				|

		52012DC0326

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2015 /* COM/2012/0326 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2012
a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst
a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských
politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21.
října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států[4],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
a zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na
období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které není Slovensko uvedeno
mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace
veřejné správy.
(6)       Evropská rada dne 2.
března 2012 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty
do programů stability či konvergenčních programů a
národních programů reforem.
(7)       Dne 30. dubna 2012 Slovensko
předložilo svůj program stability na období 2012–2015 a národní
program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby,
byly oba programy posuzovány současně.
(8)       Na základě posouzení
programu stability na rok 2012 podle nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z
něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí, je realistický. Je
víceméně v souladu s prognózou Komise z jara 2012, přestože
v uvedené prognóze se hovoří o trochu vyšším růstu reálného HDP
v roce 2012. Záměrem rozpočtové strategie uvedené v programu
je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Mezi kroky vedoucí
k jejímu dosažení patří důsledné provádění rozpočtu na
rok 2012 a snížení souhrnného schodku v roce 2013 pod 3 % HDP, což je
lhůta pro nápravu nadměrného schodku, již stanovila Rada. V roce
2013 se však dosažení cíle ohledně souhrnného schodku nemusí zdařit.
V programu se změnil střednědobý rozpočtový cíl
z téměř vyrovnaného rozpočtu na strukturální schodek ve
výši 0,5 % HDP a nepředpokládá se, že by se tohoto cíle
v programovém období dosáhlo. Nový střednědobý rozpočtový
cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu.            Na
základě (znovu vypočítaného) strukturálního rozpočtového salda[6] se na období 2010–2013 plánuje
průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,3 % HDP, což je
dostatečně nad požadovanou hodnotou, již doporučuje Rada, podle
níž se zbývající fiskální úsilí do roku 2013 mírně sníží. Cíl pro rok 2013
je ohrožen, protože navrhovaná opatření v oblasti příjmů se
nemusí zdařit. Také souběžné provádění všech drobných opatření
může být obtížné a Slovensko již v minulosti výrazně opravovalo
cílové schodky ex-post. Kromě toho se ve střednědobém
horizontu může ukázat, že plošné škrty výdajů nejsou udržitelné.
V letech 2014 a 2015 má být průměrné fiskální úsilí ve výši 0,3
% HDP každý rok, což je pod požadovanou úrovní korekce ve výši 0,5 % HDP u
zemí, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle.
Podle programu je však míra růstu veřejných výdajů,
s přihlédnutím k diskrečním opatřením na straně
příjmů, v souladu s referenční úrovní pro výdaje
uvedenou v Paktu o stabilitě a růstu pro pozdější léta
programového období. Schodek veřejných financí by zůstal pod 60 %
HDP. Přestože Slovensko schválilo právní předpisy zřizující radu
pro fiskální záležitosti, tato rada dosud nebyla zřízena a dosud nebyly
přijaty právní předpisy o výdajových stropech.
(9)       Vzhledem ke zmenšujícím se
možnostem další konsolidace založené na výdajích
a k potřebě podpořit probíhající konvergenci
prostřednictvím výdajů v klíčových oblastech, jimiž jsou
vzdělávání, inovace a dopravní infrastruktura, je třeba využít
opatření zaměřených na rozšíření daňové základny,
omezení daňových úniků a lepší dodržování daňových
předpisů, aniž by se poškodily krátkodobé vyhlídky růstu. Další
podstatný příjem by mohlo přinést řešení největších
rozdílů v DPH v EU. Lze rovněž zvýšit příjmy
z daní, které mají nejmenší negativní dopad na růst, včetně
daní z nemovitostí, a z ekologických daní. Faktické zdanění
příjmů z pracovní činnosti se liší v závislosti na
druhu zaměstnání. To podporuje přechod k flexibilnějším
pracovním ujednáním s negativními krátkodobými a dlouhodobými dopady na
veřejné účty.
(10)     Slovensko vyřešilo jen
částečně problém dlouhodobé udržitelnosti veřejných
financí, protože neprovedlo plánované změny pilíře
průběžného financování důchodového systému. Byla přijata
opatření k posílení životaschopnosti plně financovaného
důchodového pilíře. Nestabilní právní prostředí
s častými podstatnými změnami v minulosti však vedlo
k nezanedbatelným nákladům na přizpůsobení a vytvořilo
nejistotu v souvislosti s plně financovaným důchodovým
pilířem.
(11)     K řešení problému
nezaměstnanosti nepřijalo Slovensko žádná podstatná opatření.
Stále je zapotřebí zlepšit efektivitu aktivních politik trhu práce a kapacity
veřejných služeb zaměstnanosti. Je rovněž zapotřebí
přijmout opatření ke zvýšení účasti na trhu práce starších
pracovníků a žen, zejména prostřednictvím poskytování služeb
péče o dítě. Daňové zatížení, včetně všech
povinných plateb, je pro pracovníky s nízkými příjmy stále
poměrně vysoké a část lidí, kteří hledají zaměstnání,
nemá motivaci vyměnit sociální pomoc za málo placenou práci.
(12)     Byla přijata pouze
nedostačující opatření ke zvýšení nízké kvality systému
vzdělávání a odborné přípravy. V zájmu boje proti
nezaměstnanosti mladých lidí na Slovensku by měl být bezodkladně
přijat a proveden akční plán zaměřený na mládež, a to
v souladu s výsledky společné akční skupiny Slovenska a
Komise zabývající se problémem nezaměstnanosti mladých lidí,
včetně reformy odborné přípravy a vzdělávání
a terciárního vzdělávání. Byla přijata aktualizovaná strategie
celoživotního učení. Nebyly však zavedeny žádné zvláštní pobídky
k zajištění vyšší míry účasti.
(13)     Marginalizovaná
společenství, včetně Romů, jsou ve velké míře
vyloučena z trhu práce a hlavního proudu vzdělávání, což pro
slovenské hospodářství představuje značný nevyužitý potenciál
pracovní síly. V zájmu řešení tohoto problému by mělo Slovensko
zvýšit úsilí o zlepšení výsledků vzdělávání marginalizovaných skupin
a posílit politiky opětovné integrace dospělých.
(14)     Slovensko podstatně
zvýšilo transparentnost pravidel pro zadávání veřejných zakázek a
soudnictví, avšak soudní řízení jsou stále ještě zdlouhavá a
nákladná. Celková kvalita a kapacita veřejných institucí je i nadále
slabá. Veřejné správě chybí strategický přístup, trpí vysokou
fluktuací personálu a nevytváří dostatečné kapacity, což brání
rozvoji politik a poskytování veřejné služby.
(15)     V rámci Paktu euro plus
přijalo Slovensko řadu závazků. Tyto závazky a také závazky
uzavřené v roce 2011 se týkají posílení zaměstnanosti, zvýšení
konkurenceschopnosti, posílení udržitelnosti veřejných financí a
finanční stability. Komise posoudila provedení závazků Paktu euro plus.
Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních.
(16)     Komise provedla v kontextu
evropského semestru komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska.
Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen
jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k
tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v
Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních
rozhodnutí z úrovně EU. Doporučení Komise v rámci evropského
semestru jsou zohledněna níže v doporučeních 1 až 7.
(17)     Ve světle tohoto
posouzení přezkoumala Rada slovenský program stability a její stanovisko[7] je zachyceno zejména v níže
uvedeném doporučení 1,
DOPORUČUJE, aby Slovensko v období
2012–2013 provedlo tato opatření:
1.           Přijmout v roce
2012 další opatření a upřesnit nezbytná opatření pro rok 2013,
opravit nadměrný schodek udržitelným způsobem a zajistit úsilí o
strukturální korekci uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu
při nadměrném schodku. Provést cílené škrty ve výdajích a
současně zachovat výdaje stimulující růst a zvýšit úsilí o lepší
efektivitu veřejných výdajů. Dále zajistit vhodné úsilí o
strukturální korekci v zájmu dostatečného pokroku ke splnění
střednědobého cíle, včetně dosažení referenční hodnoty
pro výdaje. Urychlit založení rady pro fiskální záležitosti a přijmout
pravidla pro výdajové stropy.
2.           Zlepšit dodržování
daňových předpisů, zejména účinnějším výběrem
DPH; odstranit nerovné zdanění práce v různých typech
zaměstnání, a to rovněž omezením daňových odpočtů;
uvést daň z nemovitosti do souladu s tržní hodnotou nemovitosti;
více využívat ekologických daní.
3.           Dále upravit pilíř
průběžného financování důchodového systému, a to především
změnou indexačního mechanismu a zavedením přímé vazby mezi
zákonným věkem odchodu do důchodu a nadějí dožití, a zavést do
vzorce pro výpočet penze faktor udržitelnosti, který bude odrážet
demografickou změnu. Zajistit stabilitu a životaschopnost plně
financovaného důchodového pilíře.
4.           Zlepšit správní kapacitu
veřejných služeb zaměstnanosti s cílem zlepšit zaměření,
navrhování a hodnocení aktivní politiky trhu práce v zájmu zajištění
více indvividualizovaných služeb zaměstnanosti pro mladé lidi, dlouhodobě
nezaměstnané, starší pracovníky a ženy. Zajistit dostatek zařízení
péče o děti. Snížit daňové zatížení pracovníků s nízkými
příjmy a přizpůsobit systém dávek.
5.           Přijmout a provádět
akční plán zaměřený na mládež, zejména pokud jde o kvalitu
vzdělávání a odborné přípravy a jejich význam pro trh práce, a to
rovněž zavedením systému učňovského školství. Zvýšit kvalitu
terciárního vzdělávání větším zajištěním kvality a orientací na
výsledky.
6.           Přijmout aktivní
opatření zlepšující přístup ke kvalitnímu (též předškolnímu)
vzdělávání zranitelných skupin, včetně Romů. Zajistit
opětovnou integraci dospělých na trh práce prostřednictvím
aktivačních opatření a cílených služeb zaměstnanosti,
vzdělávání „druhé šance“ a krátkodobých programů odborné
přípravy.
7.           Zvýšit kvalitu veřejných
služeb, včetně lepšího řízení lidských zdrojů. Ještě
více zkrátit soudní řízení a posílit roli Úřadu pro zadávání
veřejných zakázek jakožto nezávislého subjektu.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu
jednorázových a dočasných opatření, znovu vypočítané útvary
Komise na základě informací poskytnutých v programu, za použití
společně dohodnuté metodiky.
[7]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


