title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Malty na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/76

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Malty na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2018
      (2018/C 320/17)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (2) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Malta jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měla zajistit, aby doporučení pro eurozónu týkající se hospodářské politiky, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení, a to především do doporučení č. 1, bylo provedeno plně a včas. Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Maltě pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (3), v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Malty v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 13. dubna 2018 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (4)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (5)

                  Na Maltu se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2018 plánuje na období 2018–2021 z hlediska celkového salda udržení přebytku. Střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného rozpočtu ve vztahu k HDP je v programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že celkový poměr veřejného dluhu k HDP zůstane pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou a postupně se bude snižovat z 50,8 % v roce 2017 na přibližně 36 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro období 2018–2019 a příznivý pro období 2020–2021. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2018 přebytku ve výši 0,6 % HDP a v roce 2019 1,1 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Celkově se Rada domnívá, že Malta ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodrží. Zároveň by však měla pozorně sledovat krátkodobý a dlouhodobý vývoj výdajů, zejména s ohledem na možná budoucí rizika ohrožující pevnost příjmů.

                  (6)

                  Jak bylo uvedeno v doporučení pro eurozónu pro rok 2018, boj proti strategiím agresivního daňového plánování má zásadní význam pro omezení narušení hospodářské soutěže mezi podniky, zajištění spravedlivého zacházení s daňovými poplatníky a ochranu veřejných financí. Agresivní daňové plánování daňových poplatníků má vedlejší účinky na ostatní členské státy, a proto vyžaduje přijetí koordinovaných vnitrostátních opatření doplňujících právní předpisy Unie. Skutečnost, že neexistují srážkové daně z dividend, úroků a licenčních poplatků, které společnosti se sídlem na Maltě vyplácejí do zahraničí (jinými slovy z plateb rezidentů Unie rezidentům třetích zemí), může vést k tomu, že pokud tyto platby nepodléhají dani v přijímající zemi, mohou zůstat zcela nezdaněny. I když nový maltský režim srážky pomyslných úroků pomůže omezit zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu, nedostatečná pravidla proti zneužívání v kombinaci s režimem, který je založený na kapitálu a má relativně vysokou míru návratnosti, může poskytovat příležitosti k vyhýbání se daňovým povinnostem. Některá ustanovení dvoustranných daňových dohod mezi Maltou a ostatními členskými státy ve spojení s maltským daňovým systémem, v němž společnost, která je na Maltě rezidentem, ale nemá na ní sídlo, je zdaněna u zdroje a na základě remitence, mohou společnosti využívat k vyhýbání se daňovým povinnostem. Komise bere na vědomí závazek Malty bojovat proti agresivnímu daňovému plánování daňových poplatníků. Na základě nedávných výměn bude Komise i nadále pokračovat v konstruktivním dialogu s cílem bojovat proti strategiím agresivního daňového plánování.

                  (7)

                  Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí zůstává na Maltě i nadále problémem. Výhradním důvodem je rozpočtový dopad nákladů souvisejících se stárnutím populace, jako jsou např. náklady na zdravotní péči, dlouhodobou péči a důchody. Důchodový systém se potýká s dvěma problémy, a sice dosáhnout udržitelnosti a současně zajistit přiměřené důchody. Dlouhodobé vyhlídky na udržitelnost výdajů na důchody se zlepšily především díky příznivějšímu hodnocení dlouhodobého růstového potenciálu Malty. Opatření zavedená rozpočtem z roku 2016 však měla na dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jen omezený dopad, a systém proto i nadále představuje velkou výzvu. Navíc i přes opatření, která byla zavedena pro zlepšení přiměřenosti důchodů, přetrvává výrazný rozdíl mezi důchody žen a mužů. Výkon systému zdravotní péče se zlepšil a čekací doby se snižují. Problémy však přetrvávají v oblasti redistribuce zdrojů a činností z nemocniční na primární péči. Institucionální uspořádání poskytování primární zdravotní péče vyvíjí tlak jak na nemocniční, tak na akutní péči. Nemocniční péče a primární péče nejsou dobře koordinovány a akutní péče je i nadále využívána neúčinně. Problémem zůstává přístup k inovativním léčivům, a to i z rozpočtového hlediska. Byly přijaty iniciativy, které by měly uspokojit rostoucí poptávku po dlouhodobé péči, včetně pobídek pro komunitní a domácí péči.

