				|

		52013DC0355

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Německa na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2017 /* COM/2013/0355 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Německa na
rok 2013
a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2017
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Německa na
rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Německa na
období 2011–2016.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářské politiky v roce 2013. Téhož dne Komise
na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala druhou zprávu
mechanismu varování[6],
ve které není Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 17. dubna 2013
předložilo Německo svůj letošní program stability na období
2012–2017 a dne 12. dubna 2013 svůj národní program reforem na rok 2013.
Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(8)       Na základě posouzení
letošního programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že veřejné finance v Německu jsou obecně
zdravé a že střednědobý rozpočtový cíl byl splněn. Makroekonomický
scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je
realistický. Makroekonomické projekce programu stability jsou obecně
v souladu s prognózou Komise z jara 2013, pokud jde o tempo a
strukturu hospodářského růstu v letech 2013 a 2014, i s odhadem
Komise týkajícím se střednědobého potenciálního růstu v
Německu. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je
zajistit kontinuální dodržování střednědobého rozpočtového cíle.
Program potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl –0,5
% HDP. Tento cíl je v souladu s požadavky Paktu stability a
růstu. Německo v roce 2012 dosáhlo strukturálního
rozpočtového přebytku, a střednědobý rozpočtový cíl
tak splnilo. Podle programu stability zůstane (přepočtené)[7] strukturální saldo
v letech 2013 a 2014 kladné, což je obecně v souladu
s prognózou Komise, čímž se vytvoří prostor pro volné
působení automatických stabilizátorů. Německo v roce 2012
rovněž splnilo výdajové kritérium. Na základě informací uvedených
v programu stability míra růstu veřejných výdajů bez vlivu
diskrečních opatření na straně příjmů v roce 2013
výdajové kritérium překročí, zatímco v roce 2014 jej opět splní.
Program na rok 2013 plánuje pokles hrubého dluhu na 80½ % HDP a následné
zachování jeho sestupné tendence. Poté, co v roce 2011 došlo
k nápravě nadměrného schodku, se Německo ve vztahu ke
kritériu dluhu nachází v přechodném období a v roce 2012 dosáhlo
dostatečného pokroku směrem k jeho splnění. Bude-li program
proveden podle plánu, dosáhne dostatečného pokroku směrem ke
splnění kritéria dluhu i v roce 2013 a referenční hodnota pro
dluh bude dosažena na konci přechodného období v roce 2014. Cíle pro
schodek a dluh se celkově jeví jako reálné.
(9)       Německo vynaložilo pouze
omezené úsilí ke zvýšení efektivity veřejných výdajů v oblasti
zdravotní a dlouhodobé péče. Minulé reformní úsilí v odvětví
zdravotnictví i letošní reforma dlouhodobé péče se jeví nedostatečné
k tomu, aby omezily růst nákladů očekávaný
v budoucnosti. Německo je zřejmě na dobré cestě, pokud
jde o národní cíl ohledně výdajů na vzdělávání a výzkum,
mělo by však zvažovat ještě ambicióznější návazné cíle, aby se
vyrovnalo nejinovativnějším ekonomikám.
(10)     Německo
dostatečně nevyužívá ty zdroje příjmů, jež podporují
růst. Uplatňování snížené sazby DPH (v současnosti ve výši 7 %),
jež se nyní týká poměrně široké škály zboží a služeb, by mohlo být
zúženo a správa DPH by mohla být přezkoumána za účelem zvýšení
efektivity, zlepšení výběru daní a boje s podvody. Příjmy
z periodických daní z nemovitostí jsou v Německu
obzvláště nízké (v roce 2011 dosahovaly 0,5 % HDP ve srovnání s 1,3 %
v EU-27), což může ponechávat prostor pro zvýšení obecní daně
z nemovitosti (Grundsteuer), zejména přehodnocením základu
daně.
(12)     Od loňského
doporučení došlo k určitému pokroku při provádění ústavního
pravidla vyrovnaného rozpočtu („dluhová brzda“). Ve většině
spolkových zemí jsou však zřejmě stále třeba specifická
prováděcí pravidla, aby bylo zajištěno účinné uplatňování
dluhové brzdy v ročním rozpočtovém procesu.
(13)     Finanční sektor
prodělal výraznou korekci a regulační a dohledový rámec byl posílen.
Rozhodnutí Komise v oblasti státní podpory i nadále podněcovala
restrukturalizaci zemských bank (Landesbanken). V oblasti
správy a řízení bankovního sektoru však zřejmě stále existují
překážky pro konsolidaci iniciovanou trhem, což má vliv na celkovou
efektivitu finančního sektoru.
(14)     Německo nepřijalo
opatření k odstranění významných faktorů demotivujících
partnery, kteří do domácnosti přinášejí druhý příjem, a bylo
dosaženo jen omezeného pokroku při zvyšování dostupnosti zařízení pro
celodenní péči o dítě a celodenních škol. Německo zaznamenalo
určitý pokrok ve zvyšování vzdělanosti znevýhodněných osob,
nicméně všechny spolkové země by měly pokračovat v
ambiciózním úsilí o vytvoření školního systému, který každému poskytuje
rovné příležitosti. Dosud bylo přijato málo opatření ke snížení
vysokého daňového zatížení osob s nízkými příjmy a ke zvýšení
integrace dlouhodobě nezaměstnaných do pracovního trhu. Německo
by mělo udělat více pro snížení vysokých daní a
příspěvků na sociální zabezpečení, které ukládá osobám
s nízkými příjmy. Je třeba dalšího úsilí, aby se usnadnil
přechod z některých typů pracovních smluv (např. „mini-jobs“)
na udržitelnější formy, čímž by se zamezilo segmentaci pracovního trhu.
I když jsou reálné mzdy dosud pod úrovní roku 2000, což přispělo ke
strukturálnímu snížení míry nezaměstnanosti z 8 % na 5,5 %, začaly od
té doby dynamicky růst, aniž by to nepříznivě ovlivnilo
konkurenceschopnost. Současně se zvýšily mzdové rozdíly.
(15)     Německo usiluje o
minimalizaci celkových ekonomických nákladů na transformaci energetického
systému. Dosud nicméně nebylo dosaženo hmatatelných výsledků a
zůstávají velká rizika a potenciální neefektivita. Německo vyvíjí významné
úsilí o zrychlené rozšíření energetických sítí. Koordinace jeho
vnitrostátní energetické politiky s politikami sousedních zemí je
nedostatečná.
(16)     Situace v odvětví
služeb se od minulého roku významně nezměnila a přístup k výkonu
některých profesí je stále omezen. Německo by mělo udělat
více pro to, aby odstraněním neodůvodněných omezení a
překážek pro výkon činnosti otevřelo své odvětví služeb,
což povede ke snížení cen a služby budou pro nízkopříjmové skupiny
dostupnější. V mnoha řemeslných odvětvích včetně
stavebnictví stále existuje požadavek, aby osoba, která má zájem provozovat
podnikání, byla držitelem mistrovského listu (Meisterbrief) nebo
rovnocenné kvalifikace. V odvětví stavebnictví rovněž existují
restrikce, pokud jde o obchodní komunikaci a schvalovací postupy. Mnoho
svobodných povolání také podléhá požadavkům na právní formu a podíl na
kapitálu. Německo by mohlo zvážit, zda by stejných cílů
veřejného zájmu nemohlo být dosaženo mírnější regulací. Rozmanitost
regulačních režimů v jednotlivých spolkových zemích rovněž
naznačuje, že existuje prostor pro další identifikaci nejméně
zatěžujících regulačních přístupů a jejich rozšíření
v celé zemi, čímž se omezí byrokracie, s níž se potýkají
podniky. Míra účinné hospodářské soutěže na železnici se
nezměnila. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, je hodnota
zakázek, které německé orgány zveřejňují v souladu
s právními předpisy EU v této oblasti, velmi nízká. Legislativní
proces týkající se změny zákona proti omezení hospodářské
soutěže dosud nebyl dokončen. V odvětví maloobchodu
regulace v oblasti územního plánování významně omezuje vstup nových
subjektů na trh.
(17)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa.
Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen
jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku Německa, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem
k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské
unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy
na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta
do níže uvedených doporučení 1 až 4.
(18)     Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko[8] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1.
(19)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Rada na jejím základě vydala specifická doporučení určená
zemím, jejichž měnou je euro. Německo by mělo rovněž
zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,
DOPORUČUJE, aby Německo v
období 2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Zachovat zdravou fiskální
pozici, jak je plánováno, čímž se zajistí plnění
střednědobého cíle během programového období. Provádět
fiskální politiku podporující růst, a to cestou dalšího úsilí o zvýšení
nákladové efektivity veřejných výdajů v oblasti zdravotní a
dlouhodobé péče prostřednictvím lepší integrace poskytování péče
a silnějšího zaměření na prevenci, rehabilitaci a nezávislý
život. Zvýšit efektivitu daňového systému zejména rozšířením
daňového základu DPH a přehodnocením daňového základu obecní
daně z nemovitosti; využít dostupný prostor pro zvýšené a
efektivnější výdaje podporující růst v oblasti vzdělávání a
výzkumu na všech úrovních státní správy. Dokončit konzistentním
způsobem zavádění dluhové brzdy ve všech spolkových zemích a
zajistit, aby kontrolní postupy a mechanismy nápravy byly relevantní a byly
prováděny včas.
2.           Zajistit podmínky
umožňující růst mezd na podporu domácí poptávky. Za tímto účelem
snížit vysoké daně a příspěvky na sociální zabezpečení,
zejména pro osoby s nízkými příjmy, a zvyšovat vzdělanost
znevýhodněných osob. Udržovat vhodná aktivační a integrační opatření,
obzvláště pro dlouhodobě nezaměstnané. Usnadnit přechod
z nestandardních pracovních poměrů (např. „mini-jobs“)
na udržitelnější formy zaměstnání. Přijmout opatření
zvyšující motivaci k práci a zaměstnavatelnost pracovníků,
zejména v případě osob, které do domácnosti přinášejí druhý
příjem, a osob s nízkou kvalifikací, a to rovněž v zájmu
zvýšení jejich příjmu. Za tímto účelem odstranit faktory, které
výdělečně činné partnery demotivují, a zvýšit dostupnost
zařízení s celodenní péčí o děti a celodenních škol.
3.           Zlepšit koordinaci
energetické politiky se sousedními zeměmi a minimalizovat celkové náklady
na transformaci energetického systému, zejména revizí nákladové efektivity
nástrojů energetické politiky určených k dosažení cílů pro
energii z obnovitelných zdrojů, a dalším úsilím o zrychlené
rozšiřování vnitrostátních a přeshraničních elektrických a
plynových rozvodných sítí.
4.           Přijmout opatření k
další stimulaci hospodářské soutěže v odvětví služeb,
včetně některých řemesel, zejména ve stavebnictví, a
svobodných povolání s cílem podpořit domácí zdroje růstu.
Naléhavě přijmout opatření za účelem podstatného zvýšení
hodnoty zakázek, jichž se týkají postupy pro zadávání veřejných zakázek.
Přijmout a provést ohlášenou legislativní reformu, jejímž cílem je
zdokonalit vymáhání soutěžního práva ve vztahu k omezením
hospodářské soutěže. Odstranit restrikce v oblasti územního
plánování, jež nadměrně omezují vstup nových subjektů na
maloobchodní trh. Podniknout další opatření k odstranění zbývajících
překážek pro hospodářskou soutěž na železnici. Pokračovat
v konsolidaci bankovního sektoru, zejména zlepšením rámce pro správu a
řízení.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 355 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Cyklicky očištěné rozpočtové saldo, bez
vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené
útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití
společně dohodnuté metodiky.
[8]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/92

