title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/98

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017
   (2017/C 261/22)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Rumunsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 5. května 2017 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               V letech 2009 až 2015 využívalo Rumunsko tři programy pro zlepšení platební bilance, které společně zavedly Komise a Mezinárodní měnový fond a které podpořila Světová banka. Platby byly provedeny pouze v rámci prvního programu v letech 2009–2011, programy v letech 2011–13 a 2013–15 byly preventivní. Dohled po ukončení programu ze strany Komise, který se zaměřil na schopnost Rumunska splácet úvěry poskytnuté v rámci prvního programu, byl zahájen v říjnu 2015 a bude pokračovat do doby, kdy bude splaceno nejméně 70 % úvěru, což by mělo být na jaře roku 2018.

               (6)

               Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 rumunská vláda plánuje celkový schodek ve výši 2,9 % HDP v roce 2017 i v roce 2018 a poté jeho postupné snižování do roku 2020 až na 2,0 % HDP. Neočekává se, že by v období do roku 2020, což je programové období, bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Přepočítané (4) strukturální saldo by mělo do roku 2020 dosáhnout -2,6 %. Podle konvergenčního programu by se měl poměr veřejného dluhu k HDP zvýšit z 37,6 % HDP v roce 2016 na 38,3 % HDP v roce 2018 a poté se snižovat do roku 2020 až na 37,6 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Riziko pro makroekonomický výhled vychýlené směrem dolů vyplývá z nižšího dopadu fiskálních a strukturálních opatření na blízké a střednědobé vyhlídky hospodářského růstu. Zároveň nebyla dosud dostatečně upřesněna opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků. Návrh zákona o jednotné mzdě navíc představuje významné riziko pro fiskální prognózu vychýlené směrem dolů.

               (7)

               Dne 12. července 2016 Rada doporučila Rumunsku, aby v roce 2016 omezilo odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle a v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP, pokud se nepodaří plnit střednědobý rozpočtový cíl s nižším úsilím. Na základě výsledných údajů za rok 2016 bylo zjištěno, že se Rumunsko významně odchyluje od střednědobého rozpočtového cíle. V souladu s čl. 121 odst. 4 SFEU a čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97 adresovala Komise dne 22. května 2017 Rumunsku varování, že v roce 2016 bylo zjištěno významné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle. Dne 16. června 2017 přijala Rada následné doporučení (5) potvrzující, že je nutné, aby Rumunsko přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru (6) nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko významného odchýlení od doporučené korekce.

               (8)

               S ohledem na fiskální situaci se očekává, že Rumunsko v roce 2018 provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 1 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matrice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se uvedená korekce promítne do požadavku na nominální tempo růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, které nepřesáhne 4,3 %. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2018. Kromě toho Komise ve své prognóze z jara 2017 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,5 % HDP v roce 2017 a 3,7 % HDP v roce 2018, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Celkově se Rada domnívá, že od roku 2017 budou zapotřebí další podstatná opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, a to s ohledem na prudce se zhoršující fiskální výhled v souladu s doporučením adresovaným dne 16. června 2017 Rumunsku s cílem napravit významné odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (9)

               Fiskální rámec v Rumunsku je zdravý, není však uplatňován v plné míře. Rozpočet na rok 2016 se v rozporu s pravidlem týkajícím se schodku v rumunském fiskálním rámci výrazně odchýlil od střednědobého cíle strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Rozpočet na rok 2017 se od vnitrostátních fiskálních pravidel odchýlil ještě více. V roce 2016 rumunské orgány stejně jako v předchozích letech nezaslaly do srpna, tedy v zákonné lhůtě, parlamentu aktualizovanou fiskální strategii. V důsledku toho se roční rozpočtový proces neřídil střednědobou fiskální strategií.

               (10)

               Na pozadí dobře zajištěných kapitálových rezerv a zvyšující se ziskovosti se stav bankovního sektoru v roce 2016 nadále zlepšoval. Rumunské orgány se zavázaly provést v roce 2018 komplexní přezkum kvality aktiv a zátěžový text bankovního sektoru. V květnu 2016 vstoupil v platnost zákon o oddlužení, ale rizika pro bankovní sektor se značně zmírnila rozhodnutím ústavního soudu, že soudy budou muset posuzovat, zda dlužníci splňují právní ustanovení o obtížné situaci. Zákon o konverzi úvěrů denominovaných ve švýcarských francích přijatý parlamentem v říjnu 2016 byl nedávno shledán protiústavním. Znovu se objevující legislativní iniciativy však nadále zpochybňují předvídatelnost práva, což může mít negativní účinky na postoj investorů.

               (11)

               V Rumunsku jsou běžné daňové úniky, čímž se snižují daňové příjmy a daňová spravedlnost a narušuje ekonomika. Pokud jde o plnění doporučení posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní, pokročilo Rumunsko jen málo. V roce 2016 byly upraveny postupy registrace a vracení DPH a připravuje se celostátní zavedení elektronických registračních pokladen napojených na daňový úřad. Od roku 2017 se na sektory, jako jsou hotely, cateringové služby a související odvětví, uplatňuje zvláštní režim, kdy je daň stanovena bez ohledu na příjmovou kategorii. Dále byla přijata určitá omezení pro osoby samostatně výdělečně činné a pro rodinné podniky, která mají odradit od vyhýbání se daňovým povinnostem. V roce 2016 bylo zaznamenáno zlepšení v dodržování předpisů v oblasti daňových přiznání a plateb daně, nicméně výsledky společných inspekcí a auditů v oblasti daní a práce se nezlepšily. Dále výrazně vzrostla prahová hodnota pro obrat u daňového režimu mikropodniků, zatímco se snížila sazba, což umožňuje dodržování daňových předpisů na úkor rozpočtových příjmů. Přístup k danění podniků na základě sektorů a kategorií je rizikový z hlediska administrativní zátěže jak pro podniky, tak pro daňové orgány a nevede ke zlepšení výběru daní.

               (12)

               Rozložení disponibilních příjmů domácností (podle velikosti domácnosti) je v Rumunsku velmi nerovnoměrné, což snižuje jeho potenciál pro udržitelný a inkluzivní růst. Příjem nejbohatších 20 % obyvatel je více než osmkrát vyšší než příjem 20 % nejchudších. Tento poměr je výrazně vyšší než průměr Unie. Nerovnost je do značné míry způsobena rozdíly v dostupnosti zdravotní péče, vzdělání a služeb a v přístupu na trh práce. Kromě toho rozdíl v nerovnosti příjmů před zdaněním a po něm a před sociálními transfery a po nich je jedním z nejnižších v Unii. Sociální referenční index na základě hlavních sociálních dávek nebyl od svého zavedení v roce 2008 aktualizován. Nadále převládá nehlášená práce, včetně „výplat v obálce“, která má dopad na daňové příjmy, narušuje hospodářství a podkopává spravedlnost a účinnost daňového systému a systému dávek. V rámci pilotního projektu se uskutečnily společné kontroly daňové správy a inspektorátů práce, ale dosud není jejich vliv systémový. Zdroje se nezaměřují na odvětví, u nichž hrozí nejvyšší riziko daňových úniků, jen omezeně se zaměřují na výplaty v obálce a donucovací opatření převládají nad preventivními.

               (13)

               Výsledky trhu práce se zlepšily v roce 2016, kdy míra nezaměstnanosti dosáhla svého minima z doby před krizí. I nadále dochází k úbytku pracovních sil, protože obyvatelstvo stárne a míra emigrace zůstává vysoká. Nízkou nezaměstnanost vyrovnává jedna z nejvyšších měr ekonomické neaktivity v Unii. Míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity u mladých lidí, žen, osob s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením, a zejména Romů se pohybuje hluboko pod průměrem Unie. Počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy, zůstává velmi vysoký.

               (14)

               Ačkoli se riziko chudoby nebo sociálního vyloučení snižuje, i nadále zůstává velmi vysoké, zejména pokud jde o rodiny s dětmi, osoby se zdravotním postižením, Romy a venkovské obyvatelstvo. V roce 2016 byl v rámci politického posunu směrem k posilování určitých služeb poskytovaných konkrétním skupinám obyvatel přijat komplexní balíček opatření proti chudobě. Počítá se s pilotním projektem vytvoření integrovaných služeb v marginalizovaných komunitách. Jeho celostátní zavedení by výrazně zlepšilo současné nedostatečné poskytování integrovaných služeb. V reakci na řadu doporučení pro Rumunsko byl přijat zákon o minimálním příjmu na sociální začlenění, který by měl vstoupit v platnost v roce 2018. Minimální příjem na sociální začlenění zvyšuje přiměřenost a rozsah sociální pomoci. Spojuje pasivní podporu s povinnými aktivními opatřeními na trhu práce a kontrolami. Potenciál aktivace je nicméně nevelký, protože cílem je do roku 2021 pomocí aktivních opatření na trhu práce dosáhnout 25 % příjemců.

               (15)

               Politiky aktivace byly posíleny v souvislosti s reformou Národní agentury pro zaměstnanost. Reformy zahrnují podporu a integrované služby pro uchazeče o zaměstnání a pro zaměstnavatele, které jsou více uzpůsobeny jejich potřebám. Zvyšuje se aktivní pomoc a zlepšují se služby poskytované mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Politiky aktivace nabízené skupinám, které jsou od trhu práce nejvíce vzdáleny, však zůstávají omezené a poslední navrhovaná aktivační opatření se již na tyto specifické skupiny nezaměřují. Jejich rozsah a napojení na sociální služby nejsou dostatečné na to, aby zvláště u těchto skupin nějak podstatně zlepšily účast pracovní síly na trhu práce.