				|

		52011SC0825

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2011
a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2011–2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu
nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a
o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9
odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rada dne 6. května 2009 přijala
rozhodnutí (2009/459/ES), kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá
finanční pomoc na období tří let podle ustanovení článku 143
Smlouvy. Průvodní memorandum o porozumění podepsané dne 23.
června 2009 a jeho následné dodatky stanoví podmínky hospodářské
politiky, na jejichž základě byla finanční pomoc vyplacena.
Rozhodnutí Rady bylo dne 16. března 2010 pozměněno rozhodnutím 2010/183.
S ohledem na úspěšné provádění programu Rumunska a na
částečnou korekci běžného účtu platební bilance z
důvodu přetrvávajících strukturálních nedostatků na rumunském
trhu s výrobky a trhu práce, které jsou příčinou citlivosti země
na mezinárodní cenové šoky, přijala Rada dne 12. května 2011
rozhodnutí (2011/288/EU), kterým se Rumunsku poskytuje preventivní
střednědobá finanční pomoc na období tří let podle
článku 143 Smlouvy. Průvodní memorandum o porozumění bude
podepsáno v [červnu 2011].
(2)
Evropská rada schválila dne 26. března 2010
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost
a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský
potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(3)
Rada přijala dne 13. července 2010
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října
2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států[3],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry
v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti
hospodářství a zaměstnanosti.
(4)
Komise dne 12. ledna 2011 přijala první
roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového
cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru ex
ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie
Evropa 2020.
(5)
Evropská rada dne 25. března 2011
potvrdila priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy
(v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března
2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí).
Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na
návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na
další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby
promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí
programů stability či konvergenčních programů
a národních programů reforem.
(6)
Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž
vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas
představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability
či konvergenčních programů a národních programů
reforem.
(7)
Rumunsko dne 2. května 2011
předložilo svůj aktualizovaný konvergenční program z roku 2011
pro období 2011–2014 a svůj národní program reforem na rok 2011. Oba
programy byly posuzovány současně.
(8)
Mezi lety 2002 a 2008 rumunská ekonomika
výrazně rostla, přičemž růst reálného HDP dosahoval v
průměru 6,3 % a byl vyšší než potenciální růst.
Hospodářský růst byl tažen především domácí poptávkou, jelikož
rozmach poskytování úvěrů a příznivý vývoj mezd vedly ke zvýšení
soukromé spotřeby a investic. Tento hospodářský vzestup, k němuž
přispěl též příliv zahraničního kapitálu, vedl k
přehřátí a neudržitelné vnější a fiskální nerovnováze. Schodek
běžného účtu se vyšplhal na 13,6 % HDP v roce 2007 a v roce 2008
se pouze mírně snížil na 11,4 % HDP. Vysokou míru zahraničních
výpůjček poháněla procyklická fiskální politika, kdy došlo ke
zvýšení celkového schodku z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,7 % HDP v roce
2008 v důsledku opakovaného překročení rozpočtu,
především běžných výdajů. Finanční krize a následný
celosvětový hospodářský útlum vedly ke zvýšené nechuti investorů
riskovat, což bylo příčinou značného oslabení přílivu
kapitálu do Rumunska. Účast na trhu práce se navzdory příznivým
hospodářským podmínkám nezvýšila a míra zaměstnanosti se během
let rozmachu změnila velmi málo. V důsledku hospodářského útlumu
pak míra zaměstnanosti do roku 2010 klesla na 63,3 % a míra
nezaměstnanosti stoupla z 5,8 % v roce 2008 na 7,3 % v roce 2010.
Nezaměstnanost zůstává obzvláště vysoká mezi romským
obyvatelstvem. Na základě těchto skutečností a s ohledem na
akutní finanční potřeby požádaly rumunské orgány v květnu 2009 o
mezinárodní finanční pomoc a finanční pomoc EU.
(9)
V návaznosti na úspěšné provádění
programu korekce stanoveného EU a MMF a s cílem upevnit dosavadní
pozitivní výsledky byl s rumunskými orgány vyjednán preventivní program EU a
MMF na období 2011–2013. Nový program pokračuje ve fiskální konsolidaci,
reformách správy fiskálních záležitostí a zachování finanční stability,
jež byly zahájeny v rámci programu na období 2009–2011. Program rovněž
klade velký důraz na strukturální reformy na trhu výrobků (v
odvětví energetiky a dopravy) a trhu práce, jež jsou nezbytné k
uvolnění růstového potenciálu Rumunska, k podpoře tvorby
pracovních míst a zvýšení schopnosti absorpce finančních
prostředků z EU. Rumunsko pokračuje v cestě k dosažení
cílového schodku na hotovostní bázi ve výši 4,4 % HDP v roce 2011 (pod 5 %
HDP podle metodiky ESA). To by bylo také dostatečným základem pro dosažení
cíle pro schodek pod úrovní 3 % HDP v roce 2012, i když podle
hospodářské prognózy útvarů Komise z jara 2011 by bylo nutné
přijmout další opatření. Rumunské orgány také přijaly kroky k
dosažení cílů strukturálních reforem podle nového programu a
pokračují v udržování finanční stability.
(10)
Na základě posouzení aktualizovaného
konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 zastává
Rada stanovisko, že makroekonomické předpoklady, na nichž jsou založeny
projekce programu, jsou realistické. Cílem konvergenčního programu je
náprava nadměrného schodku ve lhůtě do roku 2012, kterou
stanovila Rada ve svém doporučení ze dne 16. února 2010. V programu jsou
stanoveny cíle celkového schodku ve výši 2,6 % HDP v roce 2013 a 2,1 %
HDP v roce 2014, přičemž předpokládaná konsolidace je založena
převážně na výdajích. Podle vývoje strukturálního salda
přepočítaného útvary Komise nebude během programového období
dosaženo střednědobého cíle. Konsolidační strategie se zdá být
orientována na začátek období, neboť strukturální zlepšení je
soustředěno do let 2011 a 2012. Naopak v letech 2013 a 2014 se žádné
zlepšení strukturálního salda neplánuje. Předpokládaný vývoj schodku je
přiměřený v letech 2011 a 2012, nikoli však v roce 2013 a 2014.
Mezi hlavní rizika nesplnění rozpočtových cílů patří
realizační rizika, nedoplatky státních podniků, které pro
rozpočet představují významné podmíněné závazky, a výhrady
vyjádřené Komisí (Eurostatem) ohledně rumunských oznámení v rámci
postupu při nadměrném schodku[4].
(11)
Rumunsko uvedlo své závazky v rámci Paktu euro plus[5] v národním programu reforem a
konvergenčním programu, které byly předloženy dne 2. května 2011.
Většina z nich byla nebo je plněna jako součást programu
střednědobé finanční pomoci a je obecně
přiměřená plnění stávajících úkolů podle paktu.
(12)
Komise posoudila konvergenční program a
národní program reforem, jakož i závazky v rámci Paktu euro plus[6]. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Rumunsku, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním
k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU.
(13)
Na základě tohoto posouzení a také s
přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 16. února 2010 podle čl. 126
odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada přezkoumala aktualizovaný
konvergenční program Rumunska z roku 2011 a její stanovisko[7] se odráží v níže uvedeném doporučení. S
přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března 2011
Rada přezkoumala národní program reforem Rumunska,
DOPORUČUJE, aby Rumunsko:
provedlo opatření stanovená v rozhodnutí
Rady 2009/459/ES ve znění rozhodnutí Rady 2010/183/EU, jakož i
opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2011/288/EU, jež jsou dále
upřesněna v memorandu o porozumění ze dne 23. června 2009 a
jeho následných dodatcích a v memorandu o porozumění z [června 2011] a jeho následných dodatcích.
V Bruselu dne […].
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. C , , s. .
[3]               Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011
stanoví, že platí i pro rok 2011.
[4]               Eurostat vyjádřil své výhrady ke kvalitě
statistických údajů oznámených Rumunskem v rámci postupu při
nadměrném schodku vzhledem k: i) nejistotě ohledně vlivu
některých veřejných korporací na schodek veřejných financí, ii)
vykazování kategorií ESA95 „ostatní pohledávky a závazky“, iii) povaze a dopadu
některých finančních transakcí a iv) konsolidaci toků mezi
vládními institucemi.
[5]               Podrobnější informace o závazcích v rámci Paktu
euro plus lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 731.
[6]               Viz SEK(2011) 731.
[7]               Na něž odkazuje čl. 9 odst. 3 nařízení
Rady (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 28. září 2005 pro usnadnění vydávání jednotných víz členskými státy pro krátkodobý pobyt výzkumných pracovníků ze třetích zemí, kteří cestují v rámci Společenství za účelem provádění vědeckého výzkumu