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2017
   (2017/C 261/21)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Portugalsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Portugalsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zejména vysoká úroveň čistých vnějších závazků, veřejného a soukromého dluhu a vysoký podíl úvěrů v selhání představuje nebezpečí v souvislosti s vysokou, ale klesající mírou nezaměstnanosti a pomalým růstem produktivity. Potenciální růst zaostává za předkrizovou úrovní, je postižen přetrvávajícími nedostatky a nepružnostmi na trhu s výrobky a na trhu práce doprovázenými vnější nerovnováhou. Saldo běžného účtu vykazuje určité zlepšení, ale k významné korekci čistých vnějších závazků je třeba vyvinout další úsilí. Po významné korekci v posledních letech začaly v důsledku stagnujícího růstu produktivity a zvyšujících se mezd růst jednotkové náklady práce. Soukromý dluh klesá a veřejný dluh se v situaci, kdy je i nadále zapotřebí snižovat zadlužení, stabilizoval. Objem úvěrů v selhání je stále vysoký a společně s nízkou ziskovostí a relativně omezenou úrovní kapitálových rezerv představuje riziko pro rozvahy bank. Podmínky na trhu práce se zlepšily, ale nezaměstnanost mladých lidí, dlouhodobá nezaměstnanost a podíl zaměstnanců v dočasném pracovním poměru zůstávají na vysoké úrovni.

               (4)

               Dne 28. dubna 2017 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem na rok 2017 předložený Portugalskem zahrnuje jak krátkodobé, tak střednědobé závazky. Lze v něm nalézt zejména opatření na zlepšení řízení veřejných financí a podnikatelského prostředí a na řešení zadlužení podniků. Portugalsko se v něm zavazuje k ambiciózním reformám na modernizaci veřejné správy, zlepšení sociální ochrany, zvýšení kvalifikace pracovní síly a zkvalitnění řízení ve státem vlastněných podnicích. Program se též zabývá problémy popisovanými ve zprávě o Portugalsku pro rok 2017 a v doporučení pro eurozónu, včetně nutnosti obnovy investic a zajištění udržitelnosti veřejných financí. V případě plné realizace v rámci uvedených lhůt by tato opatření napomohla řešit makroekonomickou nerovnováhu Portugalska a byla by odpovědí na jemu určená doporučení. Na základě posouzení politických závazků Portugalska Komise potvrzuje své předchozí posouzení, že v této fázi není třeba v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze přijímat další opatření. Provádění programu politických reforem bude věnována zvláštní pozornost.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Po zrušení postupu při nadměrném schodku se na Portugalsko nyní vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 plánuje Portugalsko dosáhnout celkového schodku vládního sektoru ve výši 1,5 % HDP v roce 2017 a 1,0 % HDP v roce 2018 a pokračovat ve zlepšování salda až na přebytek ve výši 0,4 % HDP v roce 2020. V těchto plánech není zahrnut potenciální dopad opatření na podporu bank vedoucích ke zvýšení schodku. Střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální přebytek ve výši 0,25 % HDP, má být dosaženo do roku 2021. V programu stability z roku 2017 se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne 127,9 % v roce 2017 a 124,2 % v roce 2018 a dále klesne na úroveň 117,6 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2017 realistický, ale pro následující roky příznivý. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 navíc dosud nebyla dostatečně upřesněna.