               (16)

               Přiměřenost důchodů a chudoba ve stáří mají značný genderový rozměr, protože i kdyby všechny ostatní okolnosti zůstaly stejné, snížení věkové hranice pro odchod do důchodu u žen vede k nižším důchodovým nárokům. Rumunsko patří k několika málo členským státům, které nezajišťují konvergenci mezi důchodovým věkem u žen a mužů. Právní úprava týkající se vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu u mužů a žen byla Parlamentu předložena v roce 2013. Doposud ji schválil pouze Senát.

               (17)

               Vzhledem k rozvoji produktivity, příjmové konvergenci a konkurenceschopnosti Rumunska si zvláštní pozornost zasluhuje zvyšování mezd ve veřejném a soukromém sektoru. Zvýšení platů ve veřejném sektoru se může rozšířit do soukromého sektoru, což by mělo dopad na konkurenceschopnost Rumunska. Minimální mzda v Rumunsku, která patří stále mezi nejnižší v Unii, se v posledních letech výrazně zvýšila. Zvýšení minimálních mezd ad hoc se výrazně promítlo do zvýšení podílu pracovníků pobírajících minimální mzdu a vedlo v nedávné době k silné kompresi v dolní části spektra rozložení mezd. V reakci na doporučení pro Rumunsko byla začátkem roku 2016 zřízena tripartitní pracovní skupina, která má vytvořit mechanismus pro stanovování minimální mzdy na základě objektivních ekonomických a sociálních kritérií a požadavků pracovního trhu. Její činnost se však výrazně zpozdila a je třeba, aby začala řádně fungovat. Pro sociální dialog zůstává i nadále charakteristická nízká míra kolektivního vyjednávání na odvětvové úrovni a institucionální nedostatky, které snižují účinnost reforem.

               (18)

               Pro nalezení a udržení dobrých a stabilních pracovních míst a úspěšnou účast v ekonomickém a sociálním životě mají zásadní význam dostatečné základní dovednosti. Mezinárodní průzkumy poukazují na závažné nedostatky v oblasti základních dovedností u rumunské mládeže. Vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, nízká míra dosahování vysokoškolského vzdělání a vysoká emigrace vedou k nedostatečné nabídce kvalifikované pracovní síly. Přístup ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému je omezen zejména ve venkovských oblastech a u romských dětí. Potíže se získáním kvalitních učitelů pro venkovské oblasti a do škol s převážně romskými dětmi v kombinaci se segregací a často diskriminačním přístupem mají za následek nižší vzdělání romských dětí. V reakci na opakovaná doporučení Rumunsko přijalo a začalo provádět strategii zaměřenou na předčasné ukončování školní docházky. K nedávno přijatým opatřením patří integrovaný přístup, pilotní program zaměřený na teplou stravu, vyšší náhrady za dojíždění a sociální poukázky, které mají podpořit předškolní výchovu chudých dětí. Na podzim roku 2017 jsou plánována opatření založená na projektech s unijním financováním, která mají zlepšit kvalitu výuky ve znevýhodněných školách, a již probíhá modernizace osnov, i když zatím neúplná. Byly zdokonaleny právní předpisy proti segregaci ve školách, včetně posílení pravomocí školních inspektorátů v této oblasti. Stále však chybí metodika monitorování. Jsou zapotřebí další kroky k trvalému pokroku v boji proti sociálně-ekonomické nerovnosti v oblasti vzdělávání. Systém záruk pro mladé lidi se k osobám předčasně ukončujícím vzdělávání dostal zatím jen částečně a programy nabízející druhou příležitost nejsou snadno dostupné. Systém odborného vzdělávání a přípravy není dostatečně sladěn s potřebami trhu práce a účast na vzdělávání dospělých je velmi nízká.

               (19)

               Zdravotní stav rumunského obyvatelstva je špatný. Dostupnost kvalitní zdravotní péče je omezena kvůli nedostatku zdravotnických pracovníků, nepostačujícímu financováním a přílišnému spoléhání na nemocnice a dále kvůli korupci, jež se dotýká zejména osob s nízkými příjmy a venkovských oblastí. Vedle neoficiálních plateb zdravotnickým pracovníkům se korupce týká veřejných zakázek v nemocnicích, pojistných podvodů a úplatkářství, pokud jde o osvědčení potvrzující nárok na dávky. V reakci na doporučení a v souvislosti s předběžnými podmínkami pro období unijního financování 2014–2020 přijalo Rumunsko některá opatření k přechodu z nemocniční na ambulantní péči. Byly vypracovány plány regionální zdravotní péče, které slouží k určování potřebné infrastruktury a služeb, a je sledováno provádění národní strategie pro zdravotnictví. V souladu s národní protikorupční strategií na období 2016–2020 byly přijaty právní předpisy s cílem přepracovat systém poskytování zpětné vazby k neoficiálním platbám a zlepšilo se odměňování zdravotních pracovníků. Protikorupční strategie zahrnuje komplexní opatření v oblasti zdravotní péče, včetně podpory zodpovědnosti a transparentního procesu přijímání vedoucích pracovníků nemocnic. Nicméně posílení komunitní péče, ambulantní péče i systémů doporučování pacientů ke specialistům je stále ještě v počáteční fázi, stále jsou velmi rozšířené neoficiální platby, je třeba zajistit transparentnost při řízení nemocnic a čeká se na přijetí strategie v oblasti pracovních sil ve zdravotnictví.

               (20)

               Administrativní kapacita a schopnost tvorby politik v Rumunsku doplácí na netransparentní postupy a rozhodování, zatěžující administrativní postupy, minimální množství kvalitních důkazů, nedostatečnou koordinaci mezi odvětvovými politikami a obecně rozšířenou korupci. Pokrok při reformě veřejné správy byl jen omezený. Organizační struktury zůstávají i nadále nestabilní, což ovlivňuje nezávislost a účinnost veřejné správy. Strategie pro veřejnou službu byly zahájeny v roce 2016, ale právní rámec zatím nezahrnuje některé z jejich hlavních cílů, zejména pokud jde o objektivní kritéria pro nábor a hodnocení pracovníků a jejich odměňování za výkon. Bylo navrženo do určité míry harmonizovat výši mezd na centrální a místní úrovni, ale neexistuje jasná souvislost mezi výkonem a odměňováním. Stále je potřeba posílit kapacity a pravomoci národní agentury pro státní zaměstnance. Některá opatření na zvýšení transparentnosti při tvorbě politik, která byla zahájena v roce 2016, mají být zrušena. Ve správní praxi není pevně zakotveno strategické plánování ani posuzování dopadů právních předpisů.

               (21)

               Jednou z hlavních překážek ekonomického rozvoje v Rumunsku je nedostatečná dopravní infrastruktura co do kvality i kvantity. S cílem řešit související nedostatky a v reakci na doporučení přijalo Rumunsko na podzim roku 2016 hlavní dopravní plán. Pro urychlení investic do silniční infrastruktury bylo řízení investic do infrastruktury odděleno od orgánu odpovědného za správu infrastruktury. V roce 2016 byl zřízen subjekt, který by měl reformovat železniční systém a měl by začít fungovat do poloviny roku 2017.

               (22)

               Rumunsko má v poslední době jeden z nejvyšších podílů investic v Unii. V roce 2016 však veřejné investice klesly, a to i vzhledem k nízkému čerpání unijních finančních prostředků. Vysoká míra čerpání a účinné využívání unijních prostředků jsou zásadní pro to, aby Rumunsko plně využilo svého potenciálu pro rozvoj v klíčových odvětvích, jako jsou zejména doprava nebo oblast odpadů. Na kvalitu veřejných investic měly mimo jiné dopad nedostatky v oblasti řízení a změna priorit. I přes doporučení bylo dosaženo jen malého pokroku při stanovování prioritních projektů a při přípravě veřejných investic. Od srpna 2016 sice musí ministerstva zvažovat ve svých plánech výdajů investiční priority, ale žádné další kroky směrem k posílení úlohy ministerstva financí při stanovování prioritních investičních projektů a k lepší koordinaci při přípravě veřejných investičních projektů mezi ministerstvy učiněny nebyly. Stále se čeká na přijetí národního plánu nakládání s odpady a programu pro předcházení vzniku odpadů, který měl být přijat do konce roku 2016. Rovněž jsou potřebné plány na zlepšení správy věcí veřejných a prosazování regulace, aby mohly být finanční prostředky Rumunska i Unie směrovány tak, aby bylo dosaženo unijních norem v oblasti životního prostředí.

               (23)

               Účinné zadávání veřejných zakázek je klíčem k dosažení strategických cílů a řešení klíčových politických problémů v Rumunsku, včetně účinného vynakládání veřejných prostředků, modernizace veřejné správy, boje proti korupci a podpory inovací a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Je to rovněž nezbytné pro získání důvěry občanů ve veřejné orgány a v demokracii. Rumunsko nedávno přijalo opatření k uplatňování strategie a akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek. V návaznosti na zákon o zadávání veřejných zakázek, který je v platnosti od května 2016, byly v červnu 2016 přijaty prováděcí právní předpisy týkající se zadávání veřejných zakázek a zadávání veřejných zakázek v odvětví veřejných služeb a koncem roku 2016 sekundární právní předpisy týkající se udělování koncesí a na prevenci korupce a kontrolu se zaměřuje národní program pro zadávání veřejných zakázek. Nicméně zatím nebylo dokončeno několik klíčových opatření této strategie, například posílené kontroly a další opatření pro boj proti korupci, úplná realizace elektronického zadávání zakázek a školení úředníků odpovědných za zadávání veřejných zakázek.