                  (8)

                  Určitého pokroku bylo dosaženo při zlepšování přeshraniční spolupráce. Zdá se však, že Maltský úřad pro finanční služby (MFSA) má stále málo zaměstnanců, a přetrvávají obavy o jeho schopnosti vykonávat dohled nad velkým přeshraničním finančním systémem, především nad jeho nebankovním segmentem. Kromě toho, i když odvětví služeb (zejména odvětví hazardních her poskytovaných online) výrazně přispívá k trvalému hospodářskému růstu země, může s sebou přinášet rizika pro integritu finančního systému, a proto je třeba vytvořit přísný rámec proti praní peněz. Malta v poslední době provedla čtvrtou směrnici o boji proti praní peněz, efektivitu provádění je však ještě třeba posoudit. Maltské orgány kromě toho v návaznosti na provedení směrnice do vnitrostátního práva nedávno předložily integrovanou strategii pro boj proti praní peněz a financování terorismu. V rámci dalších opatření byl zřízen Národní koordinační výbor pro boj proti praní peněz a financování terorismu, který je složen ze zástupců vlády a dalších příslušných státních orgánů. Zajištění řádného provádění a účinného prosazování nedávno přijatého regulačního rámce však zůstává problematické.

                  (9)

                  V situaci silného hospodářského růstu a v návaznosti na reformy podporující zaměstnanost žen a zvyšování kvalifikace pracovních sil se dále zlepšovaly výsledky maltského trhu práce. Nicméně dále se musí řešit velké rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů a nízká účast žen starších třiceti let a osob se zdravotním postižením na trhu práce. Struktura otcovské a rodičovské dovolené zůstává relativně slabá, ale je důležitá pro vyvážení pečovatelských povinností mezi ženami a muži a pro větší podporu práce žen. Roste nedostatek pracovních sil a přetrvává nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Podstatná část maltské pracovní síly má stále nízkou kvalifikaci a nedostatek pracovních sil a dovedností se čím dál tím více řeší využíváním zahraniční pracovní síly. Očekává se, že politické iniciativy prováděné v oblastech trhu práce, dovedností a sociálního začleňování budou pokračovat, ovšem měly by být podloženy monitorováním a hodnocením založeným na výsledcích.

                  (10)

                  Míra předčasného ukončování školní docházky činila v roce 2017 18,6 %, byla tedy opět nejvyšší v Unii a v porovnání s předchozím rokem se téměř nezlepšila. Malta má rovněž nejvyšší míru předčasného ukončování školní docházky v případě zdravotně postižených osob. Tato míra činí 50 %, což je dvojnásobek průměru Unie. Výsledky vzdělávání jsou navíc silně ovlivněny socioekonomickým původem studentů, typem školy a případným postižením. Rozdíl mezi výsledky v přírodních vědách, které vykazují studenti z nejlepších a nejhorších škol, patří mezi největší v Unii a je 1,5krát vyšší než průměr Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. Podíl žáků se špatnými výsledky v matematice, přírodních vědách a čtení je čtvrtý nejvyšší v Unii. Je zapotřebí komplexní přístup ke zlepšení rovnosti ve vzdělávání a snížení rozdílů ve studijních výsledcích různých sociálních skupin a typů škol.