               (7)

               Dne 12. července 2016 Rada Portugalsku doporučila dosáhnout roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko významného odchýlení od doporučené korekce.

               (8)

               V roce 2018 se očekává, že Portugalsko s ohledem na svou fiskální situaci a zejména na míru zadlužení přistoupí k další korekci směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální přebytek ve výši 0,25 % HDP. Podle korekční matrice společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu tato korekce znamená požadavek, aby nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů (5) v roce 2018 nepřesáhla 0,1 %, což by odpovídalo strukturální korekci ve výši nejméně 0,6 % HDP. Nedojde-li ke změně politiky, existuje v roce 2018 riziko značného odchýlení od tohoto požadavku. Zatím se nepředpokládá, že Portugalsko v letech 2017 a 2018 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu bude od roku 2017 nezbytné přijmout další opatření. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1466/97 by však posouzení rozpočtových plánů a výsledků mělo vzít na zřetel saldo rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise týkající se evropského semestru 2017, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Portugalska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci v Portugalsku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97.

               (9)

               Solidní rozpočtová konsolidace závisí na včasném a přísném provádění nového zákona o rozpočtovém rámci, přezkumu a racionalizaci veřejných výdajů a dalším zlepšení výběru příjmů. Portugalsko zahájilo přezkum výdajů, zejména na základě opatření ke zvýšení účinnosti, do kterých jsou zapojena ministerstva zdravotnictví a školství, státní podniky a (centralizované) zadávání veřejných zakázek a správa nemovitostí. Nicméně tento přezkum výdajů zatím nemá široký rozsah, neboť se vztahuje pouze na ústřední vládu a zaměřuje se na úspory z účinnosti dosažené díky racionalizaci služeb. V oblasti zdravotnictví vláda přijala opatření zaměřená na podporu politik v oblasti veřejného zdraví a předcházení nemocem. Kromě toho bylo přijato několik opatření s cílem učinit odvětví zdravotní péče více efektivní a udržitelné, například prostřednictvím centralizovaného zadávání zakázek nebo zvýšeným užíváním generických léčivých přípravků. I přes pokračující reformu nemocniční péče zůstává plánování a plnění rozpočtu v nemocnicích významným problémem. Opožděné platby (nedoplatky) nepřestávají růst, a svědčí tak o nedostatcích v účetních mechanismech kontroly a řídících postupech. Přesné a vyvážené sestavování rozpočtu, lepší kontroly a účinné uplatňování zákona o kontrole závazků by mohly přispět ke snížení nedoplatků a zlepšení účinnosti a kvality v tomto odvětví. Vysoké a rostoucí náklady na stárnutí populace představují riziko pro udržitelnost veřejných financí. Ve střednědobém výhledu se očekává, že vyšší fiskální rizika budou do značné míry souviset s náklady na financování důchodů. Úroveň dlouhodobých fiskálních rizik v zemi je považována za nízkou. Z velké části je to díky reformám důchodového systému a předpokladu nezměněné politiky a dalšího snižování závislosti důchodového systému na převodech rozpočtových prostředků. Restrukturalizace státních podniků za účelem jejich fiskální udržitelnosti ještě nenašla celkové řešení. Celková zadluženost státních podniků, nad kterými vykonává dohled monitorovací útvar ministerstva financí (UTAM), dosáhla ve druhém čtvrtletí roku 2016 úrovně 32 miliard EUR. Rámec s pevně stanovenými cíli, který má zaručit finanční udržitelnost státních podniků, by mohl přispět ke snížení jejich závislosti na převodech ze státního rozpočtu a k řešení velkého objemu dluhu.

               (10)

               Portugalský trh práce se v roce 2016 dále zotavoval, došlo k trvalému zlepšení ukazatelů na trhu práce a zejména poklesu míry nezaměstnanosti. Významný podíl nově vytvořených pracovních míst představují smlouvy na dobu neurčitou. Nicméně počet smluv na dobu určitou se drží na vysoké úrovni. Velká segmentace trhu práce má negativní dopad na pracující osoby, jejich profesní vyhlídky a příjmy, a to zejména mezi mladými lidmi. V lednu 2017 Portugalsko přepracovalo svůj program podpory zaměstnání s cílem podpořit zaměstnávání na dobu neurčitou. Jeho očekávaný dopad na snížení segmentace se však zdá být omezený, neboť uvedený program by se měl dotknout jen poměrně malého počtu osob. Ačkoli nedávné reformy trhu práce zlepšily pobídky pro vytváření pracovních míst, některé aspekty právního rámce mohou odrazovat podniky od nabírání pracovníků na smlouvy na dobu neurčitou. Zaměstnavatelé se zejména potýkají s nejistými náklady v případech, kdy je propuštění jednotlivých zaměstnanců pracujících na stálý úvazek uznáno nespravedlivým. To je částečně způsobeno možností opětovného zaměstnání dané osoby v případě, že výpověď je uznána za nespravedlivou, a nedostatky v soudním řízení.

               (11)

               S poklesem nezaměstnanosti od roku 2014 klesá i absolutní počet dlouhodobě nezaměstnaných. Nicméně více než polovina nezaměstnaných je bez práce po dobu jednoho roku či déle, a tento podíl se s probíhajícím hospodářským oživením nezmenšuje. Vysoká míra dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí zvyšuje riziko, že se nezaměstnaní lidé trhu práce vzdálí a postupně ztratí své dovednosti a zaměstnatelnost, což se rovněž negativně projeví na potenciálním růstu. Nezaměstnanost mladých lidí i přes svůj přetrvávající rozsah klesá, což je způsobeno řadou opatření přijatých v předchozích letech, včetně opatření aktivní pomoci v rámci záruk pro mladé lidi (6). Tato skutečnost může částečně vysvětlit, proč je podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), nižší než průměr Unie. Portugalsko též podniká kroky k zefektivnění aktivních politik týkajících se trhu práce a řešení problému nezaměstnanosti mladých lidí. K takovým krokům patří zavedení pracovních pobídek (prostřednictvím slevy na sociálním zabezpečení) v dubnu 2017, které jsou zaměřené na zaměstnávání mladých a dlouhodobě nezaměstnaných na smlouvy na dobu neurčitou. V zájmu zajištění účinné aktivace dlouhodobě nezaměstnaných, je zásadní, aby veřejné služby zaměstnanosti účinně spolupracovaly se sociálními službami s cílem lépe identifikovat a řešit potřeby této skupiny. Důležitým krokem tímto směrem by mělo být vytvoření ohlášených jednotných kontaktních míst pro zaměstnanost.

               (12)

               Podle oznámeného harmonogramu zvýšila vláda v roce 2017 minimální mzdu již třetí rok po sobě. Od posledního zvýšení, které jde nad úroveň očekávané inflace a průměrného zvyšování produktivity, se očekává, že se minimální mzda stane stále více závazná vzhledem k tomu, že podíl zaměstnanců, kterých se zvýšení týká, v roce 2016 vzrostl již na jednu pětinu celkového počtu. Zvyšování minimální mzdy přispělo ke snížení míry chudoby pracujících a může mít kladný dopad na celkovou poptávku. Toto zvyšování však může vést k vyššímu riziku ztráty zaměstnání, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací. Tato rizika se v současném kontextu oživení sice nenaplnila, nepřestávají však znamenat jistou výzvu. Vláda sleduje účinky vývoje výše minimální mzdy prostřednictvím čtvrtletních zpráv, které jsou zveřejňovány a projednávány společně se sociálními partnery.