               (24)

               Více než 45 % rumunského obyvatelstva žije ve venkovských oblastech, které i nadále značně zaostávají za městskými oblastmi, pokud jde o vzdělání a zaměstnání, přístup ke službám a infrastruktuře a materiální blahobyt. V reakci na doporučení, že je třeba zlepšit přístup k integrovaným veřejným službám, rozšířit základní infrastrukturu a podporovat diverzifikaci hospodářství zejména ve venkovských oblastech, přijalo Rumunsko v roce 2016 komplexní soubor opatření na rozvoj venkova, na modernizaci malých zemědělských podniků, na podporu jiných než zemědělských malých a středních podniků, na investice do infrastruktury, včetně sociálních služeb a vzdělávání, a na formalizaci zaměstnání. Jejich dlouhodobý úspěch bude záviset na schopnosti zavést pilotní akce ve větším měřítku a účinně zacílit a čerpat dostupné unijní finanční prostředky.

               (25)

               Státní podniky hrají v hospodářství významnou úlohu, zejména v odvětvích klíčové infrastruktury. Nedostatky v oblasti správy státních podniků mají za následek jejich nižší ziskovost ve srovnání se soukromými podniky, což má negativní dopad na veřejné finance. Rumunsko dosáhlo v reakci na doporučení při zlepšování správy a řízení státních podniků významného pokroku. Na podzim roku 2016 byly rychle přijaty předpisy na podporu nejdůležitější legislativy týkající se správy a řízení státních podniků. Legislativní rámec vychází z osvědčených mezinárodních postupů v oblasti transparentnosti při jmenování členů správních rad a řízení státních podniků a poskytuje ministerstvu financí zvláštní pravomoci při kontrole a vymáhání práva. Byla rovněž přijata opatření na zvýšení povědomí o nových pravidlech mezi místními orgány a byly zveřejněny údaje o rozpočtech státních podniků. Zpoždění při jmenování odborných vedoucích pracovníků však vzbuzuje obavy, pokud jde o další realizaci.

               (26)

               Konkurenceschopnost Rumunska doplácí na nedostatky v nenákladové konkurenceschopnosti a strukturální překážky, které brání přechodu na hospodářství s vyšší přidanou hodnotou a k nimž patří i složité správní postupy. V reakci na doporučení přijalo Rumunsko v roce 2016 několik legislativních aktů ke zjednodušení (několika málo) správních postupů a usnadnění vztahu mezi občany a veřejnou správou.

               (27)

               Na všech úrovních přetrvává korupce, která zůstává překážkou pro podnikání. Rumunsko dosáhlo značného pokroku, pokud jde o většinu reforem soudního systému a boj proti korupci na vysoké úrovni. Nadále je však třeba v těchto oblastech podniknout klíčové kroky, aby byly reformy udržitelné a nezvratné. Určitého pokroku bylo dosaženo při přípravě dalších opatření k předcházení korupce a boji proti ní, zejména v rámci místní samosprávy, avšak stále přetrvávají významné problémy, pokud jde o účinné provádění národní protikorupční strategie přijaté v roce 2016. Je třeba vyvinout úsilí ohledně respektování nezávislosti soudnictví v rumunském veřejném životě, dokončit reformy trestního a občanského zákoníku a zajistit účinnost při provádění soudních rozhodnutí. Rumunsko dostává doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Rumunsku zahrnuty.

               (28)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (29)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2017, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

         DOPORUČUJE Rumunsku v období 2017–2018:

               1.

               V roce 2017 zajistit plnění doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. V roce 2018 vynakládat značné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Zajistit plné uplatňování fiskálního rámce. Posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní. Bojovat proti nehlášené práci mimo jiné tím, že bude zajištěno systematické využívání integrovaných kontrol.

               2.

               Posílit cílené politiky aktivace a integrované veřejné služby, přičemž je třeba se zaměřit na osoby, které jsou od trhu práce nejvíce vzdáleny. Přijmout právní předpisy ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy. Zřídit transparentní mechanismus pro stanovování minimální mzdy, a to po konzultaci se sociálními partnery. Zlepšit přístup ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému, zejména pro Romy a děti ve venkovských oblastech. V oblasti zdravotní péče přejít na péči ambulantní a potlačovat neoficiální platby.

               3.

               Přijmout právní předpisy pro zajištění profesionální a nezávislé veřejné služby při uplatňování objektivních kritérií. Posílit proces stanovování prioritních projektů a přípravy v oblasti veřejných investic. Zajistit včasné, úplné a udržitelné provádění národní strategie pro zadávání veřejných zakázek.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

      (5)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (6)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/87

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Dánska na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2016
   (2016/C 299/21)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Dánsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 26. dubna 2016 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje vláda zlepšit celkové saldo a v roce 2020 dosáhnout vyrovnaného rozpočtu. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – bude podle projekcí v roce 2016 dosaženo. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2020 dosáhnout 35,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Podle prognózy Komise z jara 2016 Dánsko splní doporučenou fiskální korekci v roce 2016 i 2017. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Dánsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)

               Podmínkou udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil za situace, kdy obyvatelstvo stárne. Řada zásadních reforem trhu práce přijatých v posledních letech si klade za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Zmíněné reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020 a podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému. Ke splnění národního cíle týkajícího se sociálního začlenění, v rámci kterého má dojít ke snížení počtu osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob z řad přistěhovalců ze zemí mimo EU, včetně osob, která v Dánsku žijí již dlouho dobu, a mladých lidí s nízkým stupněm dosaženého vzdělání. Situaci nově příchozích uprchlíků a přistěhovalců by mohla zlepšit opatření pro pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však zapotřebí přijmout ještě další opatření, aby došlo k efektivnějšímu začlenění i jiných marginalizovaných skupin na trh práce.

               (7)

               K udržení relativně vysoké úrovně sociálního zabezpečení v Dánsku je zapotřebí rychlejší růst produktivity. V posledních dvaceti letech byl však tento růst velmi pomalý. Jedním z faktorů, které na tom mají podíl, je pokračující nedostatek konkurence v sektoru služeb pro domácí trh, zejména v maloobchodu a stavebnictví. Dánsko proto musí zvýšit úsilí o zlepšení produktivity ve stavebnictví tím, že odstraní překážky, a kde to bude nutné, zajistí přiměřené režimy pro získání oprávnění. Dále je zapotřebí zmírnit omezení týkající se maloobchodních provozoven, což lze provést především v rámci reforem, jež vláda nastínila.

               (8)

               Celková úroveň investování v Dánsku je od prudkého propadu soukromých investic v době hospodářské krize nízká. Částečně to odráží nízkou úroveň investic do bydlení po té, co praskla bublina na trhu s nemovitostmi, a nevyužitou kapacitu korporátního sektoru. Intenzivnější podpora investic by Dánsku pomohla posílit hospodářský růst a zvýšit produktivitu. Překážky pro investice byly zjištěny v odvětví služeb a výzkumu. V odvětví maloobchodu a stavebnictví existují překážky pro vstup, což negativně ovlivňuje konkurenci a růst produktivity. Mohlo by se vynaložit větší úsilí na podporu transformace výsledků univerzitního výzkumu do podnikových inovací.

               (9)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. (1) a (2).

               (10)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program a její stanovisko (4) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. (1).

         DOPORUČUJE Dánsku v období 2016–2017:

               1.

               Dodržet v roce 2016 střednědobý rozpočtový cíl a dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,25 % HDP, aby došlo ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017.

               2.

               Posílit produktivitu a soukromé investice zvýšením konkurence v sektoru služeb pro domácí trh, zejména usnadněním vstupu na trh v odvětvích maloobchodu a stavebnictví. Podnítit spolupráci podniků a vysokých škol.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 4. října 2011 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
               11.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 265/29

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 4. října 2011
   o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
   (2011/669/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.2 uvedeného protokolu,
   DOPORUČUJE EVROPSKÉ RADĚ:
   jmenovat pana Jörga ASMUSSENA členem Výkonné rady Evropské centrální banky na osmileté funkční období.