text:
               3.11.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 289/23

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

   ze dne 28. září 2005
   pro usnadnění vydávání jednotných víz členskými státy pro krátkodobý pobyt výzkumných pracovníků ze třetích zemí, kteří cestují v rámci Společenství za účelem provádění vědeckého výzkumu
   (2005/761/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. b) bod ii) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S cílem upevnit a restrukturalizovat evropskou výzkumnou politiku prohlásila Komise ve sdělení ze dne 18. ledna 2000 nazvaném „Směrem k Evropskému výzkumnému prostoru“, že je nezbytné vytvořit Evropský výzkumný prostor jako základ pro budoucí opatření Společenství v této oblasti.

               (2)

               Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, na kterém byl Evropský výzkumný prostor schválen, stanovila za cíl Společenství stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech na světě.

               (3)

               Globalizace ekonomiky vyžaduje větší mobilitu výzkumných pracovníků, což Společenství uznalo ve svém šestém rámcovém programu pro výzkum (4), když své programy ještě více otevřelo výzkumným pracovníkům ze třetích zemí.

               (4)

               Počet výzkumných pracovníků, které bude Společenství potřebovat, má-li splnit svůj cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002, totiž investovat do výzkumu 3 % HDP, se odhaduje na 700 000. Tento cíl by měl být splněn prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření, jako například zvýšení přitažlivosti vědecké kariéry u mladých lidí, podpora zapojení žen do vědeckého výzkumu, zvyšování příležitostí pro vzdělávání a mobilitu ve výzkumu, zlepšení kariérních vyhlídek pro výzkumné pracovníky v rámci Společenství a otevření Společenství příslušníkům třetích zemí, kterým by mohl být pro účely výzkumu umožněn vstup do společného prostoru a cestování v něm.

               (5)

               Pro dosažení konkurenceschopnosti a přitažlivosti na mezinárodní úrovni by členské státy měly přijmout opatření nezbytná pro usnadnění vstupu výzkumných pracovníků do Společenství a pohyb po jeho území po krátká období.

               (6)

               Pokud jde o krátkodobé pobyty, měly by se členské státy zavázat k tomu, že budou výzkumné pracovníky ze třetích zemí, s výhradou vízové povinnosti podle nařízení (ES) č. 539/2001 (5), považovat za osoby jednající v dobré víře a přiznají jim výhody stanovené v acquis communautaire pro účely postupů pro vydávání krátkodobých víz.

               (7)

               Měla by být přijata opatření na podporu výměny informací a osvědčených postupů s cílem zlepšit postupy pro vydávání krátkodobých víz pro výzkumné pracovníky.

               (8)

               Toto doporučení ctí základní práva a dodržuje zásady stanovené zejména v Listině základních práv Evropské unie.

               (9)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a není jím dotčeno. Vzhledem k tomu, že toto doporučení navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Evropský parlament a Rada přijaly toto doporučení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

               (10)

               Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
                   (6); Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto doporučení a není jím dotčeno.

               (11)

               Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
                   (7); Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto doporučení a není jím dotčeno.

               (12)

               Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                   (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9).

               (13)

               Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (10) a rozhodnutí Rady 2004/860/ES (11) o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a o jejím podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení.

               (14)

               Toto doporučení je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003.

               (15)

               Toto doporučení by také mělo poskytnout pružný postup pro vědce, kteří si chtějí udržovat odborné styky s organizací své země původu (například pobývat po dobu až tří měsíců v každém semestru v evropské výzkumné organizaci nacházející se ve společném prostoru a přitom pokračovat po zbytek času v práci ve výzkumné organizaci jejich původu),

         DOPORUČUJÍ ČLENSKÝM STÁTŮM:

               1.

               usnadnit vydávání víz prostřednictvím závazku urychlit posuzování žádostí o vízum podaných výzkumnými pracovníky ze třetích zemí, s výhradou vízové povinnosti podle nařízení (ES) č. 539/2001;

               2.

               podporovat mezinárodní mobilitu výzkumných pracovníků ze třetích zemí, kteří potřebují často cestovat v rámci Evropské unie, tím, že jim budou vydávána vícenásobná vstupní víza. Při určování doby platnosti víz by členské státy měly brát v úvahu délku trvání výzkumných programů, jichž se výzkumní pracovníci účastní;

               3.

               zavázat se usnadnit přijetí harmonizovaného přístupu k podpůrným dokladům, které musí výzkumní pracovníci ke své žádosti o vízum přiložit. V této záležitosti by měly konzultovat schválené výzkumné organizace;

               4.

               podporovat vydávání víz pro výzkumné pracovníky bez správních poplatků v souladu s pravidly stanovenými v acquis communautaire;

               5.

               brát v úvahu cíl usnadnit vydávání víz výzkumným pracovníkům ze třetích zemí v rámci místní konzulární spolupráce, s cílem podpořit výměnu osvědčených postupů;

               6.

               zavázat se poskytnout Komisi do 28. září 2006 informace o osvědčených postupech přijatých pro usnadnění vydávání jednotných víz výzkumným pracovníkům, aby mohla vyhodnotit dosažené výsledky. S ohledem na to, zda je směrnice o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu (12) přijata nebo ne, a v závislosti na výsledcích vyhodnocení by měla být prozkoumána možnost začlenit ustanovení tohoto doporučení do vhodného právně závazného nástroje.