               (13)

               Portugalsko dosáhlo výrazného zlepšení, pokud jde o výsledky školního vzdělávání, o čemž svědčí nejnovější výsledky Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA). Země je však stále mezi zeměmi OECD s nejvyšším podílem žáků opakujících ročník, což prokazatelně zvyšuje riziko předčasného odchodu ze vzdělávání a značně zatěžuje výdaje na vzdělávání. Celková úroveň kvalifikace pracovních sil stále patří mezi nejnižší v Evropě a je pro Portugalsko překážkou, pokud jde o jeho potenciál k inovacím a konkurenceschopnost. Digitální dovednosti nepřestávají být brzdou zvyšování kvalifikace pracovní síly. Přibližně 22 % lidí na portugalském trhu práce nemá žádné digitální dovednosti (převážně proto, že pravidelně nepoužívají internet), což je přibližně dvakrát více než průměr Unie. Vláda podnikla kroky na podporu vzdělávání a digitálních dovedností dospělých, a to vytvořením programu „Qualifica“ a národní strategie pro digitální dovednosti (iniciativa „INCoDe2030“). Aby tato opatření byla účinná, musí v souladu s potřebami trhu práce nabídnout kvalitní příležitosti ke zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pracovníků. Vláda rovněž přijala řadu opatření na podporu spolupráce mezi vysokými školami a podnikatelským sektorem, zejména co se týče výzkumných činností a jejich výsledků. Univerzity však musí přizpůsobit své infrastruktury tak, aby tuto spolupráci usnadňovaly.

               (14)

               Ačkoliv se situace zlepšuje, pro bankovní sektor je nadále výzvou vysoká úroveň úvěrů v selhání spolu s nízkou ziskovostí, expozicí vůči rizikům státního dluhu a slabým kapitálovým rezervám. Zhoršení kvality aktiv, zejména v podnikovém sektoru, je břemenem pro výnosnost bankovního sektoru. Je to jeden z faktorů, který společně s nízkými kapitálovými rezervami, brání produktivnímu poskytování úvěrů a investic. Objem úvěrů v selhání se sice snižuje, ale jejich podíl je nadále vysoký (19,5 % oproti 19,6 % na konci roku 2015) a v některých odvětvích hospodářství stále roste, zejména v případě podniků působících v rámci hospodářství v odvětví stavebnictví a nemovitostí. Byla přijata některá opatření, která mají za úkol řešit vysokou úroveň úvěrů v selhání. Přesto je však ještě nutné přijmout souhrnnou strategii, aby bylo možné zajistit významné snížení úrovně znehodnoceného dluhu. Tato strategie by měla zahrnovat posílení rozvoje sekundárních trhů, aby banky mohly odprodat části svých toxických portfolií.

               (15)

               Úvěrové podmínky se na straně nabídky i poptávky postupně zlepšují, ale přístup k financování pro malé a střední podniky je stále třeba zlepšit. Procentní podíl portugalských malých a středních podniků, kterým se nepodařilo získat požadované úvěry v plné výši, vzrostl z 34 % na 42 % oproti klesajícímu průměru Unie, který v roce 2016 dosáhl 30 %. Inovativním a konkurenceschopným podnikům s velkým potenciálem růstu by pomohl lepší přístup ke kapitálu. To by snížilo jejich závislost na dluhovém financování a zlepšilo jejich přístup k finančním prostředkům, čímž by se podnikům pomohlo při jejich expanzi a pronikání na mezinárodní trhy. Rozdíl v nákladech na kapitál mezi investicemi financovanými na dluh a investicemi financovanými prostřednictvím vlastního kapitálu byl v roce 2016 pátý nejvyšší v Unii a značně nad průměrem Unie. Ačkoli změny daňového režimu omezily pobídky k dluhovému financování, je ještě příliš brzy na to, aby byl vidět jakýkoli dopad na relativně vysokou míru zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob. V červenci 2016 zahájily orgány program Capitalizar zaměřený zejména na podporu soukromých investic. Program zavádí nové úvěrové linky pro malé a střední podniky, vytváří zvláštní fondy, které by se podílely na soukromých investicích, a zavádí změny v daňovém režimu na podporu investic. Současně vláda zavedla další program (Programa Semente), jehož cílem je poskytovat finanční prostředky pro začínající podniky a malé podniky v raných fázích jejich podnikání (předstartovní kapitál). Tento program jim pomůže získat financování prostřednictvím vlastního kapitálu, neboť poskytuje daňové úlevy na dobu nejvýše tří let jednotlivým investorům, kteří nakoupí podíly v těchto podnicích. Oba programy by měly zlepšit financování podniků v Portugalsku za předpokladu, že se urychleně přistoupí k jejich plné realizaci.

               (16)

               Jako součást balíčku opatření k odstranění překážek na trzích služeb poskytla Komise v lednu 2017 všem členským státům vodítko pro potřeby vnitrostátních reforem v oblasti regulace služeb svobodných povolání s vysokým potenciálem růstu a tvorby pracovních míst. Reformní doporučení se zabývají širokou škálou požadavků na základě komparativní analýzy podle ducha a práce provedené v rámci vzájemného hodnocení s členskými státy v posledních třech letech. Portugalsko se tohoto procesu aktivně zúčastnilo. Portugalsko ve svém národním akčním plánu vysvětluje, že vzhledem k tomu, že od roku 2011 byly provedeny hlavní reformy a přezkum regulovaných povolání, neočekává v nadcházejících letech velké změny. Pokyny Komise doplňují hodnocení evropského semestru 2017, jelikož se požadavky kladenými na uvedená povolání zabývají zvlášť. V přístupu k poskytování služeb v několika odvětvích existují významné regulační a administrativní překážky. Některé reformy zaměřené na stavebnictví a nejvíce restriktivní služby podnikům, včetně regulovaných povolání, byly v průběhu programu finanční pomoci sice schváleny, ale jejich provádění bylo pozastaveno nebo zrušeno. Pokud jde o otevření uvedených profesí hospodářské soutěži, jsou předpisy regulující některá povolání méně ambiciózní než rámcové právní předpisy. Vyvolávají také obavy, pokud jde o přímé nebo nepřímé dopady omezující hospodářskou soutěž na trhu odborných služeb.

