   DOPORUČUJE Finsku v období 2015–2016:
   1.      Zajistit snížení nadměrného schodku pod 3 % HDP včas a trvalým způsobem
           do [XX] v souladu se závazky Finska podle článku 126 SFEU. Dále usilovat o
           zmenšení mezery fiskální udržitelnosti a upevnění podmínek pro růst.
   2.      Přijmout dohodnutou důchodovou reformu a postupně odstranit možnosti
           předčasného odchodu do důchodu. Zajistit účinné nastavení a provádění správních
           reforem týkajících se uspořádání obcí a sociálních a zdravotních služeb s cílem
           zvýšit produktivitu a nákladovou efektivnost při poskytování veřejných služeb a
           současně zajistit jejich kvalitu.
   3.      Usilovat o zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí, starších pracovníků a dlouhodobě
           nezaměstnaných s důrazem především na rozvoj jejich pracovních dovedností. Po
           konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy zajistit, aby se
           mzdy vyvíjely v souladu s vývojem produktivity.
   4.      Přijmout opatření, která otevřou maloobchodní sektor účinné hospodářské soutěži.
   V Bruselu dne
                                                      Za Radu
                                                      předseda
   10
         Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                      5                                          CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Belgie na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Belgie na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgie na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik na rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Belgii pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Belgie se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména vývoj v oblasti vnější konkurenceschopnosti zboží představuje i nadále rizika a je třeba mu věnovat pozornost, neboť nové zhoršování by ohrozilo makroekonomickou stabilitu. Další opatření k zajištění konvergence nákladových parametrů by zpomalila snižování zaměstnanosti v obchodovatelných sektorech. Citelnému pokroku ve vyrovnávání historicky největších rozdílů v nákladech by pak mohl napomoci přesun daňové zátěže z práce na jiné daňové základny. Veřejný dluh zůstává vysoký, ale související makroekonomická rizika zmírňuje několik faktorů.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Dne 27. února 2015 Komise vydala zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie
                  10
               , jelikož se neočekávalo, že Belgie dosáhne dostatečného pokroku k dodržení pravidla o zadlužení v letech 2014–2015 a referenční hodnota pro schodek ve výši 3 % HDP byla v roce 2014 porušena. Analýza vedla k závěru, že kritérium dluhu by v uvedené době mělo být považováno za dodržené a že překročení referenční hodnoty schodku bylo nepatrné, dočasné a výjimečné (v důsledku metodologických statistických změn). Tato analýza je stále obecně platná. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda plánuje postupně zlepšovat strukturální saldo, aby dosáhla vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2018. Přepočtené strukturální saldo
                  11
                však poukazuje na strukturální schodek ve výši v 0,3 % HDP v roce 2018. Vláda neplánuje dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního přebytku ve výši 0,75 % HDP – v průběhu programového období. Očekává se, že poměr veřejného zadlužení k HDP dosáhne vrcholu ve výši 106,9 % v roce 2015 a pak se postupně bude snižovat na 102 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je realistický. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2016 však dosud nebyla v dostatečné míře specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že čistý růst výdajů v roce 2015 bude v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně hrozí, že především v důsledku skluzu v roce 2014 by mohlo v letech 2014–2015 dojít k odchýlení. Nedojde-li ke změně politiky, hrozí rovněž značné odchýlení od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli v letech 2015–2016. Proto budou v obou letech zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Belgie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)Federální vláda schválila rozsáhlou důchodovou reformu, jejíž cílem je snížit rozdíl mezi skutečným a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a tento zákonem stanovený věk zvýšit. Věková hranice pro předčasný odchod do důchodu se má po roce 2016 do roku 2019 dále zvyšovat až na 63 let, přičemž minimální počet odpracovaných let se má zvýšit na 42. V dlouhodobém horizontu existují plány na zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 na 66 let v roce 2025 a na 67 let v roce 2030. Plánuje se postupné zavedení důchodového systému založeného na kreditech, s mechanismy úpravy, které reagují na demografický nebo hospodářský vývoj, například zvyšování střední délky života nebo změny poměru ekonomické závislosti. Úspěšná strategie konsolidace vyrovnávající dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet a zajišťující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí závisí na rychlém provedení této reformy důchodového systému. Vzhledem k tomu, že stále existuje jen málo pobídek na podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků, by tyto důchodové reformy měly být doprovázeny opatřeními na podporu zaměstnanosti a reformami trhu práce přispívajícími k aktivnímu stárnutí.