      Ve Štrasburku dne 28. září 2005.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda

         D. ALEXANDER

      (1)  Úř. věst. C 120, 20.5.2005, s. 60.

      (2)  Úř. věst. C 71, 22.3.2005, s. 6.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 12. dubna 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 18. července 2005.

      (4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002–2006) (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 851/2005 (Úř. věst. L 141, 4.6.2005, s. 3).

      (6)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

      (7)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (8)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (9)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (10)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26.

      (11)  Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78.

      (12)  Viz strana 15 tohoto Úředního věstníku.


title: Doporučení Komise ze dne 28. června 2016 o monitorování přítomnosti niklu v krmivech (Text s významem pro EHP)

text:
               29.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 235/1

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 28. června 2016
   o monitorování přítomnosti niklu v krmivech
   (Text s významem pro EHP)
   (2016/C 235/01)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Přítomnost niklu (Ni) v krmivech může pocházet jak z přírodních, tak z antropogenních zdrojů. Některé krmné suroviny navíc obsahují kovový nikl, protože se při jejich výrobě používá jako katalyzátor.

               (2)

               Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) předložila vědecké stanovisko o rizicích pro zdraví zvířat, veřejné zdraví a životní prostředí souvisejících s přítomností niklu v krmivech (1).

               (3)

               Komise CONTAM dospěla k závěru, že případný negativní dopad niklu pocházejícího z krmiv na skot, prasata, králíky, kachny, ryby, psy, kuřata, koně, ovce, kozy a kočky je nepravděpodobný. V souvislosti s posouzením rizik pro lidské zdraví vyplývajících z přítomnosti niklu v potravinách živočišného původu dospěla komise CONTAM k závěru, že v průměrné populaci by současné úrovně chronické expozice niklu mohly při výlučném zohlednění potravin živočišného původu představovat potenciální riziko u mladé populace. Pokud jde o akutní dietární expozici, komise CONTAM došla k závěru, že u osob senzibilizovaných na nikl hrozí v souvislosti s konzumací potravin živočišného původu rovněž propuknutí ekzémových kožních reakcí. Podíl potravin živočišného původu na dietární expozici člověka niklu by proto neměl být podceňován, především u věkových skupin, u nichž je dietární expozice niklu vysoká. Z dostupných údajů však nebylo možné určit míry přenosu z krmiva do potravin živočišného původu.

               (4)

               Bylo zaznamenáno, že údaje o přítomnosti niklu v krmivech použité ve vědeckém stanovisku úřadu EFSA pocházely převážně z jediného členského státu, a nemusí být tudíž reprezentativní, pokud jde o přítomnost niklu v krmivech v EU.

               (5)

               Dříve než se přistoupí k úvahám o stanovení maximálních množství niklu v krmivech nebo k jakýmkoli jiným opatřením ke snížení rizika, která by byla nezbytná k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvířat a lidského zdraví, je proto vhodné monitorovat přítomnost niklu v krmivech v celé EU,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Členské státy by měly s aktivním zapojením provozovatelů krmivářských podniků provádět monitorování přítomnosti niklu v krmivech.

               2)

               Aby se zajistilo, že vzorky budou pro vzorkovanou šarži reprezentativní, měly by se členské státy řídit postupy odběru vzorků stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (2).

               3)

               Členské státy by měly zajistit, aby výsledky analýz byly pravidelně a nejpozději do 31. října 2017 předávány úřadu EFSA v jím stanoveném formátu pro předávání údajů v souladu s požadavky uvedenými v jeho pokynech o standardním popisu vzorku (SSD) u potravin a krmiv (3) a v souladu s dalšími konkrétními požadavky EFSA na podávání zpráv.

      V Bruselu dne 28. června 2016.

            Za Komisi

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komise

      (1)  EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2015. Scientific Opinion on the risks to animal and public health and the environment related to the presence of nickel in feed. EFSA Journal 2015;13(4):4074, 76 s. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 152/2009 ze dne 27. ledna 2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (Úř. věst. L 54, 26.2.2009, s. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


Důležité právní upozornění

|

52007PC0218

Doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracované na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii  /* KOM/2007/0218 konecném znení - CNS 2007/0072 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.4.2007KOM(2007) 218 v konečném znění2007/0072 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracované na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii(předložen  Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAktem o přistoupení Bulharska a Rumunska z roku 2005[1] se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy podle článku 34 Smlouvy o EU (bývalý článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o založení Evropského společenství. K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 27 členskými státy): podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k úmluvám a protokolům pouze na základě aktu o přistoupení.Podle čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení vydá Rada za tímto účelem rozhodnutí, ve kterém určí den, kdy tyto úmluvy vstoupí pro Bulharsko a Rumunsko v platnost, a provede veškeré úpravy daných úmluv a protokolů, jež jsou z důvodu přistoupení těchto dvou nových členských států nezbytné (součástí úprav je v každém případě přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby i tato dvě znění mohla mít „stejnou platnost“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam sedmi úmluv a protokolů z oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí.Tento seznam obsahuje i Úmluvu ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracovanou na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii.Účelem tohoto doporučení Komise pro rozhodnutí Rady je provést úpravy z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k výše zmíněným úmluvám v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.2007/0072 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracované na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska (dále jen „akt o přistoupení“), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného aktu,s ohledem na doporučení Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:1.  Úmluva o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie (dále jen „úmluva proti korupci úředníků“) byla podepsána dne 26. května 1997 a v platnost vstoupila dne 28. září 2005.2.  Po přistoupení Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii uložily tyto země své listiny o přistoupení k úmluvě proti korupci úředníků.3.  Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy, jež jsou uvedeny v příloze I k aktu o přistoupení a jež zahrnují mimo jiné i úmluvu o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie. Den, kdy mají pro Bulharsko a Rumunsko vstoupit v platnost, určí Rada.4.  V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení má Rada provést všechny úpravy, které jsou z důvodů přistoupení k uvedeným úmluvám a protokolům nezbytné,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Úmluva proti korupci úředníků vstupuje pro Bulharsko a Rumunsko v platnost prvním dnem prvního měsíce po dni přijetí tohoto rozhodnutí.Článek 2Znění úmluvy proti korupci úředníků vyhotovená v bulharském a rumunském jazyce, jež jsou připojena k tomuto rozhodnutí, jsou platná za stejných podmínek jako ostatní znění úmluvy proti korupci úředníků.Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA Znění Úmluvy ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracované na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii, v bulharském a rumunském jazyce.[1] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].