               (17)

               Portugalská veřejná správa se stále vyznačuje nízkou úrovní účinnosti a transparentnosti. Míra soutěže při zadávání veřejných zakázek zůstává omezená. I navzdory určitému pokroku nadále přetrvávají nedostatky, pokud jde o transparentnost a spolehlivost údajů a postupů týkajících se zadávání veřejných zakázek. Transparentnosti v oblasti udělování koncesí a partnerství veřejného a soukromého sektoru nadále brání nekvalifikovanost veřejných zadavatelů, jimž chybí odborné znalosti potřebné k zvládnutí komplexních zakázek. Veřejné zakázky se ještě příliš často zadávají přímo. V nedávné době byl revidován zákon o veřejných zakázkách a jeho provádění bude Komise důkladně sledovat. Administrativní zátěž a nedostatek jednotných prováděcích postupů v celé zemi zpomalují reformu zadávacích řízení. Navzdory určitému pokroku došlo ke zpoždění při zjednodušování místních a ústředních správních postupů a je patrná malá koordinace mezi různými úrovněmi veřejné správy. Portugalské orgány schválily nový program zjednodušení, nazvaný SIMPLEX+. Ten obsahuje poměrně ambiciózní balíček opatření určených občanům i podnikům. Předmětná opatření jsou slibná a je potřeba zajistit včasné provedení balíčku SIMPLEX+, aby program mohl začít přinášet pozitivní výsledky. Většina opatření zahrnutých v balíčku, jež jsou důležitá pro podniky, nyní začíná být uváděna do praxe. Účinnost systému soudnictví Portugalska zůstává pod průměrem Unie. Ukazatele účinnosti u občanskoprávních, obchodních a daňových sporů jsou v Portugalsku i nadále nedostatečné. Tato skutečnost má negativní dopad na podnikatelskou dynamiku a přilákání přímých zahraničních investic. Účinnost finančních a správních soudů zůstává výzvou, pokud jde o podíl vyřešených případů. Řízení jsou stále příliš dlouhá. Uzavřít insolvenční soudní řízení trvá i nadále až 40 měsíců, což vyvolává pochybnosti o účinnosti rámců SIREVE.

               (18)

               Portugalsko vykazuje pokrok při zvyšování transparentnosti a potírání korupce ve veřejné správě, ale nedisponuje žádnou celkovou strategií. Zdá se, že boj proti korupci se pro vnitrostátní útvary pověřené trestním stíháním stal skutečnou prioritou a že byly uvedeny do praxe účinnější postupy pro správu případů a zdrojů. Zůstává však otázkou, zda tato opatření povedou ke zvýšení konečné míry odsouzení v případech velké korupce a k ukládání pokut schopnějších odradit od podobného jednání. Pokud jde o prevenci, bylo vytvoření plánů k předcházení korupci v každé veřejné instituci doposud většinou čistě formálním opatřením. Tyto plány nejsou plně přizpůsobeny potřebám jednotlivých organizací, ani je nedoprovází systém účinných kontrol.

               (19)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (20)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem na rok 2017 a program stability z roku 2017. Její doporučení přijatá podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

         DOPORUČUJE Portugalsku v období 2017–2018:

               1.

               Zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku. Vyvinout v roce 2018 významné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, s přihlédnutím k nutnosti posílit probíhající oživení a zajistit udržitelnost veřejných financí Portugalska. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování poměru veřejného dluhu k HDP. Zintenzívnit úsilí za účelem rozšíření přezkumu výdajů na podstatnou část celkových veřejných výdajů v oblasti řady politik. Posílit kontrolu výdajů, nákladovou efektivnost a přiměřené sestavování rozpočtu, zejména v odvětví zdravotnictví s důrazem na snížení nedoplatků v nemocnicích a zajištění udržitelnosti důchodového systému. Zvýšit finanční udržitelnost státních podniků stanovením cílů pro jednotlivá odvětví v oblasti zvyšování efektivity v době sestavování rozpočtu na rok 2018, zlepšit celkový čistý příjem státních podniků a snížit zátěž pro státní rozpočet.

               2.

               Podporovat zaměstnávání osob na dobu neurčitou, včetně přezkoumání právního rámce. Zajistit účinnou aktivaci dlouhodobě nezaměstnaných. Spolu se sociálními partnery zajistit, aby vývoj výše minimální mzdy nebránil zaměstnávání pracovníků s nízkou kvalifikací.

               3.

               Zintenzivnit úsilí o očištění rozvah úvěrových institucí provedením komplexní strategie na řešení úvěrů v selhání, mimo jiné posílením sekundárního trhu s toxickými aktivy. Zlepšit přístup ke kapitálu, zejména pro začínající podniky a malé a střední podniky.

               4.

               Provést plán pro další snižování administrativní zátěže a odstranit regulační překážky ve stavebnictví a službách podnikům do konce roku 2017. Zvýšit účinnost insolvenčních a daňových řízení.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (6)  Doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/105

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2017
   (2017/C 261/23)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovinsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Slovinsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Slovinsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Slabiny představují zejména nedostatky v bankovním sektoru, podnikový dluh a fiskální rizika. Vzhledem k obnovení růstu je stavová nerovnováha postupně odstraňována. V podnikovém sektoru došlo k podstatnému snížení dluhu a začal se zvyšovat objem soukromých investic včetně přímých zahraničních investic, ačkoli ve srovnání se zeměmi ve stejném regionu zůstávají objemy příchozích přímých zahraničních investic nízké. Veřejný dluh dosáhl vrcholu v roce 2015 a v nadcházejících letech se očekává jeho korekce směrem dolů. Bylo dosaženo pokroku v oblasti restrukturalizace bankovního sektoru souběžně s rychlým poklesem podílu úvěrů v selhání, který má nadále pokračovat. Slovinská vláda přijala příslušná opatření ke konsolidaci a restrukturalizaci bankovního sektoru a ke zlepšení správy státních podniků. Je však třeba přijmout další politická opatření zaměřená na řešení podnikového dluhu a přetrvávajících nedostatků ve finančním sektoru, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí a zlepšilo se podnikatelské prostředí.

               (4)

               Dne 28. dubna 2017 předložilo Slovinsko svůj program stability z roku 2017 a dne 3. května 2017 svůj národní program reforem na rok 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Slovinsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda očekává zlepšení celkového schodku státního rozpočtu na 0,8 % HDP v roce 2017 a následně dosažení přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2020. Střednědobého rozpočtového cíle – vyrovnaného strukturálního rozpočtu, který nesplňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu – by mělo být dosaženo do roku 2020. Avšak na základě přepočteného (5) strukturálního salda by střednědobý rozpočtový cíl nebyl v programovém období splněn. Podle programu stability by měl v roce 2017 poměr veřejného dluhu k HDP klesnout na 77,0 % HDP a dále klesat až na 67,5 % HDP v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílů od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována.

               (7)

               Program stability z roku 2017 uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření v letech 2016 a 2017 jsou značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2016 způsobilé dodatečné výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků 0,07 % HDP. Tato částka je oproti návrhu rozpočtového plánu na rok 2017, který potvrdil prognózy programu stability na rok 2016, beze změny. Program stability obsahoval na rok 2017 požadavek 0,07 % HDP, u něhož Komise zváží dodatečný dopad ve výši 0,01 % HDP. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, neboť příliv uprchlíků a bezpečnostní opatření souvisejí s mimořádnými událostmi, jejich dopad na veřejné finance Slovinska je značný a povolení dočasného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle by neohrozilo udržitelnost. Rozsah požadované korekce v zájmu postupného dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2016 byl proto s ohledem na tyto dodatečné rozpočtové náklady snížen. Komise na základě údajů poskytnutých slovinskými orgány provede na jaře 2018 konečné posouzení týkající se roku 2017, v němž se vyjádří i ke způsobilým částkám.

               (8)

               Rada dne 12. července 2016 Slovinsku doporučila, aby dosáhlo roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP s cílem splnit střednědobý rozpočtový cíl v roce 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje riziko, že v roce 2017 dojde k určitému odchýlení od tohoto požadavku.