      V Lucemburku dne 4. října 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Portugalsku /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí v Portugalsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126
Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž povede k vytváření nových pracovních míst.
(3)       Dne 2. prosince 2009 Rada
v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že v Portugalsku
existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 126 odst.
7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97[1] ze dne
7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku vydala doporučení k nápravě
nadměrného schodku nejpozději do roku 2013[2].
(4)       Dne 15. června 2010
Komise dospěla k závěru, že Portugalsko přijalo účinná
opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009, aby
snížilo schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP, a
měla za to, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném
schodku nejsou proto v daném okamžiku nutné.
(5)       Dne 9. října 2012
dospěla Rada v souladu s čl. 3 odst. 5
nařízení Rady (ES) č. 1467/97 k závěru, že účinná
opatření byla přijata, avšak že se vyskytly
nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní
negativní důsledky pro veřejné finance. Rada proto přijala
revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU (dále jen
„revidované doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku“) a doporučila Portugalsku, aby provedlo nápravu nadměrného
schodku nejpozději do roku 2014. V zájmu snížení celkového schodku
veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014 bylo
Portugalsku doporučeno, aby dosáhlo zlepšení strukturálního salda ve výši
2,3 % HDP v roce 2012, 1,6 % HDP v roce 2013 a 1,3 % HDP v roce 2014. Cíle pro
celkový schodek v souladu s požadovaným zlepšením strukturálního
rozpočtového salda činily 5 % HDP v roce 2012, 4,5 %
HDP v roce 2013 a 2,5 % HDP v roce 2014.
(6)       Portugalským orgánům
bylo rovněž doporučeno, aby provedly opatření přijatá
v rozpočtu na rok 2012 a jeho březnovém dodatku
a aby přijaly další opatření v hodnotě 0,3 % HDP.
Portugalsku bylo doporučeno přijetí trvalých konsolidačních
opatření ve výši nejméně 3 % HDP, která mají být zahrnuta
do rozpočtu na rok 2013, přijetí dalších opatření
v případě odchylek a vymezení opatření ve výši
1,75 % HDP v roce 2014 v návaznosti na komplexní přezkum
veřejných výdajů. Portugalsko by nadto mělo provést požadavky
prováděcího rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 17. května 2011 o poskytnutí
finanční pomoci Unie Portugalsku a jeho následných změn. Zákon
o rozpočtovém rámci by měl být upraven tak, aby zahrnoval
pravidla EU o fiskálním řízení, a Portugalsko by mělo
pokračovat ve zvyšování transparentnosti a kontroly ve všech
fázích rozpočtu, jakož i v dodržování střednědobého
rozpočtového rámce.
(7)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise
přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, a to
pokud byla přijata účinná opatření a pokud po přijetí původního
doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance.
Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností
majících zásadní negativní dopad na rozpočet se posuzuje na základě
hospodářské prognózy, která byla podkladem pro doporučení Rady.
(8)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada
povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s
cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení
musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má
dotčený členský stát přijmout účinná opatření k
odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení
k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat
dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě
prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním
ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného
salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, dosahujícím
doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP.
(9)       V prognóze, z níž
vycházelo revidované doporučení z října 2012, se očekávalo,
že reálný HDP se v roce 2012 sníží o 3 % a v roce 2013
o 1 %. Perspektivy růstu se od té doby výrazně zhoršily,
neboť poslední čtvrtletí roku 2012 se ukázalo jako podstatně
horší, než se očekávalo, a to co se týče hospodářské
činnosti i vývoje na trhu práce, což vedlo k poklesu
reálného HDP v roce 2012 o 3,2 %. S ohledem na negativní
převod z roku 2012 a zhoršení perspektiv růstu pro vývozní
trhy Portugalska útvary Komise v nejnovější aktualizaci
hospodářských výhledů Portugalska revidovaly růst reálného HDP
v roce 2013 směrem dolů na -2,3 %.
(10)     Schodek veřejných financí
v roce 2012 dosáhl 6,4 % HDP, což je více než cíl 5,0 % stanovený v
rámci postupu při nadměrném schodku. Celkový schodek byl
ovlivněn řadou jednorázových operací, které nebyly známy
v době vydání doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku. Mezi tyto operace patří kapitálový vklad
do státní banky CGD (0,5 % HDP); vládou přesměrovaná
přeměna akcionářských půjček na vlastní kapitál
ze společnosti Parpública na Sagestamo, což jsou dvě
společnosti mimo veřejný sektor (0,5 % HDP); znehodnocení
spojené s převodem aktiv od společnosti BPN (0,1 % HDP).
Kromě toho byl na základě doporučení Eurostatu prodej
provozních koncesí na velká letiště v Portugalsku zaevidován
jako čerpání vlastního kapitálu, a neměl tudíž vliv
na saldo veřejných financí, v rozporu s tím, co vláda
předpokládala v rozpočtu (0,7 % HDP). Vyjmutím dopadu
těchto jednorázových činitelů z celkového salda by schodek
veřejných financí dosáhl 4,7 % HDP, což je méně než cílová
hodnota.
(11)     Přísné kontroly
výdajů kompenzovaly značný propad příjmů vyvolaný
makroekonomickými důvody v posledním čtvrtletí roku. Úspor
výdajů bylo dosaženo zejména u mezd ve veřejném sektoru
díky většímu snížení počtu pracovních míst ve veřejném
sektoru, než bylo plánováno, a dále v důsledku snížení mezispotřeby
a zmrazení rozpočtových prostředků na nové
investiční projekty. Plnění rozpočtu na regionální a místní
úrovni bylo rovněž lepší, než se očekávalo. Celkově Portugalsko
přijalo v roce 2012 trvalá konsolidační opatření
ve výši téměř 6 % HDP, což je více než hodnota
opatření požadovaná v revidovaném doporučení v rámci postupu
při nadměrném schodku. Podle prognózy útvarů Komise
z května 2013 se předpokládá zlepšení strukturálního salda
v roce 2012 ve výši 2,4 % HDP oproti 2,3 % HDP vyžadovaným
v revidovaném doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku. Pokud by se zohlednila revize růstu potenciálního produktu
provedená od revidovaného doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku, bylo by fiskální úsilí nejméně o 0,2 procentního
bodu vyšší. Kromě toho byla odhadovaná změna strukturálního salda
ovlivněna výpadky příjmů v porovnání se scénářem, z
nějž vycházelo doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku, při použití standardní elasticity
příjmů. Tyto výpadky představovaly přibližně 0,4
procentního bodu. S ohledem na tyto účinky činila upravená
změna strukturálního salda 3,0 % HDP, což výrazně převyšuje
úsilí požadované v revidovaném doporučení v rámci postupu
při nadměrném schodku.
(12)     Pro rok 2013
předpokládají útvary Komise v aktualizaci hospodářských výhledů
pro Portugalsko z května 2013, že schodek veřejných financí
dosáhne 5,5 % HDP v porovnání s cílem ve výši 4,5 %
HDP, který stanoví revidované doporučení v rámci postupu
při nadměrném schodku. Rozpočtová konsolidace v roce 2013
musí kompenzovat vysoký negativní výkyv primárního salda, který odráží
pomalejší vývoj na trhu práce a nižší růst, jakož
i pokračující úsilí o přesměrování
na hospodářství více zaměřené na vývoz, ale také méně
daňově intenzivní, ve srovnání s prognózami, z nichž
vychází revidované doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku. Kromě toho se dne 5. dubna ústavní soud vyslovil proti
různým opatřením v hodnotě 0,8 % HDP, která byla
součástí rozpočtu na rok 2013, což muselo být kompenzováno.
Rozhodnutí soudu se týkalo zejména zrušení jedné ze dvou vyplácených
odměn pro pracovníky ve veřejném sektoru, snížení jedné ze dvou
plateb bonusů pro příjemce důchodu o 90 % a zavedení
příspěvků na sociální zabezpečení z dávek
v nezaměstnanosti a nemocenských dávek.
(13)     Útvary Komise v aktualizaci
hospodářských výhledů pro Portugalsko z května 2013
předpokládají, že strukturální úsilí v roce 2013 dosáhne
0,6 % HDP. To je méně než úsilí ve výši 1,6 % HDP, které
doporučila Rada. Nicméně podle korekce v důsledku revize
růstu potenciálního produktu směrem dolů, provedené
od vydání revidovaného doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku, by odhadované strukturální úsilí v roce 2013
mělo být přibližně o 0,2 procentního bodu vyšší. Kromě
toho je změna strukturálního salda také značně ovlivněna
výpadky příjmů (tj. ve vztahu k vývoji HDP při
použití standardní elasticity příjmů), které činí
přibližně 0,5 procentního bodu. S přihlédnutím ke
všem uvedeným faktorům by tak odhadované strukturální úsilí mělo
činit 1,3 % HDP. Upravené fiskální úsilí je proto poněkud nižší
než úsilí vyžadované podle revidovaného doporučení v rámci postupu
při nadměrném schodku.
(14)     Úprava rozpočtu
v roce 2013 se opírá o trvalá konsolidační opatření
v čisté výši 3,5 % HDP, jejichž součástí jsou i
opatření zahrnutá do zákona o rozpočtu na rok 2013,
který bude do konce května změněn prostřednictvím
dodatkového rozpočtu, dále co nejvčasnější provedení
opatření směřujících k omezení výdajů, stanovených
v rámci přezkumu veřejných výdajů, jakož i další
opatření nahrazující rozpočtová opatření, jež soud prohlásil za
protiústavní. Částka vynaložená na konsolidační opatření
přesahuje obnos předpokládaný v době vydání revidovaného
doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku v
říjnu 2012. Opatření zahrnují mimo jiné restrukturalizaci daně
z příjmu fyzických osob a zvýšení spotřebních daní
a zdanění majetku. Na straně výdajů opatření
obnášejí podstatné snížení mzdových nákladů ve veřejném sektoru
prostřednictvím snížení počtu pracovních míst a snížení plateb
a náhrad za práci přesčas; účinnější fungování
veřejné správy; nižší veřejnou mezispotřebu včetně
úspor v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru;
další úsilí o racionalizaci ve zdravotnictví a ve státních
podnicích a co nejvčasnější získání příjmů
z fondů EU.
(15)     Útvary Komise v aktualizaci
hospodářských výhledů pro Portugalsko z května 2013
předpokládají, že v roce 2014 schodek veřejných financí poklesne
na 4,0 % HDP, v porovnání s cílem 2,5 % HDP stanoveným
v revidovaném doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku z října 2012. Tato odchylka odráží vyšší celkové schodky
v předchozích letech, jakož i slabší hospodářské oživení.
Strukturální úsilí v roce 2014 bude podle prognóz činit 1,4 %
HDP, což je o 0,1 procentního bodu více než úsilí požadované
v revidovaném doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku. Vývoj potenciálního produktu v období mezi prognózami, z nichž
vychází revidované doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku, a aktualizovanou prognózou by měl vést k navýšení
odhadovaného fiskálního úsilí o 0,1 procentního bodu. Úprava z důvodu
neočekávaných výpadků příjmů by měla vést k dalšímu
zvýšení úsilí, a to na 1,8 % HDP. Takto upravené strukturální úsilí v roce
2014 by tedy mělo být značně vyšší než hodnota požadovaná v
revidovaném doporučení v rámci postupu při nadměrném
schodku.
(16)     Tyto prognózy vycházejí
z diskrečních opatření ve výši nejméně 2 % HDP.
Na straně výdajů tato opatření budou vycházet
z výsledků přezkumu veřejných výdajů, jehož cílem
je zjednodušení a modernizace veřejné správy, odstranění
nadbytečných funkcí a subjektů v celém veřejném sektoru,
zlepšení udržitelnosti důchodového systému a dosažení cílené úspory
nákladů na úrovni jednotlivých ministerstev. V průběhu
dubna a na začátku května přijala vláda balíček
trvalých opatření ke snížení výdajů s kumulativní výnosy
ve výši 4,7 miliard EUR (2,8 % HDP) v období
2013–2014. Vláda zahájila rozsáhlé konzultace se sociálními a politickými
partnery v zájmu plného vymezení a provedení těchto reforem.
Na straně příjmů orgány počítají s komplexní
reformou daně z příjmů právnických osob v roce 2014.
Cílem je zvýšit investice a růst tím, že se zjednoduší systém
daní z příjmu právnických osob. Vzhledem k omezenému prostoru
ve fiskální oblasti by reformy měly být příjmově neutrální.
(17)     Hrubý veřejný dluh
vzrostl ze 108,3 % v roce 2011 na 123,6 % HDP
v roce 2012 a útvary Komise v nejnovější aktualizaci
hospodářských výhledů pro Portugalsko očekávají, že v roce
2014 dosáhne vrcholu a bude činit přibližně 124,2 %,
čímž ve všech letech dojde k překročení
referenční hodnoty stanovené Smlouvou. Vzestupný trend v prognózách
na rok 2012 je způsoben hlavně statistickým zpracováním
převodu příjmů z privatizace od společnosti
Parpública státu a rovněž dopadem slabšího vývoje HDP a revidovanými
odhady schodku. Vláda předloží několik opatření s cílem omezit
zvyšování míry zadlužení, jako je prodej zahraničních aktiv fondu
sociálního zabezpečení a dokončení úsilí v oblasti privatizace.
Primární přebytek, třebaže malý, se očekává již v roce
2014, což ukazuje na silnou fiskální konsolidaci a příznivější
makroekonomický vývoj.
(18)     Byly podniknuty důležité
kroky ke zlepšení řízení veřejných financí v Portugalsku.
Portugalsko bylo rovněž požádáno, aby pokračovalo ve zlepšování
transparentnosti a kontroly ve všech fázích rozpočtu
na všech úrovních státní správy. V prosinci roku 2012 byl
změněn zákon o rozpočtovém rámci tak, aby zahrnoval zásady
Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě
v hospodářské a měnové unii (fiskální úmluva) a soubor
šesti předpisů. Do konce roku 2013 se plánuje další revize,
jejímž cílem je další zlepšení rozpočtových postupů a zásad
rozpočtového řízení a větší odpovědnost, transparentnost a zjednodušení.
Kromě toho byly na konci prosince 2012 portugalskému parlamentu
předloženy návrhy regionálních a místních finančních
zákonů. Tyto právní předpisy stanoví lepší mechanismy koordinace mezi
ústředními a místními a regionálními správními orgány, víceletý
rozpočtový rámec a přísnější fiskální pravidla a rovněž uplatňování
zásad pozměněného zákona o rozpočtovém rámci. Portugalsko
rovněž zvýšilo své úsilí k omezení podmíněných závazků,
a to vstupem do rozsáhlých obnovených jednání o partnerství veřejného
a soukromého sektoru s výraznými úsporami plánovanými již pro rok 2013,
a restrukturalizace státních podniků pokračuje dobrým tempem.
Státní podniky na úrovni odvětví dosáhly na konci roku 2012 provozní
rovnováhy a očekává se další zvyšování efektivity. Orgány se snaží nalézt
způsob, jak se vypořádat s vysokým zadlužením státních
podniků. Tyto reformy odráží pevný závazek k dosažení udržitelných
veřejných financí ve střednědobém horizontu.
(19)     Útvary
Komise se v nejnovější aktualizaci hospodářských výhledů
domnívají, že Portugalsko nedosáhne nominálních rozpočtových
cílů stanovených v doporučení Rady ze dne 9. října 2012.
S ohledem na změny hospodářského vývoje
oproti makroekonomickému scénáři, z něhož vycházelo revidované
doporučení Rady, se nicméně zdá, že Portugalsko přijalo
účinná opatření, která představují přiměřený
pokrok při odstraňování nadměrného schodku v letech 2012
a 2013 v rámci mezí stanovených Radou dne 9. října 2012.
Portugalsko zejména přijalo významná konsolidační opatření ve výši
téměř 6 % HDP v roce 2012 a 3,5 % HDP v roce
2013. Strukturální úsilí v roce 2012, opravené s ohledem na růst
potenciálního produktu a pokles příjmů, značně
převyšovalo úsilí požadované v revidovaném doporučení
v rámci postupu při nadměrném schodku. V roce 2013 se
očekává, že strukturální úsilí bude nižší než požadované úsilí,
zejména z důvodu nepříznivého hospodářského vývoje a proto,
že rozhodnutí ústavního soudu bylo vydáno uprostřed daného
rozpočtového roku, což ztížilo nalezení náhradních opatření stejné
strukturální kvality. V roce 2014 se předpokládá, že strukturální
úsilí bude opět vyšší než požadované úsilí. Vzhledem ke všem
těmto faktorům a v souladu s flexibilitou, již
umožňuje Pakt o stabilitě a růstu, se zdá být
prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku o další
rok oprávněné.
(20)     Poskytnutí dalšího roku pro
odstranění nadměrného schodku by vyžadovalo střednědobé
cíle pro celkový schodek v hodnotě 5,5 % HDP v roce 2013, 4,0 %
HDP v roce 2014 a 2,5 % HDP v roce 2015, což podle nejnovější
aktualizace hospodářských výhledů pro Portugalsko odpovídá zlepšení
strukturálního fiskálního salda ve výši 0,6 % HDP v roce 2013, 1,4 % HDP v roce
2014 a 0,5 % HDP v roce 2015, přičemž poslední údaj odpovídá
minimálnímu zlepšení požadovanému podle čl. 5 odst. 1 nařízení
Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997[3]. Souběžně
s pravidelnými přezkumy hospodářského ozdravného programu pro
Portugalsko stanoveného v prováděcím rozhodnutí Rady 2011/344/EU, bude v
tříměsíčních intervalech sledován pokrok při provádění
jeho závazků v rámci postupu při nadměrném schodku.
(21)     Portugalsko splňuje
podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného
schodku veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku,
DOPORUČUJE:
(1)
Portugalské orgány by měly odstranit
současný nadměrný schodek do roku 2015.
(2)
Portugalské orgány by měly dosáhnout cílů
pro celkový schodek ve výši 5,5 % HDP v roce 2013, 4,0 %
HDP v roce 2014 a 2,5 % HDP v roce 2015, což odpovídá
zlepšení strukturálního salda ve výši 0,6 % HDP v roce 2013,
1,4 % HDP v roce 2014 a 0,5 % HDP v roce 2015,
na základě aktualizace hospodářských výhledů pro
Portugalsko z května 2013, kterou provedly útvary Komise.
(3)
Portugalské orgány by měly provést
opatření v hodnotě 3,5 % HDP na snížení schodku za rok 2013
na 5,5 % HDP. Patří mezi ně opatření stanovená
v rozpočtu na rok 2013 a další snižování mzdových
nákladů, vyšší výkonnost ve fungování veřejné správy, nižší
veřejná spotřeba a lepší využívání finančních
prostředků EU.
(4)
Portugalské orgány by měly na základě
přezkumu veřejných výdajů přijmout trvalá konsolidační
opatření v hodnotě nejméně 2 % HDP v zájmu dosažení
celkového schodku ve výši 4,0 % HDP v roce 2014. Cílem
těchto opatření by mělo být zjednodušení a modernizace
veřejné správy, odstranění nadbytečných funkcí a subjektů
v celém veřejném sektoru, zlepšení udržitelnosti důchodového
systému a dosažení cílené úspory nákladů na úrovni jednotlivých
ministerstev.
(5)
Portugalské orgány by měly přijmout
nezbytná trvalá konsolidační opatření k dosažení cílového
schodku 2,5 % HDP v roce 2015.
(6)
Portugalská vláda musí podniknout účinné kroky
za účelem provedení tohoto doporučení do 1. října 2013
a v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2013
podrobně informovat o konsolidační strategii, kterou plánuje
k dosažení daných cílů.
Portugalsko by mělo rovněž
pokračovat v reformě správy veřejných financí
prostřednictvím revize zákona o rozpočtovém rámci do konce
roku 2013 v zájmu dalšího zlepšení rozpočtových postupů a zásad
rozpočtového řízení a vyšší odpovědnosti, transparentnosti
a zjednodušení, a nadále usilovat o omezení podmíněných
závazků vyplývajících ze státních podniků a partnerství
veřejného a soukromého sektoru.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997,
s. 6.
[2]               Všechny dokumenty týkající se
postupu při nadměrném schodku v případě Portugalska jsou
dostupné na adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm.
[3]               Úř. věst. L 209,
2.8.1997, s. 5.