Avis juridique important

|

52004SC0836

Doporučení pro doporučení Rady pro Slovensko s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodku  /* SEK/2004/0836 konecném znení */

Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY PRO SLOVENSKO s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodku(předlozené Komisí)ODůVODNĚNÍDne 7.dubna 2004 publikovala Komise své Prognózy na jaro 2004 [1]. Podle těchto prognóz, které zohlednily údaje, které Slovensko oznámilo v březnu 2004, se vseobecný vládní schodek na Slovensku snízil z 5,7% HDP v roce 2002 na 3,6% HDP v roce 2003 a překročil tak referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP.[1]  Prognóza Komise na jaro 2004 je k dispozici na následující webové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na základě tohoto zjevného důkazu iniciovala Komise dne 12.května 2004 pro Slovensko postup při nadměrném schodku a přijala zprávu předpokládanou v článku 104(3) Úmluvy [2]. Dne 14.května 2004 obdrzela Komise program přiblízení Slovenska, který potvrdil hodnotu schodku 3,6% HDP za rok 2003.[2]  Úplný text této zprávy je k dispozici na následující webové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Aplikace postupu při nadměrném schodku (EDP) se řídí článkem 104 Úmluvy a Nařízením Rady (EC) č. 1467/97 "o urychlení a objasnění implementace postupu při nadměrném schodku", který je součástí Paktu stability a růstu [3]. Země, které vstoupily do EU 1.května 2004, jsou členskými státy s částečnou výjimkou a mají se vyhnout nadměrnému schodku, ale nelze pro ně uplatňovat sankce podle článku 104(9) a (11).[3]  Úř. Věst. L 209, 2.8.1997.Závěr zprávy Komise podle článku 104(3) Úmluvy uvádí, ze překročení slovenského schodku v roce 2003 nad referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP nebylo způsobeno neobvyklou událostí, která by se vymkla kontrole slovenských orgánů, ani značným poklesem hospodářství ve smyslu Paktu stability a růstu, protoze reálný růst HDP dosáhl v roce 2003 4,2%. Pokud jde o vývoj v roce 2004, zpráva uzavírá, ze vseobecný státní schodek se pravděpodobně zvýsí a zůstane nad 3% HDP. Konkrétně Prognóza Komise na jaro 2004 předpovídá vseobecný vládní schodek 4,1% HDP v roce 2004, coz se přiblizuje 4% HDP, které v programu přiblízení předpovídaly slovenské orgány.Na základě prognóz Komise na jaro 2004 zpráva Komise také uzavírá, ze poměr zadluzení ku HDP, který v roce 2003 dosáhl 42,8% HDP, zůstane v roce 2004 pod referenční hodnotou Úmluvy ve výsi 60%. Konkrétně Prognóza Komise na jaro 2004 předpovídá, ze poměr zadluzení ku HDP dosáhne v roce 2004 45,1% HDP, coz se rovná 45,1% HDP, které v programu přiblízení předpovídaly slovenské orgány.Článek 104(4) Úmluvy říká, ze ,Výbor uvedený v článku 114 (tedy Ekonomický a finanční výbor) musí formulovat stanovisko ke zprávě Komise." Výbor vydal svoje stanovisko dne 24.května 2004, v němz se přihlásil k hodnocení ve zprávě Komise. Konkrétně Výbor dosel k závěru, ze rozpočtová situace na Slovensku naznačuje existenci nadměrného schodku podle prvních dvou kritérií předpokládaných v článku 104(2) pro identifikaci takových schodků. Zohlednění dalsích relevantních faktorů, konkrétně střednědobé rozpočtové pozice a poměru veřejných investic nezměnilo hodnocení na základě samotných kritérií. Výbor také očekával, ze vseobecný vládní schodek v roce 2004 značně překročí úroveň referenční hodnoty Úmluvy a ze vseobecný hrubý vládní dluh zůstane pod úrovní referenční hodnoty Úmluvy 60% HDP.Po přezkoumání relevantních faktorů obsazených ve své zprávě a při zohlednění stanoviska Výboru zastává Komise stanovisko, ze na Slovensku existuje nadměrný schodek. Toto stanovisko přijaté Komisí dne 24.června 2004 bylo podle článku 104(5) Úmluvy adresováno Radě. Komise doporučila, aby Rada příslusným způsobem rozhodla v souladu s článkem 104(6). Dále Komise předkládá Radě doporučení pro Doporučení Rady určené Slovensku s cílem odstranění situace nadměrného schodku podle článku 104(7) Úmluvy. Vzhledem k tomu, ze článek 104(9) nelze aplikovat na členské země s částečnou výjimkou, můze si monitorování implementace kroků, které Slovensko učiní, vyzádat dalsí doporučení Rady podle článku 104(7).Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY PRO SLOVENSKO s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodkuRADA EVROPSKÉ UNIE,S ohledem na Úmluvu zakládající Evropské společenství a konkrétně na článek 104(7) této úmluvy;S ohledem na doporučení Komise;Vzhledem k tomu, ze(1) Podle článku 104 Úmluvy se mají členské státy vyhnout nadměrným vládním schodkům;(2) Pakt stability a růstu je zalozen na cílu zdravých vládních financí jako nástroje upevnění podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udrzitelný růst vedoucí k vytváření zaměstnanosti;(3) [5.července] 2004 Rada v souladu s článkem 104(6) rozhodla, ze na Slovensku existuje nadměrný schodek;(4) Po rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Slovensku musí Rada v souladu s článkem 104(7) Úmluvy a článkem 3 Nařízení Rady (EC) č. 1467/97 současně předlozit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranění situace nadměrného schodku v dané lhůtě;(5) Podle článku 3(4) Nařízení Rady (EC) č.1467/97 by toto doporučení mělo specifikovat, ze dotčený členský stát učiní efektivní opatření nejdéle do čtyř měsíců a ze náprava nadměrného schodku by měla být dokončena za rok od jeho identifikace, pokud nejde o zvlástní okolnosti. Tyto zvlástní okolnosti v případě Slovenska existují, a to kvůli pokračující strukturální změně hospodářství;(6) Existence zvlástních okolností autorizuje Radu, aby umoznila nápravu nadměrného schodku ve střednědobém rámci. Jako cestu úprav pro nápravu nadměrného schodku je vhodné uvazovat program sblizování předlozený Slovenskem v květnu 2004 a jeho následné aktualizace a Stanoviska Rady týkající se nadměrného rozpočtu. Program sblizování z května 2004 plánuje nápravu nadměrného schodku do roku 2007 s následujícími cíli pro vseobecný vládní schodek: 4.0% HDP v roce 2004, 3.9% HDP v roce 2005, 3.9% HDP v roce 2006 a 3.0% HDP v roce 2007. Cesta úprav je zalozena na makroekonomickém scénáři, který je přijatelný podle Stanoviska Rady z [5.července] 2004 k programu sblizování;(7) Podle Rady by rozpočtová konsolidační opatření měla zajistit jisté a trvalé zlepsení vseobecné vládního zůstatku a měla by být přizpůsobena pro zlepsení kvality veřejných financí a upevnění růstového potenciálu ekonomiky.DOPORUČUJE:- aby slovenské orgány odstranily situaci nadměrného schodku, a to co nejdříve;- aby slovenské orgány učinily ve střednědobém rámci opatření ke snízení schodku pod 3% HDP v roce 2007, a to spolehlivým a udrzitelným způsobem v souladu s cestou pro snízení schodku specifikovanou ve Stanovisku Rady z [5.července] 2004 k programu sblizování předlozenému v květnu 2004;- aby slovenské orgány s důrazem implementovaly opatření plánovaná v programu sblizování z května 2004, zejména ta, která se vztahují k dalsím navrhovaným reformám zdravotnictví a konsolidace veřejného sektoru;- aby slovenské orgány učinily s ohledem na tato plánovaná opatření efektivní kroky do 5.listopadu 2004, aby se dosáhlo cílového schodku pro rok 2005.Kromě toho Rada vyzývá slovenské orgány:- aby vyuzily kazdé přílezitosti k urychlení fiskálních úprav, zejména alokací vyssích příjmů, nez které byly plánovány v rozpočtu, za účelem snízení schodku;- aby upevnily závazný charakter tříletého rozpočtového rámce zavedením stropů detailních střednědobých výdajů, které přijme parlament.Toto doporučení je určeno pro Slovenskou republiku.V Bruselu dne [5.července] 2004 .Za RaduPředseda[...]