               (9)

               V roce 2018 by Slovinsko v souvislosti se svou fiskální situací a zejména s úrovní svého dluhu mělo provést další korekce s ohledem na dosažení přiměřeného střednědobého rozpočtového cíle. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů (6) nepřesahující 0,6 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 1 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko, že v roce 2018 dojde k výraznému odchýlení od uvedeného požadavku. Slovinsko by podle projekcí mělo v letech 2017 a 2018 dodržet pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Slovinsko musí být připraveno přijmout v roce 2017 další opatření a že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu budou v roce 2018 nezbytná další opatření. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise týkající se evropského semestru 2017, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovinska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci ve Slovinsku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97. Kromě toho panuje v případě Slovinska výrazná nejistota ohledně cyklické pozice v souvislosti s jeho mimořádným hospodářským poklesem v období 2008–2013 a s prováděním zásadních strukturálních reforem a reforem finančního sektoru.

               (10)

               Zákonem o fiskálních pravidlech přijatým v červenci 2015 byl vytvořen střednědobý rozpočtový rámec pro vládní instituce. Aby mohl fungovat zákon o veřejných financích, je nezbytné v něm provést určité změny. Původně se vláda zavázala, že revidovaný zákon o veřejných financích bude přijat do šesti měsíců po přijetí zákona o fiskálních pravidlech. Tento termín však byl opakovaně odkládán a revidovaný zákon stále nebyl předložen parlamentu k projednání. Revidovaný zákon o veřejných financích představuje jeden z právních nástrojů k provedení směrnice Rady 2011/85/EU (7) do vnitrostátního práva, což měly členské státy dokončit do konce roku 2013. Dne 21. března 2017 byli jmenováni členové fiskální rady.

               (11)

               Vysoký veřejný dluh, který v roce 2016 představoval 79,7 % HDP, způsobuje zranitelnost veřejných financí Slovinska. Obyvatelstvo Slovinska stárne rychleji než ve většině členských států. Slovinsko čelí vysokému riziku, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a jeho ukazatel mezery dlouhodobé udržitelnosti je nejvyšší ze všech členských států, což souvisí s předpokládaným růstem veřejných výdajů na důchody, zdravotnictví a dlouhodobou péči.

               (12)

               Vláda předložila návrhy na reformu systému zdravotní péče. Návrh zákona o zdravotní péči a zdravotním pojištění, který je ústředním prvkem reformy, byl předložen k veřejné konzultaci v únoru 2017 a má být zaslán Národnímu shromáždění do léta 2017. Je důležité tuto lhůtu dodržet, aby tento akt mohl nabýt zákonné platnosti ještě v roce 2017. V prosinci 2016 byly předloženy návrhy na změnu zákona o zdravotních službách a zákona o právech pacientů a byl přijat nový zákon o lékárenství. Zbývající výzvy se týkají řízení a výsledků nemocnic, primární péče jakožto mechanismu předcházení nemocniční péči, systémů nemocničních plateb, hodnocení zdravotnických technologií a informačních systémů. Přínosy centralizovaného zadávání veřejných zakázek na zdravotnické výrobky a služby zůstávají z velké části nevyužity; připravuje se nové centralizované zadávání veřejných zakázek na léčiva, jež by mohlo přispět k větší transparentnosti a nákladové efektivnosti zadávání zakázek. Velkou výzvou je také dosažení pokroku v reformě dlouhodobé péče. Ve Slovinsku dosud neexistuje integrovaný systém dlouhodobé péče. Připravuje se pilotní projekt, který má stanovit potřeby v této oblasti.

               (13)

               Bílou knihou o důchodech, kterou přijala vláda v dubnu 2016, byla zahájena veřejná konzultace o budoucnosti důchodového systému. Konkrétní legislativní návrhy však stále chybějí. Mezi budoucí úkoly patří zajistit dlouhodobou udržitelnost a přiměřenost důchodového systému (přizpůsobením zákonného věku odchodu do důchodu prodlužování střední délky života a podporou pozdějšího odchodu do důchodu), rozšířit krytí doplňkových důchodových systémů, přiměřeně zohlednit různé profesní dráhy a snížit rizika chudoby ve stáří.

               (14)

               Trh práce a sociální trendy se nadále zlepšovaly. Zlepšila se situace ve vytváření pracovních míst a nezaměstnanost klesá. Podíl lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením se snížil, ale u starších osob stále přesahuje průměr Unie. Zlepšující se trh práce nabízí příležitost pro zaměstnávání starších pracovníků, avšak míra jejich účasti je i nadále nízká. V posledních letech jsou stále běžnější odchody do důchodu prostřednictvím systému pojištění v nezaměstnanosti. Míra dlouhodobé nezaměstnanosti zůstává vyšší než v období před krizí a představuje přes polovinu všech nezaměstnaných. Více než 40 % všech dlouhodobě nezaměstnaných je starších 50 let a téměř polovina z nich je bez práce dva roky nebo déle. Byla vypracována analýza a akční plán s cílem zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků a následně byly projednány se sociálními partnery. Včasné provedení tohoto akčního plánu může přispět k aktivaci starších pracovníků. Míra zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací zůstává nízká a je výrazně pod předkrizovou úrovní i pod průměrem Unie. Provádění plánu aktivní politiky zaměstnanosti přijatého v lednu 2016 pokračuje v současném kurzu a výdaje v této oblasti zůstávají nízké. Opatření aktivní politiky zaměstnanosti se nadále nedostatečně zaměřují na starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. Navzdory reformě z roku 2013 zůstává problémem segmentace trhu práce.

               (15)

               Objem úvěrů v selhání je sice stále vysoký, má však stabilní sestupnou tendenci. Slovinská národní banka provedla řadu opatření, která banky motivují k udržitelnému snižování objemu úvěrů v selhání. Tlaky na snižování dluhu začaly polevovat, ale úvěrové toky pro podniky nadále klesají. Pokrok ve snižování dluhu se v jednotlivých podnicích liší. Konsolidace a restrukturalizace bankovního sektoru pokračuje – v roce 2016 došlo k fúzi tří bank. Slovinsko se zavázalo prodat do 31. prosince 2017 nejméně 50 % svých podílů v největší státní bance a dalších 25 % bez jedné akcie do 31. prosince 2018. Revize legislativního rámce dále posílily kapacitu společnosti spravující aktiva bank (Bank Assets Management Company), pokud jde o restrukturalizace podniků. Mezi malými a středními podniky zůstává vysoký podíl úvěrů v selhání. V zájmu vyřešení tohoto problému byl za pomoci Světové banky připraven systematický přístup, jak řešit úvěry v selhání malých a středních podniků. Vláda dále přijala zákon o zřízení centrálního úvěrového registru, aby bylo možné účinněji řídit rizika a snižovat riziko zadlužení.

               (16)

               Přístup úvěrově spolehlivých podniků k alternativním zdrojům financování je velmi omezený. Slovinský podnikatelský fond a Slovenska izvozna in razvojna banka (banka SID) především zavedly nové dluhové nástroje pro malé a střední podniky, včetně opatření jako jsou mikroúvěry. V roce 2016 zavedl Slovinský podnikatelský fond režim pro počáteční kapitál, jehož využilo méně než 50 malých a středních podniků. Významným zdrojem dalšího financování by mohly být jiné alternativní nástroje financování, včetně rizikového kapitálu a kapitálového financování z ESI fondů, avšak zůstávají z velké části nevyužity.