title: Doporučení Komise ze dne 28. dubna 2010 o výzkumné iniciativě společného plánování Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu

text:
               4.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 111/27

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 28. dubna 2010
   o výzkumné iniciativě společného plánování „Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu“
   (2010/253/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 181 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Odvětví zemědělství a lesnictví jsou vystaveny silnému působení změny klimatu, jelikož přímo závisejí na klimatických podmínkách, přičemž emise ze zemědělství v Unii představují 14 % celosvětových emisí skleníkových plynů.

               (2)

               Změna klimatu je jedním z hlavních problémů zemědělství při zajišťování výživy obyvatel světa, jejichž počet má podle odhadů do roku 2050 dosáhnout 9 miliard.

               (3)

               Předpokládá se, že celosvětová poptávka po potravinách stoupne o 50 % do roku 2030 a zdvojnásobí se do roku 2050, tedy v době, kdy se očekává, že silně poroste poptávka po biomase pro nepotravinářské účely.

               (4)

               Zemědělství a lesnictví čelí prudce stoupající poptávce po biomase pro nepotravinářské účely, která je důsledkem úsilí o zmírňování změny klimatu v jiných odvětvích a potřeby přechodu na hospodářství s nízkými emisemi uhlíku.

               (5)

               Celosvětové zásoby některých základních potravin se snížily a častěji může docházet k prudkým nárůstům cen potravin, k jakým došlo například v roce 2008, pokud se nepodaří stoupající poptávku systematicky pokrývat.

               (6)

               Změna klimatu může nepříznivě ovlivnit výnosy plodin, živočišnou výrobu a místo produkce a může mít závažné důsledky pro příjmy zemědělských podniků, využívání půdy a hospodářství venkova v některých částech Unie.

               (7)

               Zemědělské odvětví tropických a subtropických zemí, zejména v subsaharské Africe, je změnou klimatu extrémně ohrožené a jakákoli závažná potravinová krize v těchto regionech by měla dopad na Evropu.

               (8)

               Aby tato kombinovaná rizika nezpůsobila nevratné škody a aby se podařilo dosáhnout udržitelného zásobování potravinami v podmínkách změny klimatu, je nutné vynaložit koordinované úsilí.

               (9)

               Tato iniciativa společného plánování je také významná pro rozvoj společné zemědělské politiky.

               (10)

               Na svém zasedání dne 3. prosince 2009 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala iniciativu „Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu“ za oblast, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného výzkumného úsilí členských států. Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k přípravě této iniciativy. Rada také potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat.

               (11)

               Společné plánování výzkumu v oblasti zemědělství, zajišťování potravin a změny klimatu by podpořilo sdružování dovedností, znalostí a zdrojů s cílem dosáhnout pokroku ve výzkumu, a řešit tak problematiku zajišťování potravin a nebezpečí, které s sebou přináší změna klimatu, růst světové populace a poptávka po potravinách a nepotravinářských produktech.

               (12)

               Za účelem dosažení cílů vytyčených v tomto doporučení by členské státy měly spolupracovat s Komisí při zvažování možných iniciativ Komise, které by členským státům pomohly při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu. Členské státy by také měly spolupracovat se Stálým výborem pro zemědělský výzkum, aby byla zajištěna koordinace činností společného plánování s širším plánem zemědělského výzkumu.

               (13)

               Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy se vyzývají, aby vytvořily společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie řešit problematiku zajišťování potravin a nebezpečí, které představuje změna klimatu, růst světové populace a poptávka po potravinách a nepotravinářských produktech.

               2.

               Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společný strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti zajišťování potravin na základě přizpůsobení se změně klimatu a zmírňování jejích důsledků v zemědělství. Strategický plán výzkumu by měl obsahovat prováděcí plán, který stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k provádění strategického plánu výzkumu.

               3.

               Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:

                           a)

                           zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech a výzkumných činnostech;

                           b)

                           posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií, aby bylo zajištěno trvalé sledování nově se objevujících hrozeb a pravidelné podávání zpráv o nich;

                           c)

                           výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů;

                           d)

                           určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů;

                           e)

                           definování postupů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu d);

                           f)

                           ve vhodných případech sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení;

                           g)

                           poskytování a šíření znalostí, inovace a mezioborových přístupů do jiných částí Evropy a po celém světě a zajištění účinného využívání výsledků výzkumu ke zlepšení konkurenceschopnosti Evropy a tvorby politik;

                           h)

                           podněcování lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem spolu s otevřenou inovací mezi různými podnikatelskými odvětvími;

                           i)

                           zvážení měnících se potřeb spotřebitelů a potřeb zemědělsko-potravinářského průmyslu v Unii při stanovování cílů pro související programy.

               4.

               Členské státy se vyzývají, aby zřídily společnou řídící strukturu pro oblast zemědělství, zajišťování potravin a změny klimatu, pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.

               5.

               Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních programů výzkumu nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností.

               6.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a s cílem koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti.

               7.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí při posuzování možných forem zapojení zemědělské společnosti a dalších zúčastněných stran při uplatňování získaných výsledků a zvažování, jak nejlépe začlenit tuto iniciativu společného plánování do rozvoje společné zemědělské politiky.

               8.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí při využívání všech příslušných nástrojů inovační politiky v zájmu přetvoření výsledků výzkumu ve výrobky a služby, a zejména při zpřístupňování všech forem inovace malým a středním podnikům a zemědělcům.

               9.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí při posuzování možných forem konzultací a spolupráce v této oblasti s příslušnými subjekty nebo skupinami na mezinárodní úrovni.

               10.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly se Stálým výborem pro zemědělský výzkum s cílem zajistit koordinaci činností společného plánování s širším plánem zemědělského výzkumu.

               11.

               Členské státy se vyzývají, aby pravidelně podávaly Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování.

      V Bruselu dne 28. dubna 2010.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise


title: Doporučení Rady ze dne 16. února 2010 s cílem ukončit nesoulad s hlavními směry hospodářských politik v Řecku a odstranit riziko ohrožení řádného fungování hospodářské a měnové unie

text:
               30.3.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 83/65

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 16. února 2010
   s cílem ukončit nesoulad s hlavními směry hospodářských politik v Řecku a odstranit riziko ohrožení řádného fungování hospodářské a měnové unie
   (2010/190/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Makroekonomická a rozpočtová situace v Řecku se za loňský rok značně zhoršila, včetně řeckých veřejných financí, jež se zhoršily mnohem více, než by se dalo kvůli hospodářskému útlumu očekávat. Tento vývoj je z velké části důsledkem vnitrostátních faktorů, které se rozvíjejí již dlouhodoběji, což vedlo ke zhoršení čisté pozice půjček řeckého hospodářství a k přetrvávající vysoké vnější nerovnováze, v níž se projevuje velká ztráta konkurenceschopnosti a značné zhoršení fiskální situace.

               (2)

               Ke špatným výsledkům v hospodářské a fiskální oblasti přispěly vnitrostátní politiky, pokud jde o provádění fiskální politiky, efektivity veřejné správy a nedostatečné strukturální reformy (kde ukazatele nasvědčují tomu, že si Řecko podle mezinárodních měřítek vede špatně).

               (3)

               Současná situace představuje pro dlouhodobou udržitelnost řeckého hospodářství velké problémy a rizika a hospodářská a fiskální situace může mít nepříznivý dopad na ostatní členské státy eurozóny, jak dokázaly pohyby ve finančních rozpětích řady členských států. Současná situace představuje také hrozbu pro řádné fungování hospodářské a měnové unie.

               (4)

               Rada a Komise na dlouhodobější strukturální problémy řeckého hospodářství opakovaně poukazovaly při různých příležitostech mnohostranného dohledu. Patří sem rozpočtový dohled v rámci Paktu o stabilitě a růstu a Lisabonská strategie, ve které hlavní směry hospodářských politik (1) představují obecný referenční rámec pro strukturální reformu v EU a v eurozóně. K uvedeným hlavním směrům patří doporučení, aby členské státy dodržovaly své střednědobé rozpočtové cíle, přijaly účinná opatření, která zajistí rychlou nápravu nadměrného schodku, a aby se zaměřily na nápravu schodku běžného účtu prováděním strukturálních reforem, podporou vnější konkurenceschopnosti a snahou o nápravu prostřednictvím fiskálních politik.