				|

		52013PC0653

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se schvaluje uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Dne 15. května 2013 předložila
Komise dva návrhy rozhodnutí Rady ohledně dohody o přidružení mezi EU
a Ukrajinou. První návrh se týkal podpisu jménem Evropské unie a
prozatímního uplatňování Dohody o přidružení mezi Evropskou unií
a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na
straně druhé (COM(2013) 289). Druhý pak uzavření Dohody o
přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné
straně a Ukrajinou na straně druhé (COM(2013) 290).
Vzhledem k tomu, že Evropské
společenství pro atomovou energii (ESAE) je rovněž stranou Dohody o
přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné
straně a Ukrajinou na straně druhé, uvedla Komise v důvodové
zprávě, že Radě předloží ke schválení samostatné doporučení
ohledně uzavření částí dohody Komisí, které spadají do
působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou
energii (ESAE).
Na podpis a uzavření mezinárodních dohod
společenstvím ESAE se vztahují různé postupy. Konkrétně uzavírá
podle článku 101 Smlouvy o ESAE tyto dohody Komise se schválením Rady. Je
tedy nezbytné přijmout samostatná rozhodnutí pro podpis i uzavření
dohody o přidružení ze strany EU a ze strany ESAE.
Pokud jde o uzavření dohody o
přidružení jménem ESAE, Komise doporučuje, aby jej Rada schválila na
základě čl. 101 druhého pododstavce Smlouvy o založení ESAE.
S ohledem na výsledky jednání uvedené
v dokumentech COM(2013) 289 a COM(2013) 290 a za předpokladu, že
ukrajinské orgány učiní rozhodné kroky a vykáží hmatatelný pokrok
ve třech oblastech vyjmenovaných v závěrech Rady o
Ukrajině z 10. prosince 2012, Komise navrhuje, aby Rada rozhodla, že
Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na
jedné straně a Ukrajinou na straně druhé má být podepsána jménem
Unie, a aby Rada jmenovala osobu/osoby řádně zmocněné
k jejímu podpisu jménem Unie.
S ohledem na schválení Rady a
příslušné rozhodnutí Komise bude Komise moci dohodu o přidružení
podepsat a ratifikovat jménem ESAE.
2.           VÝSLEDKY A PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Komise doporučuje, aby Rada na
základě čl. 101 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského
společenství pro atomovou energii schválila uzavření Dohody o
přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné
straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o záležitosti, které
spadají do působnosti ESAE.
Jelikož byl text dohody Radě postoupen
již po předložení návrhu Komise dne 15. května 2013 a v zájmu
usnadnění celého procesu, není samotná dohoda připojena k tomuto
návrhu. Je však připojena k dokumentu COM(2013) 289.
Na straně
Unie je právním základem pro uzavření této dohody článek 217 ve
spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým
pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie.
Na straně
ESAE je právním základem pro tuto dohodu článek 101 Smlouvy o založení
Evropského společenství pro atomovou energii.
Připojený
návrh tvoří spolu s rozhodnutím Komise o uzavření dohody právní
nástroj pro uzavření dohody o přidružení jménem ESAE.
Skutečnost, že Komise předkládá svůj návrh
jako dohodu mezi Unií a jejími členskými státy a Ukrajinou, souvisí
s genezí této dohody podle pravidel Smlouvy, která platila před
vstupem Lisabonské smlouvy v platnost.
Podle článku 102 Smlouvy o Euratomu
vstoupí dohoda ze strany ESAE v platnost teprve tehdy, když všechny
příslušné členské státy oznámí Komisi, že tato dohoda se stala
použitelná v souladu s předpisy jejich příslušného vnitrostátního
práva.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se schvaluje uzavření Dohody o přidružení
mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou
na straně druhé Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou
energii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý
pododstavec této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 22. ledna 2007 zmocnila
Rada Komisi k zahájení jednání s Ukrajinou o uzavření nové
dohody mezi Evropskou unií a Ukrajinou, která by nahradila dohodu o partnerství
a spolupráci.
(2)       Berouce v potaz
těsné historické vztahy a stále těsnější vazby mezi smluvními
stranami, jakož i jejich přání posilovat a rozšiřovat vztahy
ambiciózním a inovativním způsobem, byla jednání o dohodě o
přidružení zdárně zakončena parafováním dohody v roce 2012.
(3)       Dne 15. května 2013
navrhla Komise Radě, aby byla dohoda podepsána jménem Unie a
uplatňována prozatímně v souladu s jejím článkem 486,
než bude k pozdějšímu datu uzavřena a připojené/á prohlášení
schváleno/a.
(4)       Na podpis a uzavření
dohody se vztahuje samostatný postup, pokud jde o záležitosti spadající do
působnosti Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
(5)       Dohoda by tedy měla být
uzavřena jménem Evropského společenství pro atomovou energii, pokud
jde o záležitosti, na něž se vztahuje Smlouva o Euroatomu.
(6)       Podle článku 102 Smlouvy
o Euratomu vstoupí dohoda ze strany Evropského společenství pro atomovou
energii v platnost teprve tehdy, když všechny příslušné členské státy
oznámí Komisi, že tato dohoda se stala použitelná v souladu s předpisy
jejich příslušného vnitrostátního práva.
(7)       Uzavření dohody Komisí
jménem Evropského společenství pro atomovou energii by mělo být
schváleno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný
článek
1.           Uzavření Dohody
o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy
na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé Komisí jménem
Evropského společenství pro atomovou energii se schvaluje.
2.           Text dohody je připojen
k rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování
Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na
jedné straně a Ukrajinou na straně druhé.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda


title: Doporučení Evropské Centrální banky ze dne 16. února 2009 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2009/3)

text:
               21.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 43/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 16. února 2009
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank
   (ECB/2009/3)
   (2009/C 43/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Deutsche Bundesbank skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

               (3)

               Deutsche Bundesbank vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2014 společnost Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft byla jmenována externím auditorem Deutsche Bundesbank pro účetní roky 2009 až 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. února 2009.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


|

52010DC0151

 Doporučení Komise RadĚ k podání návrhu jménem Evropské unie na změny příloh A a C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách  /* KOM/2010/0151 konecném znení */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 15.4.2010KOM(2010)151 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚk podání návrhu jménem Evropské unie na změny příloh A a C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkáchDOPORUČENÍ KOMISE RADĚk podání návrhu jménem Evropské unie na změny příloh A a C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkáchA. Důvodová zpráva1.  Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách vstoupila v platnost dne 17. května 2004. Cílem úmluvy je chránit lidské zdraví a životní prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami. Úmluva poskytuje rámec založený na zásadě předběžné opatrnosti pro odstranění výroby, použití, dovozu a vývozu nyní jednadvaceti prioritních perzistentních organických znečišťujících látek, pro bezpečné nakládání s těmito látkami a jejich bezpečné zneškodňování a pro odstranění nebo snížení úniků některých nezáměrně vyráběných perzistentních organických znečišťujících látek.2.  Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádějí závazky stanovené Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES[1], a Protokolem k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979, schváleným rozhodnutím Rady 259/2004/ES[2].3.  Podle čl. 8 odst. 1 úmluvy může kterákoli smluvní strana předložit sekretariátu návrh na zařazení chemické látky do přílohy A, B nebo C. Návrh musí obsahovat informace uvedené v příloze D. Změny příloh se přijímají postupem podle článku 22 úmluvy.4.  Podle dostupných vědeckých údajů a zpráv o přezkumu a s řádným ohledem na hodnotící kritéria stanovená v příloze D úmluvy vykazují hexachlorbutadien, pentachlorfenol a chlorované naftaleny vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek.5.  Výroba těchto látek, jejich uvádění na trh, používání nebo jejich nezamýšlené vypouštění bylo již v Unii ukončeno nebo přísně omezeno, nelze však vyloučit, že jsou dosud vyráběny, používány nebo ve významné míře nezáměrně vypouštěny v jiných zemích. Vzhledem k tomu, že tyto chemické látky mohou podléhat dálkovému přenosu v životním prostředí, nejsou opatření přijatá na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie dostatečná k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví, a je proto nezbytné přijmout opatření na širší mezinárodní úrovni.6.  Na základě čl. 218 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie zmocňuje k vyjednávání Rada.B. DOPORUČENÍVzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise doporučuje, aby:s cílem zahájit přezkum vedoucí k jednáním o možných změnách příloh A a C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách Rada zmocnila Komisi, aby jménem Evropské unie předložila sekretariátu úmluvy návrh na změnu příslušných příloh úmluvy zařazením níže uvedených látek do přílohy A a/nebo C, a to v dostatečném předstihu, aby tento návrh mohl posoudit Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek na svém zasedání v říjnu 2010:-  hexachlorbutadien (číslo CAS: 87-68-3),-  pentachlorfenol (číslo CAS: 87-86-5),-  chlorované naftaleny (skupina 75 chlorovaných naftalenů obsahujících od jednoho do osmi atomů chlóru).Komise spolu s členskými státy zajistí, aby Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek byly k návrhu předloženy relevantní podklady.V Bruselu dne (...(.Za Radu předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1.[2] Úř. věst. L 81, 19.2.2004, s. 35.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0149

Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008  /* SEK/2005/0149 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 149 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada.Členské země, které přistoupily k EU 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, avšak požaduje se od nich, aby včas splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu veřejných financí, aby vyhověly podmínkám pro přijetí eura.Členské státy, které přistoupily k EU 1. května 2004, se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizace do konce roku 2004. První konvergenční program Estonska zahrnující období 2004-2008 byl předložen 1. května 2004 a Rada jej posoudila 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu předložilo Estonsko 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:-  První aktualizace konvergenčního programu Estonska byla předložena Evropské komisi 1. prosince 2004. Zahrnuje období let 2004-2008. Tento program splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”.-  Makroekonomický scénář předložený v programu předpokládá reálný růst HDP v roce 2004 na úrovni 5,6 %. Předpokládá se, že v roce 2005 se reálný HDP zrychlí na 5,9 % a udrží si růst ve výši 6 % ročně po dobu 2006-2008. Tyto údaje jsou poněkud nižší než předpovědi útvary Komise z podzimu 2004 na roky 2004-2006, které předpokládají míru růstu ve výši 5,9 % v roce 2004, 6 % v roce 2005 a 6,2 % v roce 2006. Obě předpovědi zůstávají pod úrovní odhadů Komise růstu potencionálního produktu v letech 2004-2007. Na základě současně dostupných informací a zejména proto, že skutečná míra růstu v prvních třech čtvrtletích 2004 dosahovala 6,3 % v porovnání s předešlým rokem, a také díky předchozímu prozíravému prognózování na úrovni estonské vlády, je možno považovat scénář programu za přijatelný. Hlavní makroekonomickou nerovnováhou Estonska zůstává v dohledné budoucnosti vysoký vnější deficit, což z velké míry odráží silné investiční potřeby hospodářství ve snaze přiblížit se průměrným úrovním příjmů EU. I když program předpokládá dlouhodobě udržitelné snižování vnějšího deficitu vlivem strukturálních opatření v obchodní bilanci, současné trendy a málo spolehlivé obchodní údaje vyžadují obezřetnost.-  Estonsko se 28. června 2004 připojilo kmechanismu směnných kursů ERM II se standardním fluktuačním pásmem, i když dodržuje jednotný závazek vůči současnému systému pevných směnných kursů. Pevné navázání na euro podpořené silnou disciplínou ve finanční politice dopomohlo v posledních letech k celkem rychlé dezinflaci estonského hospodářství. Roční inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen vzrostla na 3 % v roce 2004, což odzrcadlilo hlavně vlivy přístupu k EU, ale očekává se, že se v střednědobém horizontu zpětně upraví. estonský finanční trh a úrokové sazby bank jsou na historicky nízké úrovni, odrážejíc tím vývoj v eurozóně a také udržitelnou konvergenci úrokových sazeb.-  Cílem aktualizovaného programu je po dobu jeho trvání dosahovat téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. . Pro rok 2004 se očekává přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP. Od roku 2005 se plánují vyrovnané rozpočty. V důsledku vzestupného růstu aktivit se očekává, že veřejné investice a spotřeba poklesnou ve vztahu k HDP, avšak nominální výdaje v obou kategoriích porostou. Podobně v procentním vyjádření k HDP poklesnou příjmy, zejména vlivem probíhající daňové reformy. I když zůstala celková strategie ve srovnání s programem z března 2004 nezměněna, očekávaný rozpočtový přebytek byl korigován z hodnoty 0,7 % HDP směrem nahoru na 1 % HDP. Předpovědi růstu HDP byly zvýšeny na celou dobu programu, i když se zdá, že jsou stále ještě opatrné.-  Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými plány jsou víceméně vyrovnaná. Na jedné straně lze vzhledem k poměrné obezřetnosti makroekonomického scénáře předpokládat, že by příjmy mohly být vyšší, než se očekávalo, a rozpočtové výdaje by mohly být nižší. Estonsko také prokázalo v posledních několika letech schopnost prozíravého prognózování a opakované překračování cílů rozpočtu. Na druhé straně nelze vůbec vyloučit neočekávané nižší příjmy v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý vliv vnějších šoků na růst.-  Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu po celé období programu. Zdá se, že rovněž poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech.-  Míra zadlužení se odhaduje na úrovni 4,8 % HDP v roce 2004, tedy výrazně pod úrovní 60 % referenční hodnoty HDP podle Smlouvy a ve skutečnosti na nejnižší úrovni v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu do konce programu.-  Program poskytuje stručný přehled strukturálních reforem vlády, které se zaměřují na opatření ke zlepšení infrastruktury země (také s použitím EU fondů pro tyto cíle), systémů vzdělávání a zdravotní péče a na politiku aktivního trhu práce a také na podporu inovací a výzkumu. Program též nastiňuje opatření pro další posilování rozpočtového postupu prostřednictvím víceletého rozpočtového rámce a pro zvýšení průhlednosti a spolehlivosti nominálních výdajových stropů s využitím mechanismů systematického hodnocení. Schodky z místní úrovně řízení se mají dostat pod kontrolu zlepšenou koordinací s centrální úrovní v oblasti půjček a také v důsledku povinné přípravy střednědobého rozpočtového rámce zavedením limitů ročních schodků a povinnou akumulací rezerv. Dá se očekávat, že reformy, z nichž některé již probíhají nebo jsou v stadiu legislativních příprav, zlepší podmínky pro růst estonského hospodářství tím, že budou posilovat stimuly pro práci, vytvářet pracovní místa a odrazovat od daňových úniků, a také tím, že zlepší fiskální disciplinu odvětvových ministerstev a na místní úrovni řízení. Již v roce 2004 se projevily první povzbudivé výsledky, zvláště na trhu práce.-  Zdá se, že Estonsko je v příznivé pozici z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejíchž důležitým prvkem jsou plánované rozpočtové výdaje na stárnoucí obyvatelstvo. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami penzijního a zdravotního systému, jež mají v delším horizontu zadržet rostoucí rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelných základech.-  Hospodářská politika nastíněná v aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který převyšuje předpovědi, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že vnější deficit se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesníží (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro narovnání vnější nerovnováhy.Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska a postupuje je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  [17. února 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Estonska, který zahrnuje období 2004 až 2008. Tento program splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”.2.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 5,6 % v roce 2004 na 6,0 % v průměru do konce období programu. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Předpověď míry inflace se také jeví jako realistická.3.  Cílem Estonska je po dobu programu dosahovat téměř vyrovnaného rozpočtu nebo mírného přebytku. Pro rok 2004 se očekává přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP, což převyšuje přebytek plánovaný v programu v minulém květnu o 0,3 %. Od roku 2005 se plánují vyrovnané rozpočty stejně jako v minulém programu. Předpokládá se, že veřejné investice v roce 2004 vzrostou o jeden procentní bod na 4,4 % HDP, a pak začnou klesat na 3,9 % v roce 2008, čímž zůstanou značně nad průměrem EU (2,4 % HDP v roce 2004).4.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně lze vzhledem k obezřetnosti makroekonomického scénáře předpokládat, že by příjmy mohly být vyšší a rozpočtové výdaje o něco nižší než plánované. Estonsko však také prokázalo v posledních několika letech schopnost prozíravého prognózování a opakované překračování cílů rozpočtu. Na druhé straně nelze vůbec vyloučit neočekávané nižší příjmy v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý vliv vnějších šoků na růst. Po zvážení bilance rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako přiměřený k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu po celé období programu v letech 2004-2008. Poskytuje také dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech.5.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla úroveň 4,8 % HDP v roce 2004, tedy výrazně pod úrovní 60 % referenční hodnoty HDP podle Smlouvy a ve skutečnosti je na nejnižší úrovni v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu do konce programu.6.  Zdá se, že Estonsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami penzijního a zdravotního systému, jež mají v delším horizontu zadržet rostoucí rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelných základech.7.  Hospodářská politika nastíněná v aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který převyšuje předpovědi, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že vnější deficit se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesníží (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro narovnání vnější nerovnováhy.Tabulka: Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (% změna) | CP pros. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |KOM říjen 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | neuv. | neuv. |CP květ. 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen, HISC * (%) | CP pros. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |KOM říjen 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | neuv. | neuv. |CP květ. 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |Saldo veřejných financí (% HDP) | CP pros. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |KOM říjen 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | neuv. | neuv. |CP květ. 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Primární saldo (% HDP) | CP pros. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |KOM říjen 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | neuv. | neuv. |CP květ. 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Hrubý státní dluh (% HDP) | CP pros. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |KOM říjen 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | neuv. | neuv. |CP květ. 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |Pozn.: *v programu se používá vnitrostátní definice indexu, nikoli harmonizovaný index HICP. Zdroje: konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 ze dne 27.6.2001 schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 v , 27.11.2002.[4] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Doporučení Komise radě, aby schválila změny směrnic pro jednání o dohodě o obchodu a spolupráci s Iráckou republikou