               (17)

               Probíhá provádění strategie pro rozvoj veřejné správy na období 2015–2020 a bylo dosaženo určitého pokroku. Některá konkrétní opatření, jako je přijetí zákona o státní službě, jsou ovšem dále odkládána. Odhaduje se, že vládní program snižování administrativní zátěže vedl v období 2009–2015 k celkovým úsporám ve výši 365 milionů EUR, přičemž bylo provedeno téměř 60 % z 318 opatření na snížení administrativní zátěže. Soukromým investicím však i nadále brání složité a zdlouhavé administrativní postupy, zejména ve stavebnictví a územním plánování. Efektivnost a kvalita soudního systému se sice dále zvýšila, termíny prvních slyšení v obchodních věcech jsou však stále příliš dlouhé a žaloby nelze podávat elektronicky. Přestože byly přijaty některé klíčové protikorupční reformy, jako je program nulové tolerance vůči korupci, zůstává vnímání korupce negativní a zřejmě ovlivňuje rozhodování při podnikání. V modernizaci regulace povolání bylo dosaženo počátečního pokroku, reformy však zpomalily. Zrušení omezujících překážek, pokud jde o regulaci povolání, by mohlo podpořit hospodářskou soutěž na trzích těchto povolání.

               (18)

               Navzdory programu privatizace zahájenému v roce 2013 zůstává zapojení státu do ekonomiky vysoké. Stát je ve Slovinsku největším zaměstnavatelem, správcem aktiv a držitelem korporátních dluhopisů. Velký rozsah státního vlastnictví spolu se slabým korporátním řízením mají významné fiskální a hospodářské dopady. Jejich výše v letech 2007–2014 se odhaduje na 13 miliard EUR neboli asi třetinu HDP, především v důsledku opatření ke stabilizaci finančního odvětví a ušlých zisků státních podniků oproti srovnatelným soukromým podnikům. Výkonnost státních podniků se za podpory nového systému korporátního řízení začala zlepšovat, ale rizika přetrvávají. Výsledky na konci roku 2015 ukázaly, že ziskovost podniků řízených Slovinským státním holdingovým úřadem (Slovenian Sovereign Holding) se zlepšila, zůstává však pod úrovní průběžného cíle stanoveného ve strategii řízení. V lednu 2017 schválila vláda plán správy aktiv na rok 2017, který vyčísluje ukazatele výkonnosti jednotlivých státních podniků a aktualizuje seznam majetku daného k odprodeji. Revize strategie správy aktiv, kterou parlament schválil poprvé v roce 2015, stále nebyla provedena, přičemž vláda odložila rozhodnutí v této věci na druhou polovinu roku 2017. Na konci února 2017 byl sice jmenován nový předseda správní rady, dozorčí rada však dosud není plně personálně obsazena.

               (19)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (20)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem na rok 2017 a program stability z roku 2017. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 3,

         DOPORUČUJE Slovinsku v období 2017–2018:

               1.

               Vyvinout v roce 2018 významné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, s přihlédnutím k nutnosti posílit probíhající oživení a zajistit udržitelnost veřejných financí Slovinska. Přijmout a provést navrženou reformu systému zdravotní péče a přijmout plánovanou reformu dlouhodobé péče s cílem zvýšit nákladovou efektivnost, dostupnost a kvalitu péče. Plně využít potenciál centralizovaného zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotnictví. Přijmout nezbytná opatření pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému.

               2.

               Zintenzivnit úsilí o zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků, zejména pomocí zacíleného celoživotního učení a aktivačních opatření.

               3.

               Zlepšit podmínky financování, mimo jiné usnadněním trvalého řešení úvěrů v selhání a přístupu k alternativním zdrojům financování. Zajistit plné provedení strategie společnosti spravující aktiva bank. Snížit administrativní zátěž pro podniky související s předpisy o územním plánování a stavebními povoleními a zajistit řádnou správu státních podniků.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Slovinskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (7)  Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/49

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2016
   (2016/C 299/12)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž obsahovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Maďarsko se nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou. Přestože problém nadále představuje zejména potřeba refinancování vysokého vnějšího dluhu a podíl nesplácených bankovních úvěrů, rizika spojená s vnějšími a vnitřními závazky se zmenšila.

               (3)

               Dne 29. dubna 2016 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               V konvergenčním programu se uvádí, že rozpočtové dopady mimořádného přílivu uprchlíků jsou značné a v dodatku ze dne 6. května jsou poskytnuty dostatečné důkazy o rozsahu a povaze těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle hodnocení Komise činily způsobilé dodatečné náklady v roce 2015 0,04 % HDP a v současnosti se na rok 2016 neočekávají žádné další mezní náklady. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů vzhledem k tomu, že příliv uprchlíků je mimořádnou událostí, její dopad na veřejné finance Maďarska je značný a udržitelnost by povolením dočasného odchýlení se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Požadovaná korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2015 byla proto s ohledem na tyto náklady snížena. Na jaře 2017 bude na základě zjištěných údajů poskytnutých maďarskými orgány provedeno konečné posouzení za rok 2016 obsahující mimo jiné způsobilé částky.

               (6)

               Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru do roku 2017 na 2,4 % HDP a poté jej do roku 2020 postupně snižovat na 1,2 %. Vláda plánuje postupné zlepšování strukturálního salda s cílem dosáhnout do roku 2019 revidovaného střednědobého rozpočtového cíle, tj. schodku ve výši 1,5 % HDP ve strukturálním vyjádření. Přepočtený (4) strukturální schodek by však zůstal vyšší než střednědobý rozpočtový cíl. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat ze 75,3 % HDP v roce 2015 na méně než 65 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro období do roku 2017 v podstatě reálný a pro další období je stále optimističtější. Potřebná opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2017, nebyla dostatečně upřesněna, zejména pro období po roce 2017. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje velké riziko významné odchylky od požadované korekce v roce 2016, a pokud se politika nezmění, i v souhrnu let 2016 a 2017. Současně se předpokládá, že Maďarsko v letech 2016 a 2017 dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V obou letech tedy budou k zajištění souladu nutná další opatření.

               (7)

               Snížila se vnitřní finanční nerovnováha a bankovní systém se stal méně zranitelným, avšak problémy přetrvávají. Bylo dosaženo značného pokroku při snižování dluhu soukromého sektoru, který byl dříve většinou denominován v cizích měnách. Poskytování úvěrů domácnostem vykazovalo známky oživení, u poskytování úvěrů podnikům však dosud nedošlo k obratu. Začala se zvyšovat ziskovost bankovního sektoru, jíž přispívá zlepšující se hospodářské prostředí a umírněnost předchozích politik v oblasti zdanění bank. Přestože jsou banky dobře kapitalizované a vysoce likvidní, zůstávají při poskytování úvěrů opatrné. Hlavním zbývajícím problémem bank je snížit dosud stále vysoký podíl nesplácených úvěrů, které brání poskytování nových úvěrů a vyvíjejí tlak na zisk. Rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru jsou stále vysoká.