                  (11)

                  Silný ekonomický růst zvyšuje tlak na infrastrukturu a přírodní zdroje. Především v odvětví silniční dopravy se musí řešit závažné problémy infrastruktury a dlouhodobé udržitelnosti. Nedostatečná dopravní infrastruktura a rostoucí náklady spojené s přetížením silnic jsou překážkou investic. Zvýšení počtu vozidel a dopravy zvyšuje emise skleníkových plynů a negativně ovlivňuje kvalitu ovzduší. Může mít také negativní dopad na cestovní ruch, který představuje významný pilíř maltského hospodářství. Potřeba řešit nedostatek infrastruktury je proto doprovázena potřebou nalézt čistá dopravní řešení. V roce 2016 vláda přijala vnitrostátní dopravní strategii s výhledem do roku 2050 a hlavní operační dopravní plán do roku 2025. Oznámila také projekt modernizace silniční sítě v hodnotě 700 milionů EUR. Očekává se, že tato opatření dohromady sníží ekonomické dopady přetížení silnic o méně než 20 %. Zvýšení hospodářské činnosti může zhoršit situaci na problematických místech infrastruktur a vytvářet ještě větší tlak na environmentální zdroje. Plán kromě toho neobsahuje jasný cíl pro snížení emisí skleníkových plynů z dopravy a nenavrhuje efektivní systém monitorování oznámených opatření (kromě pětiletého přezkumného cyklu). Je proto důležité stanovit cíle a provést opatření, která do roku 2025 výrazně sníží dopravní přetížení a emise skleníkových plynů z dopravy, a zajistit průběžné sledování pokroku.

                  (12)

                  Problémy plynoucí z velikosti země a její ostrovní povahy představují zvláště přesvědčivý argument pro postupný přechod k oběhovému hospodářství. Inteligentní investice mohou pomoci snížit tlak na zranitelné přírodní zdroje ostrova. Například pokud nebudou vyřešeny problémy, které existují při nakládání se stavebním a demoličním odpadem, může se snížit kvalita životního prostředí i atraktivita země jako turistické destinace. Přestože Malta zůstává na žebříčku ekologické inovace na spodních příčkách (v roce 2016 26. místo v Unii oproti 18. místu v roce 2013, podle indexu ekologické inovace), má potenciál uvolnit investice na vytvoření nebo přijetí inovativních řešení zaměřených na zlepšení účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti ve stavebnictví a při nakládání s odpady a odpadní vodou. Zlepšení jsou nutná zejména v oblasti nakládání s odpady spolu s investicemi do zařízení pro recyklaci stavebního a demoličního odpadu a dále v oblasti provádění kontrol zaměřených na předcházení vzniku nelegálních skládek nebo shazování stavebního a demoličního odpadu do moře.

                  (13)

                  Soudní systém se nadále potýká s problémy v oblasti efektivity a pro zajištění vysoké kvality podnikatelského prostředí je potřeba zavést silnější právní a institucionální rámec pro boj s korupcí. Nedostatky ve správě a řízení v rámci boje proti korupci mohou nepříznivě ovlivňovat podnikatelské prostředí a mít negativní dopad na investice. Malta musí efektivněji bojovat s korupcí, zejména pokud jde o vyšetřování a stíhání korupce. Zlepšení správního rámce je zásadní pro zachování dobré pověsti Malty a její přitažlivosti jako cíle mezinárodních investic.

                  (14)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (15)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018 a dospěla ke stanovisku (5), že Malta zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

            DOPORUČUJE Maltě v období 2018–2019:

                  1.

                  Posílit celkový správní rámec zvýšením vnitrostátního dohledu nad mezinárodně orientovanými finančními podniky s licencí na Maltě, zajištěním efektivního prosazování rámce proti praní peněz a dalším zintenzivněním boje s korupcí.

                  2.

                  Zajistit udržitelnost systémů zdravotní péče a důchodů, a to i zvýšením zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu a omezením možnosti předčasného odchodu do důchodu.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


               19.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 334/178

      P8_TA(2017)0304
      Doporučení Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2017/2041(INI))
      (2018/C 334/20)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

                  —

                  s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na úmluvy OSN o lidských právech společně s jejich opčními protokoly,

                  —

                  s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy,

                  —

                  s ohledem na 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů,

                  —

                  s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2013), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 16. března 2017 o prioritách EU pro zasedání Rady OSN pro lidská práva v roce 2017 (1),

                  —

                  s ohledem na svou výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2015 a politice Evropské unie v této oblasti,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o útocích na nemocnice a školy jako porušování mezinárodního humanitárního práva (2),