               (5)

               V této souvislosti s ohledem na hluboké strukturální problémy řeckého hospodářství, které se týkaly fiskální oblasti, trhu práce a produktového trhu, Rada v doporučení ze dne 25. června 2009 (2) uvedla, že situace v Řecku „… vyžaduje zvýšené úsilí o řešení makroekonomické nerovnováhy a strukturálních nedostatků řeckého hospodářství“ a vydala konkrétní doporučení pro Řecko, včetně toho, že by mělo usilovat o fiskální konsolidaci; zvýšit hospodářskou soutěž v oblasti svobodných povolání, provádět reformy v zájmu zvýšení investic do výzkumu a vývoje; efektivněji využívat strukturální fondy, provést reformu veřejné správy a přijmout celou řadu opatření na trhu práce v rámci integrovaného přístupu „flexikurity“. Zároveň Rada Řecku jako členu eurozóny doporučila zajistit udržitelnost a zlepšit kvalitu veřejných financí včetně modernizace veřejné správy a provádění obecných zásad Unie týkajících se „flexikurity“.

               (6)

               Hospodářské a rozpočtové politiky řecké ekonomiky nejsou v souladu s doporučeními vydanými pro jednotlivé země v rámci hlavních směrů hospodářských politik ani s doporučeními určenými členským státům eurozóny podle doporučení Rady ze dne 14. května 2008 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Společenství.

               (7)

               Dne 15. ledna 2010 předložilo Řecko aktualizaci svého programu stability z roku 2010, která obsahuje cíle v rozpočtové oblasti na období do roku 2013 a kterou je nutné číst společně s rozpočtem na rok 2010 přijatým řeckým parlamentem dne 23. prosince 2009; Rada vydala k aktualizaci řeckého programu stability z roku 2010 dne 16. února 2010 stanovisko v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3). Dne 16. února 2010 přijala Rada rovněž rozhodnutí podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (4) (dále jen „rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010“).

               (8)

               Řádné fungování koordinace hospodářských politik v eurozóně vyžaduje včasné využití nástrojů dostupných podle článku 121 Smlouvy o fungování EU. V čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že se Komise může na dotyčný členský stát obrátit s varováním a může doporučit Radě, aby dotyčnému členskému státu podala nezbytná doporučení. Vzhledem k závažnosti situace a s cílem zajistit soulad s rozhodnutím Rady ze dne 16. února 2010 je nutné, aby Rada přijala nezbytné doporučení. Kromě toho může Rada na návrh Komise rozhodnout o zveřejnění svých doporučení.

               (9)

               Ačkoliv zhoršení makroekonomických podmínek v roce 2009 bylo výraznější, než řecké orgány předpovídaly, stav veřejných financí se zhoršil ještě více, než by se dalo očekávat kvůli silnějšímu hospodářskému útlumu, než jaký byl předpovídán. Zhoršení je do velké míry důsledkem rozpočtových politik prováděných řeckou vládou. Schodek veřejných financí v roce 2009 se v současnosti odhaduje na 12 ¾ % HDP v porovnání s cílem 3 ¾ % HDP v aktualizaci programu stability z ledna 2009.

               (10)

               Dne 23. prosince 2009 přijal řecký parlament rozpočet na rok 2010, kterým stanovil cílový schodek v roce 2010 na 9,1 % HDP. Mezitím řecké orgány oznámily záměr zintenzivnit fiskální korekci již v roce 2010 a stanovily pro rok 2010 rozpočtový cíl na hodnotu 8,7 % HDP. Aktualizace programu stability z ledna 2010 potvrdila revidovaný rozpočtový cíl na rok 2010 ve výši 8,7 % HDP.

               (11)

               Dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na veřejné výdaje značně převyšuje průměr v Unii, hlavně v důsledku předpovídaného velmi vysokého nárůstu výdajů na důchody v poměru k HDP v nadcházejících desetiletích. Dostupné ukazatele, jak dokládá zpráva útvarů Komise o udržitelnosti z roku 2009, poukazují na velmi vysoká rizika pro udržitelnost veřejných financí, která kromě rozpočtové konsolidace musí být řešena reformou důchodového systému a systému zdravotnictví. Řecký důchodový systém trpí nejrůznějšími problémy, včetně toho, že je jeho pokrytí je roztříštěno. Ačkoli má Řecko jeden z nejvyšších poměrů důchodů a mezd v Unii, což má nepříznivý dopad na pobídky k práci, jak se projevuje zvlášť v nízké míře zaměstnanosti mezi staršími pracovníky, má jednu z největších měr chudoby mezi staršími lidmi. Existují také problémy se systémy pro předčasný odchod do důchodu, které představují alternativní, ale nákladné způsoby odchodu do důchodu. Také systém zdravotnictví potřebuje reformu, zejména aby se významně zlepšila jeho účinnost a řízení, jelikož to je příčinou opakovaného překračování rozpočtu.

               (12)

               Řecko by mělo dohnat ztrátu konkurenceschopnosti a řešit velkou vnější nerovnováhu. V této souvislosti by se Řecko podle hlavních směrů hospodářských politik mělo zaměřit na nápravu schodku běžného účtu „prováděním strukturálních reforem, podporou vnější konkurenceschopnosti, a (…) snahou o nápravu prostřednictvím fiskálních politik“. Za tímto účelem by řecké orgány měly zavést trvalá opatření pro kontrolu běžných primárních výdajů, včetně mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a naléhavě by měly provést strukturální reformy na trhu práce a produktovém trhu. Řecké orgány by zejména měly zajistit, aby se opatření k fiskální konsolidaci zaměřila také na zvýšení kvality veřejných financí v rámci komplexního programu reforem, a zároveň by měly rychle zavést politiky, které dále reformují daňovou správu.

               (13)

               Různé ukazatele a analýzy potvrzují, že Řecko v posledních 10 letech ve velkém měřítku trvale ztrácí cenovou konkurenceschopnost. Vysvětlujícím faktorem je větší růst mezd než produktivity. Mzdy ve veřejném sektoru v poměru ke mzdám v soukromém sektoru rostly v Řecku rychleji v porovnání s jinými ekonomikami v eurozóně a dotkly se celkového vyjednávání o mzdách, což podtrhuje nutnost, aby veřejný sektor hrál vedoucí úlohu při opětovném nastolení mzdové zdrženlivosti. Nevyrovnanost růstu mezd a produktivity mohou dále také vysvětlit některé rysy řeckého systému kolektivního vyjednávání (například meziúroveň vyjednávání), které vyžadují, aby se sociální partneři dohodli na jejich úpravách.

               (14)

               Veřejná správa je velkou překážkou pro zvyšování efektivity v Řecku. Řecko si, pokud jde o veřejný sektor, ve většině mezinárodních srovnání stojí špatně a mnohé problémy nejspíše vyplývají z nedostatečné správní kapacity a efektivity. Řecké orgány se zavázaly zlepšit fungování veřejné správy. Toto zlepšení by se mělo projevit snížením počtu zaměstnanců, lepším řízením lidských zdrojů ve veřejných subjektech, nižšími náklady, větší průhledností, větší právní jistotou a účinným prováděním politik.

               (15)

               Řecko má značný prostor ke zlepšení svého podnikatelského prostředí a fungování produktového trhu. Podniky se potýkají se složitými, zatěžujícími a zdlouhavými správními postupy. Svobodná povolání jsou značně regulována, překážky hospodářské soutěži patří k největším v Unii. Navíc za průměrem EU zaostává liberalizace síťových odvětví (například energetiky), jakož i otevření trhů v odvětví dopravy, zvláště pak železniční. Reformy v těchto oblastech by mohly zvýšit soukromé investice a zaměstnanost při nízkých nákladech pro veřejné finance. Reformy produktového trhu by snížením tlaků v oblasti nákladů mohly také pomoci při provádění reforem trhu práce.

               (16)

               Řecký trh práce rovněž potřebuje reformovat podle obecných zásad týkajících se „flexikurity“, jak poznamenala Rada ve svých doporučeních z roku 2009 k provádění politik zaměstnanosti. Vzhledem k potížím, s nimiž se potýkají mladí lidé, kteří chtějí vstoupit do zaměstnaneckého poměru, je zvláštní pozornost nutno věnovat mládeži. Existuje značný prostor pro podporu přechodu v rámci trhu práce, i prostřednictvím zlepšení politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, ve zdokonalování dovedností pracovní síly a ve zlepšování účinnosti aktivní politiky trhu práce, rovněž s podporou z Evropského sociálního fondu. Provádění těchto doporučení má pro řecké hospodářství klíčový význam. Dopady strukturálních opatření prováděných v hospodářské oblasti na zaměstnanost by tudíž měly být náležitě zohledněny.

               (17)

               Potenciál sehrát zásadní roli z hlediska úspěšnosti snah o obnovení konkurenceschopnosti a udržitelných veřejných financí má rychlejší a účinnější využívání unijních strukturálních fondů a Fondu soudržnosti. V porovnání s jinými členskými státy Řecko ve využívání fondů zaostává. Pokud bude spolupracovat s Komisí na zdokonalení schopnosti využívat fondy a na zlepšení podoby operačních programů, mohlo by financovat klíčové veřejné investice, které podporují dlouhodobý růstový potenciál, a současně pokračovat v rozpočtové konsolidaci. Zvláštní pozornost je třeba věnovat operačním programům pro „správní reformu“ a „digitální konvergenci“, protože ty podporují zásadní reformy ve veřejné správě, které mají ústřední význam pro reformní strategii popsanou v aktualizaci programu stability z ledna 2010. Například strukturální fondy EU by bylo v rámci těchto operačních programů možné spolehlivě využít k podpoře veřejného sektoru při reformách zdravotnictví a veřejných služeb zaměstnanosti, celoživotního učení, boji s nehlášenou prací, jakož i k vybudování účinných regulačních a kontrolních kapacit a kapacit pro vymáhání práva.