               (8)

               Navzdory nedávnému výraznému zlepšení daňové politiky a daňové správy zůstává skutečnost, že se Maďarsko spoléhá na odvětvové daně, potenciální překážkou pro investice. Selektivní konstrukce těchto daní způsobuje narušení v jednotlivých odvětvích. Zatímco několik dalších odvětvových daní zůstává v platnosti, odvod z úvěrových institucí se výrazně snížil a progresivní sazby poplatku za inspekci potravin byly zrušeny. Daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy je stále vysoké, zejména u osob bez dětí. To může negativně ovlivnit jejich zaměstnatelnost a také bránit investicím. Byly podniknuty kroky ke snížení daňového zatížení (včetně snížení o jeden procentní bod v jednotné sazbě daně z příjmů fyzických osob a zvýšení daňové úlevy pro rodiny u výdělečně činných osob se dvěma dětmi). Opatření však nejsou dostatečně dobře zacílená, aby měla významný dopad pro osoby s nízkými příjmy. Bylo by možné přesunout daňovou zátěž ze zdanění práce do oblastí s méně rušivým účinkem na růst. Bylo přijato několik opatření ke zlepšení dodržování předpisů a snížení nákladů na jejich dodržování, avšak náklady na dodržování daňových předpisů jsou stále vysoké. I přes zlepšení v uplynulých letech se Maďarsko nadále potýká s problémy v oblasti účinného vybírání daní. Vláda oznámila významnou institucionální reformu zaměřenou na účinnost daňové správy, která má být zahájena v roce 2016.

               (9)

               Bylo dosaženo omezeného pokroku, pokud jde o podporu hospodářské soutěže a transparentnosti při zadávání veřejných zakázek (například byl přijat nový zákon o zadávání veřejných zakázek, jehož soulad s právem EU musí být ještě posouzen), avšak nepředvídatelné změny právních a správních předpisů a administrativní překážky brzdí soukromé podnikání a investice. Vysoký počet jednacích řízení bez uveřejnění a zadávání zakázek na základě jediné nabídky ukazují, že nízká úroveň hospodářské soutěže v oblasti zadávání veřejných zakázek stále přetrvává. V květnu 2016 představila vláda strategii pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Provádění a dopad této strategie na zlepšení efektivnosti a transparentnosti je třeba sledovat a riziko korupce přetrvává. Má-li nový národní protikorupční akční plán (NAP) pro roky 2015–2018 účinněji předcházet korupci ve veřejných institucích a uplatňovat odrazující sankce, je potřeba ho pozměnit. Vláda neobnovila svůj dřívější závazek provést revizi zákona o oznamovatelích z roku 2013, který neobsahuje ustanovení, jež oznamovatele adekvátně chrání před odvetou. Program národního protikorupčního akčního plánu na revizi systému majetkových přiznání není dostatečně ambiciózní a nové legislativní změny přijaté v roce 2015 zavedly některá další omezení přístupu veřejnosti k informacím. Vláda sice podnikla kroky ke snížení administrativní zátěže, avšak podnikům omezující předpisy v odvětvích služeb a nestálé regulační prostředí v Maďarsku nadále působí obavy, a tím vzniká nejistota pro investory. Omezení týkající se založení a provozu podniků v maloobchodním sektoru představují značné překážky pro vstup na trh a expanzi obchodních činností. Marže v maďarském maloobchodním odvětví jsou třetí nejvyšší v Unii a v posledním desetiletí se neustále zvyšují, zatímco ukazatel alokační účinnosti patří mezi nejnižší v Unii.

               (10)

               Nejnovější vývoj na trhu práce v Maďarsku je pozitivní; nezaměstnanost klesla na úroveň před krizí. Nová pracovní místa vznikají nejen v soukromém sektoru, ke snížení nezaměstnanosti přispěl i program veřejných prací. Tento program je hlavním nástrojem aktivní politiky na trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na něj se během posledních pěti více než zčtyřnásobily. Program však zřejmě dostatečně nezlepšuje opětovné začlenění účastníků na otevřený trh práce. V první polovině roku 2015 činila míra úspěšného opuštění programu do řádného zaměstnání 13,1 %, ale zhruba 60 % účastníků, kteří v tomto období program opustili, se do něj během 180 dní vrátilo zpět. Tím vzniká značné riziko závislosti účastníků na programu, zejména v případě osob s nízkou kvalifikací a lidí ve znevýhodněných regionech. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané, pracovníky s nízkou kvalifikací a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech, v roce 2015 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělání. Podíl nezaměstnaných osob zapojených do veřejných prací je rovněž významný v okresech s dobře fungujícím trhem práce. Nedávná reforma veřejných služeb zaměstnanosti pravděpodobně zhorší jejich účinnost. Administrativní složitost mechanismů správy a řízení – v současné době je odpovědnost za veřejné služby zaměstnanosti rozložena mezi čtyři ministerstva – může významně ohrozit účinné řízení a zvýšenou orientaci na výsledky. Maximální doba poskytování dávek v nezaměstnanosti (tři měsíce) je nejnižší v Unii a je výrazně kratší než průměrná doba, která je nezbytná pro nalezení zaměstnání. Ukazatele chudoby se zlepšují, ale zůstávají vysoké, především u těch nejvíce znevýhodněných, zejména Romů a dětí. Výzvu nadále představuje přiměřenost a rozsah sociální pomoci a nejnovější reformy by mohly dále omezit podmínky pro přístup k řadě výhod.

               (11)

               Průměrný výkon maďarských studentů v základních dovednostech byl v Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) za rok 2012 nižší než průměr EU a mezi rokem 2009 a 2012 se zvýšil podíl studentů se slabými výsledky. Vliv socioekonomického zázemí a umístění škol na dosažené výsledky patří mezi nejsilnější v Unii. Selektivita vzdělávacího systému prohlubuje rozdíly ve výkonech studentů mezi různými typy škol a tyto rozdíly se v průběhu času zvětšují. Rovného přístupu ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému se nedostává obzvláště Romům. S výjimkou předškolního vzdělávání, kde došlo v posledních letech k významnému zlepšení, zůstávají mezi mírou dokončení studia u romských a neromských dětí na všech ostatních úrovních vzdělávání (tj. primárního, sekundárního a terciárního vzdělávání) značné rozdíly. Míra předčasného ukončování školní docházky u Romů je nadále vysoká. Maďarsko zavedlo řadu opatření, jejichž cílem je účinněji řešit dosahování slabších výsledků. Důležité informace o provádění těchto opatření však nejsou dostupné, a je proto obtížné posoudit jejich možný dopad. Je třeba ještě vypracovat systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Oznámený plán provádění pro strategii proti předčasnému ukončování školní docházky dosud nebyl zveřejněn. Přechod mezi různými formami a stupni vzdělávání zůstává nadále obtížný a provádění nedávných reforem v oblasti odborného vzdělávání by se mělo zaměřit na usnadnění těchto přechodů.

               (12)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (13)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

         DOPORUČUJE Maďarsku v období 2016 a 2017:

               1.

               S ohledem na vysoké riziko významné odchylky dosáhnout ke splnění střednědobého rozpočtového cíle roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP v roce 2016 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2017, ledaže se podaří plnit střednědobý rozpočtový cíl s menším úsilím, a to přijetím potřebných strukturálních opatření.

               2.

               Dále snížit odvětvové daně a daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Posílit transparentnost a hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek, vyššího počtu uveřejněných výběrových řízení a dalšího zkvalitnění protikorupčního rámce. Zlepšit regulační prostředí v odvětví služeb a maloobchodním odvětví tím, že se uvolní omezení daná právními a správními předpisy a zajistí předvídatelnost.

               3.

               Usnadnit přechod z programu veřejných prací na primární trh práce a posílit další nástroje aktivní politiky na trhu práce. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti. Přijmout opatření ke zlepšení výsledků vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Strukturální saldo přepočítává Komise na základě informací obsažených v konvergenčním programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.