                  —

                  s ohledem na své doporučení Radě ze dne 7. července 2016 k 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (3),

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 18. července 2016 týkající se priorit EU pro 71. zasedání Valného shromáždění OSN,

                  —

                  s ohledem na revidované obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte,

                  —

                  s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN, ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se má na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď,

                  —

                  s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty ze dne 19. září 2016,

                  —

                  s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/71/L.48 ze dne 21. prosince 2016, kterou se stanoví „mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus na pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných v souladu s mezinárodním právem za nejvážnější zločiny spáchané v Syrské arabské republice od března 2011“,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá'iš) (4),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (5),

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0216/2017),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že závazek EU prosazovat účinný multilateralismus a řádnou veřejnou správu v celosvětovém měřítku, v jejichž středu stojí OSN, je nedílnou součástí vnější politiky EU a vychází z přesvědčení, že multilaterální systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách je nejvhodnějším nástrojem k řešení celosvětových krizí, náročných úkolů a hrozeb;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že mezinárodní řád založený na spolupráci, dialogu, volném a spravedlivém obchodě a lidských právech je zpochybňován řadou nacionalistických a protekcionistických hnutí na celém světě;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že by EU měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, lidským právům, rozvoji, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na zásadách právního státu; vzhledem k tomu, že členské státy EU by měly v souladu s mandátem obsaženým v čl. 34 odst. 1 Smlouvy o EU všemi prostředky usilovat o další koordinaci a sloučení svých činností v orgánech a subjektech systému OSN;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou i nadále kolektivně největším finančním přispěvatelem do systému OSN, neboť poskytují téměř 50 % všech příspěvků pro OSN, přičemž členské státy EU poskytují asi 40 % řádného rozpočtu OSN; vzhledem k tomu, že by příspěvky EU pro OSN měly být viditelnější;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že EU usiluje o environmentální udržitelnost, zejména v rámci boje proti změně klimatu, tím, že podporuje mezinárodní opatření a akce usilující o zachování a zlepšování kvality životního prostředí a také prosazuje udržitelné hospodaření s přírodními zdroji;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že EU patří k nejhorlivějším ochráncům a zastáncům lidských práv, základních svobod, kulturních hodnot a rozmanitosti, demokracie a právního státu;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU se stává méně stabilním a proměnlivějším kvůli velkému počtu dlouhodobých nebo nových výzev, včetně násilných konfliktů, terorismu, organizované trestné činnosti, propagandy a kybernetické války, nebývalých vln uprchlíků a migračního tlaku a dopadů na změnu klimatu, což jsou otázky, které nelze vyřešit na úrovni jednotlivých států a které si vyžadují regionální a globální reakci a aktivní a konstruktivní spolupráci;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že EU a OSN by měly hrát hlavní úlohu při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 s cílem vymýtit chudobu a vytvořit kolektivní blahobyt, vyřešit nerovnosti, vybudovat bezpečnější a spravedlivější svět, bojovat proti změně klimatu a chránit přírodní prostředí; vzhledem k tomu, že se Valné shromáždění Organizace spojených národů rozhodlo zintenzivnit úsilí této organizace, pokud jde o provedení nové agendy pro rozvoj;

                  1.

                  dává Radě tato doporučení:

            Mír a bezpečnost

                  a)

                  nadále vyzývat k plnému respektování suverenity, mezinárodně uznávaných hranic a územní celistvosti východoevropských a jihokavkazských zemí,
                        totiž
                      Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, s ohledem na porušování mezinárodního práva v těchto oblastech; podporovat a oživit diplomatické úsilí o mírové a trvalé urovnání těchto probíhajících a vleklých konfliktů, jakož i konfliktu v oblasti Náhorního Karabachu, a o dodržování lidských práv a respektování územní celistvosti, nepoužívání síly a rovná práva a sebeurčení národů na těchto územích; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby plně provádělo politiku neuznání nezákonné anexe Krymu; aktivně zvyšovat tlak na Rusko, jež je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, s cílem vyřešit konflikt na Ukrajině v souladu s minskými dohodami a ukončit okupaci gruzínských regionů Abcházie a Jižní Osetie; nalézt geopolitickou rovnováhu, jež odmítá veškeré ambice týkající se výlučných sfér vlivu;