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                    KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                 V Bruselu dne 27.7.2009
                                                 SEK(2009) 1062 v konečném znění
                           DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,
   aby schválila změny směrnic pro jednání o dohodě o obchodu a spolupráci s Iráckou
                                      republikou
CS                                         1                                         CS
 ---pagebreak---    1.       DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   Rada dne 23. března 2006 zmocnila Komisi, aby vyjednala dohodu o obchodu a spolupráci
   s Irákem,         a        vydala      příslušné        směrnice       pro       jednání
   (dokument 6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE).
   Během sedmého kola jednání mezi EU a Irákem, jež se konalo ve dnech 25.–26. února 2009
   v Bagdádu, se Irák a Komise dohodly na tom, že návrh dohody bude mít vyšší status.
   Prostředkem k tomu bude ustavení Rady pro spolupráci, jež se bude pravidelně scházet na
   ministerské úrovni, a změna názvu dohody z dohody o obchodu a spolupráci na „dohodu
   o partnerství a spolupráci“.
   Rada (pracovní skupina MOG) tento přístup schválila jak před tímto sedmým kolem jednání,
   tak po něm. Komise proto doporučuje, aby byly uvedené změny promítnuty do směrnic pro
   jednání, a vyzývá Radu, aby navrhované změny schválila.
CS                                              2                                           CS
 ---pagebreak---    2.       DOPORUČENÍ
   S ohledem na výše uvedené Komise doporučuje, aby Rada schválila následující změny ve
   směrnicích pro jednání:
   (1)     Změna názvu dohody
            • Název dohody se ve směrnicích pro jednání důsledně změní z „dohody o obchodu
               a spolupráci“ na „dohodu o partnerství a spolupráci“.
   (2)     Ustavení Rady pro spolupráci
            • V hlavě III části D (Institucionální, obecná a závěrečná ustanovení) bude vložen
               nový bod následujícího znění:
   „Bude ustavena Rada pro spolupráci, jež bude dohlížet na provádění této dohody. Rada pro
   spolupráci se bude scházet na ministerské úrovni. Bude posuzovat všechny významné otázky,
   jež v rámci této dohody vyvstanou.“
            • Stávající bod D.1 se změní, tak aby zohledňoval ustavení Rady pro spolupráci:
   Odstavec 1 – nové znění
   „Bude zřízen Výbor pro spolupráci, jenž bude Radě pro spolupráci nápomocen při plnění
   jejích povinností.“
   Odstavec 2 – beze změny.
CS                                               3                                             CS


				|

		52013PC0386

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/591/ES o existenci nadměrného schodku v Lotyšsku /* COM/2013/0386 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/591/ES o existenci
nadměrného schodku v Lotyšsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2009/591/ES
ze dne 7. července 2009[1]
bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Lotyšsku existuje nadměrný
schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných financí činil 4,0 % HDP
v roce 2008, a překročil tak referenční hodnotu
3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco hrubý veřejný dluh
činil 19,5 % HDP, tedy byl výrazně nižší než referenční hodnota
60 % HDP stanovená ve Smlouvě[2].

(2)       Dne
7. července 2009 vydala Rada v souladu s čl. 104
odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] doporučení založené na
doporučení Komise a určené Lotyšsku, aby nejpozději do
roku 2012 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení bylo
zveřejněno.
(3)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat
údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další
související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o
použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného
ke Smlouvě o založení Evropského společenství[4].
(4)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Kromě toho by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být
zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy
schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP[5].
(5)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Lotyšskem před
1. dubnem 2013 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 jsou
oprávněné následující závěry:
–
Poté, kdy v letech 2009 a 2010 došlo
k vysokým schodkům veřejných financí (9,8 % HDP, resp.
8,1 % HDP), což bylo částečně odrazem opatření
ke stabilizaci finančního sektoru, začal schodek v roce
2011 rychle klesat a dosáhl hodnoty 3,6 % HDP. Toto zlepšení odráželo
rozsáhlou a široce pojatou fiskální konsolidaci realizovanou v období
2009–2011 v souvislosti s ekonomickým ozdravným programem, jež byl
podpořen pomocí platebním bilancím i zlepšením cyklických
podmínek. Ozdravný program byl úspěšně dokončen v lednu
2012. V roce 2012 se schodek veřejných financí dále snížil
na 1,2 % HDP, a tím překonal cílovou hodnotu schodku
ve výši 2,1 % HDP stanovenou v konvergenčním programu
na rok 2012 a zůstal značně pod úrovní
referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Na straně příjmů
se odrazily příznivé cyklické podmínky a zlepšení daňové
efektivnosti, zatímco růst výdajů zůstal značně
pod růstem nominálního HDP. V důsledku toho v roce
2012 podíl veřejných příjmů na HDP vzrostl o ¼
procentního bodu, zatímco podíl veřejných výdajů klesl o 2
procentní body.
–
Konvergenční program na rok 2013
předpokládá, že celkový schodek bude 1,1 % HDP v roce 2013
a poté bude až do roku 2016 docházet ke stabilizaci na úroveň
0,9 % HDP. Útvary Komise ve své prognóze z jara 2013 projektují,
že schodek veřejných financí zůstane v roce 2013
víceméně nezměněn ve výši 1,2 % HDP a v roce
2014 klesne na 0,9 % HDP, a tak zůstane výrazně
pod referenční hodnotou 3 % HDP.
–
Celkový veřejný dluh v roce 2012
představoval 40,7 % HDP. Útvary Komise ve
své prognóze z jara roku 2013 projektují, že celkový hrubý
veřejný dluh vzroste v roce 2013 na 43,2 % HDP, protože
vláda kumuluje aktiva pro velké splátky dluhu plánované na období let
2014–2015. Očekává se, že se dluh v roce 2014 opětovně
sníží na 40 % HDP, protože tyto splátky nabudou účinku.
(6)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2013, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, by Lotyšsko mělo zajistit soulad s požadavky
preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, včetně
dodržení výdajového kritéria.
(7)       V souladu s čl. 126
odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném
členském státě napraven.
(8)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v Lotyšsku napraven a rozhodnutí 2009/591/ES by proto
mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového posouzení vyplývá, že
nadměrný schodek byl v Lotyšsku odstraněn.
Článek 2
Rozhodnutí 2009/591/ES se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 50.
[2]               Schodek veřejných financí a veřejný dluh za
rok 2008 byly následně revidovány na současných 4,2 % HDP a 19,8 %
HDP.
[3]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               „Technické podmínky provádění Paktu o
stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah
programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3.
září 2012. Viz:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.