               (10)Belgický daňový systém se vyznačuje vysokou celkovou daňovou zátěží, poměrně vysokými sazbami a úzkými základnami. Daňové zatížení je silně vychýleno směrem ke zdanění práce. To má za následek vysoké náklady práce, které odrazují od vytváření pracovních míst, a velký daňový klín, jenž přispívá k existenci pastí nezaměstnanosti. Kromě toho, částečně za účelem zmírnění vysokých daňových sazeb, jsou daňové základny obecně narušovány četnými zvláštními výjimkami, odpočty, sníženými sazbami a daňovými výdaji, což vede ke ztrátám účinnosti, vzniku deformací a potenciálních mezer. Některé prvky daňového systému jsou škodlivé pro životní prostředí. Vzhledem k těmto nedostatkům se Belgii opakovaně doporučuje zjednodušit a přepracovat daňový systém, aby se vyrovnala daňová zátěž, odstranit daňové mezery a snížit někdy škodlivou diferenciaci způsobenou daňovými úlevami. Dosud bylo dosaženo jen omezeného pokroku v provádění komplexní daňové reformy, která má vést zejména k přesunu od zdanění práce k daňovým základnám, které méně narušují růst. Daňové základny s prostorem pro rozšíření zahrnují daně v oblasti životního prostředí a spotřební daně a některé druhy finančních příjmů. Kombinace přesunu daňové zátěže směrem od zdanění práce s rozšířením daňové základny (přezkum stávajících právních předpisů v oblasti daní, dotací, výjimek a odpočtů) by mohla zlepšit celkovou vyváženost a spravedlnost daňového systému, podpořit cíle v oblasti zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a sociální a environmentální cíle, a působit proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.

               (11)Strukturální problémy typické pro belgický trh práce i nadále vedou k dlouhodobě nedostatečnému využívání pracovní síly a nízké celkové míře zaměstnanosti a ekonomické aktivity. Nedostatky se týkají zejména nedostatečné vazby mezi mzdami a produktivitou a finančních faktorů, které odrazují od práce. Belgie rovněž čelí nedostatku vysoce kvalifikovaných pracovníků a potýká se s nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Různé vládní dohody odkazují na potřebu silnějších vazeb mezi činiteli v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti, aby se zlepšilo jazykové vzdělávání, odborné vzdělávání a příprava a rozvíjela alternativní odborná příprava pro studenty a nezaměstnané. Pokrok je však pomalý. Dopad těchto strukturálních faktorů na některé skupiny na trhu práce, jako je mládež a starší nezaměstnaní a osoby pocházející z prostředí migrantů, je obzvláště výrazný.

               (12)Oslabená vnější konkurenceschopnost Belgie i nadále přináší makroekonomická rizika pro její ekonomiku. Hospodářství poznamenává problém vysokých nákladů práce, které jsou v průměru vyšší než v sousedních zemích. Je třeba lépe sladit růst mezd s produktivitou a zvýšit flexibilitu stanovování mezd, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství. Bylo přijato několik cílených opatření, která mají snížit náklady práce u určitých skupin a zmírnit rozdíl mezi hrubou a čistou mzdou u nejnižších platových tříd. Úplné odstranění tohoto rozdílu však bude vyžadovat další opatření, která zcela závisí na reformě systému stanovování mezd. Rostoucí znevýhodnění v oblasti nákladů přináší ztrátu pracovních míst a pokud nebude řešeno, povede nakonec ke korekci. Další klíčové nákladové faktory pro podniky jsou náklady na energie a náklady na zprostředkovatelské služby pro podniky, které jsou vysoce regulovány a chráněny před hospodářskou soutěží. Je zde rovněž značný prostor pro zlepšení nenákladového rozměru vnější konkurenceschopnosti. K zajištění a posílení stávající úrovně blahobytu bude nutno klást větší důraz na zvyšování produktivity. To vyžaduje trvalý impuls pro produkty a související služby na vyšší úrovni hodnotového řetězce, na základě lepší výkonnosti v oblasti inovací a zhodnocování výzkumu a vývoje. Je třeba odstraňovat administrativní překážky a přijímat opatření pro podporu podnikání a uvolnění obchodní dynamiky. Velmi nízká míra zakládání nových podniků naznačuje, že podnikatelské prostředí není pro nové činnosti a rozšiřování příznivé. Výzvou je také posílení hospodářské soutěže v oblasti maloobchodu a odborných služeb. Celkovou produktivitu země by rovněž posílilo odstranění slabin ve veřejné infrastruktuře a zvýšení kvality a přiměřenosti kapitálu prostřednictvím dodatečných investic, zejména v oblasti silniční a železniční infrastruktury.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve zprávě o Belgii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Belgie, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (15)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení pro jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro. Belgie by rovněž měla zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