               (18)

               Řecké banky se z hlediska ziskovosti a kapitálové přiměřenosti jeví jako poměrně zdravé. Odolnost tohoto odvětví navíc potvrdilo rozsáhlé stresové testování. Kromě toho si řecké banky drží nízkou úroveň nesplácených úvěrů (přibližně 7,2 % z celkových úvěrů) a poměrně nízký poměr úvěrů k vkladům. Řecký bankovní sektor však měl potíže s přístupem k likviditě na mezibankovních trzích, takže je ve značné míře závislý na úvěrech Eurosystému. Souhrnně lze říci, že i když je řecký bankovní systém celkově silný a utrpěl celosvětovou finanční krizí méně než některé jiné členské státy, je nepravděpodobné, že vzhledem k potížím v oblasti řeckých veřejných financí zůstane imunní. Obavy vyvolávají také možné dopady hospodářských a finančních problémů v některých sousedních zemích Řecka.

               (19)

               V souvislosti s dopadem světové hospodářské a finanční krize na řeckou ekonomiku vytváří přecenění rizik, jež je s tímto dopadem spojeno, další tlak na dluhovou zátěž, zvyšuje rizikovou prémii veřejného dluhu a může vyvolat otázky ohledně solventnosti řeckého hospodářství, přičemž se může přenést na ostatní ekonomiky eurozóny,

         DOPORUČUJE:

               1)

               S ohledem na institucionální slabiny řeckých veřejných financí a hospodářství celkově by řecké orgány měly co nejdříve navrhnout a zavést smělý a komplexní soubor strukturálních reforem nastíněný v aktualizaci programu stability z ledna 2010, přičemž by měly začít již v roce 2010 a měly by se řídit časovým plánem nastíněným v uvedené aktualizaci programu stability. Konkrétněji, při zohlednění významu účinnosti systému vyjednávání o mzdách a nutnosti celkové mzdové zdrženlivosti v kontextu ztráty konkurenceschopnosti, by Řecko mělo:

                           a)

                           snížit mzdové náklady ve veřejném sektoru, aby zajistilo, že politika mezd ve veřejném sektoru bude hrát vedoucí úlohu při utváření mezd v soukromém sektoru a přispěje k celkové mzdové zdrženlivosti;

                           b)

                           zjednodušit systém výplaty mezd přímým zaměstnancům veřejné správy stanovením jednotných zásad při určování a plánování mezd a zjednodušením mzdových tabulek. Tato mzdová politika by měla být rozšířena na pravidla náhrad zaměstnancům veřejných podniků;

                           c)

                           zvýšit pružnost systému stanovování mezd podporou decentralizovanějšího vyjednávání o mzdách na úrovni společností (například zabránit tomu, aby se kolektivní smlouvy vztahovaly na podniky, které se na jednáních nepodílejí), včetně oddělení od vývoje mezd ve veřejném sektoru; zlepšit provádění zákona o vyjednávání o mzdách, aby se omezilo využívání ustanovení o výjimce.

               2)

               Vzhledem k naléhavé potřebě reformovat důchodový systém a s ohledem na problémy s dlouhodobou udržitelností veřejných financí by Řecko mělo:

                           a)

                           rychle přistoupit ke komplexní důchodové reformě, která by měla přispět k udržitelnosti veřejných financí a zajistit adekvátní a dostupné důchody;

                           b)

                           zajistit sladění zákonného věku odchodu do důchodu u žen a mužů a zavést další parametry, které automaticky přizpůsobí výši důchodu a zákonný věk odchodu do důchodu změnám základních ekonomických a demografických faktorů;

                           c)

                           zajistit, aby celkové reformy trhu práce vedly k větší nabídce práce a vyšší zaměstnanosti za účelem zvýšení částek vybraných příspěvků;

                           d)

                           přizpůsobit vzorec pro přiznávání důchodů posílením vazby mezi zaplacenými příspěvky a obdrženými dávkami a valorizací důchodů podle cen místo dosavadní valorizace dle volného uvážení vlády;

                           e)

                           zvýšit průměrný věk odchodu z trhu práce prostřednictvím přísnějších kritérií způsobilosti pro předčasný odchod do důchodu; podstatně zkrátit v současnosti příliš dlouhý seznam povolání, která umožňují předčasný odchod do důchodu;

                           f)

                           zjednodušit roztříštěný důchodový systém a zavést všeobecně závazné právní předpisy o nárocích, příspěvcích, akumulaci a valorizaci;

                           g)

                           přijmout již v roce 2010 potřebné právní akty.

               3)

               V oblasti zdravotní péče by se reformy měly zaměřit na:

                           a)

                           revizi nadměrně roztříštěné struktury systému zdravotnictví a jeho řízení;

                           b)

                           zvýšení kvality primárních veřejných zdravotnických služeb;

                           c)

                           modernizaci správy a účetních postupů nemocnic a

                           d)

                           další zpřísnění kontroly farmaceutických výdajů a zlepšení postupů zadávání veřejných zakázek mimo jiné přezkumem seznamu léčivých přípravků.

               4)

               Existuje potřeba zvýšení účinnosti veřejné správy. Za tímto účelem by Řecko mělo:

                           a)

                           vypracovat, schválit a realizovat strategickou reformu s cílem zvýšit účinnost řecké veřejné správy založenou na nezávislém funkčním přezkumu posouzením vhodné celkové struktury veřejné správy, efektivity veřejné správy v řadě oblastí politiky, zejména co se týče rozhodovacích struktur, rozdělení odpovědností mezi institucemi, vnitřní organizace klíčových ministerstev, dohledu nad realizací a odpovědnosti za ni a přiměřenosti počtu zaměstnanců a řízení lidských zdrojů;

                           b)

                           konsolidovat počet obcí a místních zastupitelstev, což přinese rozsáhlé úspory výdajů;

                           c)

                           přijmout opatření s cílem zajistit hospodárné, průhledné a konkurenceschopné provádění veřejných zakázek.

               5)

               Další priorita, kterou je třeba se zabývat již v roce 2010, se týká zlepšení fungování produktového trhu a podnikatelského prostředí. Za tímto účelem by Řecko mělo:

                           a)

                           splnit cíle stanovené v agendě zaměřené na zlepšování právní úpravy zjednodušením postupů pro založení podniku, vydávání oprávnění a provoz podniku. Také je třeba modernizovat a zjednodušit řecký regulační systém, vytvořit na každém ministerstvu specializované úseky pro zlepšování právní úpravy, posílit úlohu posouzení dopadů a obecně urychlit provádění programu pro snížení administrativní zátěže;

                           b)

                           přijmout a provést zřetelný a akčně zaměřený rámec politiky hospodářské soutěže včetně přezkumu pravidel stanovování priorit a reformy postupů vymáhání právních předpisů; posílit úlohu a kapacitu řecké komise pro hospodářskou soutěž;

                           c)

                           rychle a ambiciózně provést pravidla směrnice o službách;

                           d)

                           přijmout účinná opatření ke zvýšení konkurenceschopnosti v oblasti svobodných povolání;

                           e)

                           dále podporovat a sledovat deregulaci v dopravě a v odvětví energetiky, zejména zrušením cenových omezení a překážek vstupu na trh v odvětví nákladní silniční dopravy, provedením prvního železničního balíčku (5) v celém rozsahu na podporu otevření trhu v železničním odvětví a zvýšením liberalizace odvětví elektrické energie zpřístupněním činností v současnosti vyhrazených zavedeným poskytovatelům služeb; a

                           f)

                           zmírnit regulaci v maloobchodním odvětví.

               6)

               S cílem podpořit růst produktivity a zaměstnanosti by Řecko mělo:

                           a)

                           přijmout opatření k boji proti nehlášené práci,

                           b)

                           přezkoumat regulaci trhu práce s cílem zvýšit nabídku práce,

                           c)

                           podpořit poptávku po práci posílením cílených snížení nákladů na pracovní sílu,

                           d)

                           přijmout reformy vzdělávací soustavy s cílem zlepšit úroveň dovedností pracovní síly a zlepšit její reakci na potřeby trhu práce.

               7)

               V kontextu náročného úkolu zlepšit produktivitu, mimo jiné prostřednictvím upřednostňovaných strategií v oblasti veřejných investic, by Řecko mělo přijmout veškerá nezbytná opatření na zlepšení účinnosti a tempa využívání strukturálních fondů EU. Přitom by měla být věnována zvláštní pozornost rychlému a účinnému provádění operačních programů pro „správní reformu“ a „digitální konvergenci“, protože ty podporují zásadní reformy ve veřejné správě, které mají ústřední význam pro reformní strategii popsanou v aktualizaci programu stability z ledna 2010.

               8)

               Řecko se vyzývá, aby o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení a o harmonogramu přijímání strukturálních opatření nastíněných v aktualizaci programu stability z ledna 2010 předložilo zprávu v souvislosti se čtvrtletními zprávami stanovenými čl. 4 odst. 2 rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010.

      Toto doporučení je určeno Řecké republice.
      V Bruselu dne 16. února 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         E. SALGADO

      (1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

      (2)  Doporučení Rady ze dne 25. června 2009 k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 183, 15.7.2009, s. 1).

      (3)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 13.

      (5)  Směrnice 91/440/EHS (Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25), 95/18/ES (Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 70) a 2001/14/ES (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29).