               DOPORUČUJE Belgii v období 2015–2016:

               1.Dosáhnout fiskální korekce o nejméně 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého cíle v roce 2015 a v roce 2016. Použít neočekávané zisky tak, aby míra veřejného zadlužení začala náležitě klesat. Doplnit probíhající důchodovou reformu navázáním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na střední délku života. Schválit vymahatelné rozdělení fiskálních cílů mezi všechny úrovně státní správy.

               2.Přijmout a provést komplexní daňovou reformu, která rozšíří daňovou základnu, přesune daňovou zátěž směrem od zdanění práce a odstraní neefektivní daňové výdaje.

               3.Zlepšit fungování trhu práce snížením demotivačních finančních faktorů, které odrazují od práce, zlepšením přístupu na pracovní trh pro konkrétní cílové skupiny, a řešením nedostatku kvalifikované pracovní síly a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

               4.Obnovit konkurenceschopnost tím, že po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi zajistí, aby se mzdy vyvíjely v souladu s produktivitou.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s.11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Strukturální saldo přepočítané Komisí na základě informací v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Dánska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Dánska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               Vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , která Dánsko neuvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2016
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 26. dubna 2016 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje vláda zlepšit celkové saldo a v roce 2020 dosáhnout vyrovnaného rozpočtu. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – bude podle projekcí dosaženo v roce 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2020 dosáhnout 35,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Podle prognózy Komise z jara 2016 Dánsko splní doporučenou fiskální korekci v roce 2016 i 2017. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Dánsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)Podmínkou udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil za situace, kdy obyvatelstvo stárne. Řada zásadních reforem trhu práce přijatých v posledních letech si klade za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Zmíněné reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020 a podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému. Ke splnění národního cíle týkajícího se sociálního začlenění, v rámci kterého má dojít ke snížení počtu osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob z řad přistěhovalců ze zemí mimo EU, včetně osob v Dánsku již déle žijících, a mladých lidí s nízkým stupněm dosaženého vzdělání. Situaci nově příchozích uprchlíků a přistěhovalců by mohla zlepšit opatření pro pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však zapotřebí přijmout ještě další opatření, aby došlo k efektivnějšímu začlenění i jiných marginalizovaných skupin na trh práce.

               (7)K udržení relativně vysoké úrovně sociálního zabezpečení v Dánsku je zapotřebí rychlejší růst produktivity. V posledních dvaceti letech byl však tento růst velmi pomalý. Jedním z faktorů, které na tom mají podíl, je pokračující nedostatek konkurence v sektoru služeb pro domácí trh, zejména v maloobchodu a stavebnictví. Dánsko proto musí zvýšit úsilí o zlepšení produktivity ve stavebnictví tím, že odstraní překážky, a kde to bude nutné, zajistí přiměřené režimy pro získání oprávnění. Dále je zapotřebí zmírnit omezení týkající se maloobchodních provozoven, což lze provést především v rámci reforem, jež vláda nastínila.

               (8)Celková úroveň investování v Dánsku je od prudkého propadu soukromých investic v době hospodářské krize nízká. Částečně to odráží nízkou úroveň investic do bydlení po té, co praskla bublina na trhu s nemovitostmi, a nevyužitou kapacitu korporátního sektoru. Intenzivnější podpora investic by Dánsku pomohla posílit hospodářský růst a zvýšit produktivitu. Překážky pro investice byly zjištěny v odvětví služeb a výzkumu. V odvětví maloobchodu a stavebnictví existují překážky pro vstup, což negativně ovlivňuje konkurenci a růst produktivity. Mohlo by se vynaložit větší úsilí na podporu transformace výsledků univerzitního výzkumu do podnikových inovací.

               (9)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (10)Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Dánsku v období 2016–2017:

               1.Dodržet v roce 2016 střednědobý rozpočtový cíl a dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,25 % HDP, aby došlo ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017.

               2.Posílit produktivitu a soukromé investice zvýšením konkurence v sektoru služeb pro domácí trh, zejména usnadněním vstupu na trh v odvětvích maloobchodu a stavebnictví. Podnítit spolupráci podniků a vysokých škol.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016) 0058, P8_TA(2016) 0059 a P8_TA(2016) 0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.