                  b)

                  zachovat plnou podporu úsilí, které vyvíjí OSN za účelem usnadnění komplexního urovnání s cílem ukončit rozdělení Kypru, a zdůrazňuje, že urovnání kyperského problému bude mít příznivý dopad na celý region a na kyperské Řeky i kyperské Turky; naléhavě vyzývá Radu, aby využila všechny své zdroje a plně podpořila úspěšné uzavření procesu sjednocení a aby podpořila úlohu OSN;

                  c)

                  podpořit OSN vedené snahy zabezpečit řešení otázky názvu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie tak, že Skopje a Atény dospějí k dohodě;

                  d)

                  naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré nezbytné finanční a lidské zdroje na pomoc místnímu obyvatelstvu v ozbrojených konfliktech a uprchlíkům, a naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby splnily finanční závazky vůči OSN;

                  e)

                  uplatňovat jadernou dohodu mezi Íránem a členy Rady bezpečnosti OSN spolu s Německem, která představuje významný úspěch mezinárodní diplomacie a zejména diplomacie EU, a nadále vyvíjet tlak na Spojené státy americké, aby ji v praxi prosazovaly;

                  f)

                  využít veškerých nástrojů, které má k dispozici, k lepšímu dodržování mezinárodního humanitárního práva ze strany státních i nestátních subjektů; podporovat úsilí vedené Mezinárodním výborem Červeného kříže směřující k vytvoření účinného mechanismu pro důslednější dodržování mezinárodního humanitárního práva;

                  g)

                  důrazněji prosazovat mnohostranné závazky k nalezení trvalých politických a mírových řešení probíhajících konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe, obzvláště v Sýrii, Iráku, Jemenu a Libyi; a oživit diplomatické úsilí za účelem vyřešení zamrzlých konfliktů na celém světě; pokračovat v podpoře činnosti zvláštních vyslanců OSN, jejich opatření a iniciativ zaměřených na řešení těchto konfliktů; vyzvat k pokračování humanitární, finanční a politické podpory mezinárodního společenství s cílem řešit humanitární situaci a usilovat o okamžité zastavení násilí; zabránit jakémukoli porušování mezinárodního humanitárního práva a mezinárodního práva v oblasti lidských práv, včetně přímého cílení na civilní infrastrukturu a civilní obyvatelstvo, a důrazně odsuzovat porušování tohoto práva v Sýrii; naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré potřebné finanční a lidské zdroje, jež mají k dispozici, na pomoc obyvatelstvu v oblastech konfliktu; podporovat úsilí, které OSN vynakládá s cílem nalézt trvalé řešení konfliktu v Sýrii a Iráku, a pokračovat v podpoře úlohy EU v humanitární oblasti a její regionální iniciativy; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby učinilo vše, co je v jeho moci, za účelem důrazného odsouzení osob odpovědných za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu spáchané během syrského konfliktu, buď v rámci jednotlivých vnitrostátních soudních systémů, mezinárodních soudů nebo tribunálů zřízených ad hoc; podpořit iniciativu OSN týkající se mírového plánu v Jemenu a řešit současnou humanitární krizi jakožto naléhavou záležitost; vyzvat všechny strany, aby dodržovaly lidská práva a svobody všech jemenských občanů, a zdůraznit, že je důležité zlepšit bezpečnost všech osob, které pracují v rámci mírových a humanitárních misí v této zemi; podporovat politiku usmíření mezi Íránem a Saúdskou Arábií jako nezbytný prvek pro zmírnění napětí v regionu a cestu k vyřešení konfliktu v Jemenu i jiných oblastech; více podporovat podobné kroky s cílem řešit základní příčiny terorismu a extremismu, které jsou hrozbou pro mezinárodní bezpečnost a regionální stabilitu; vyzvat k silnější podpoře pro vládu Libye, kterou podporuje OSN, a hrát ústřední úlohu při stabilizaci Libye a ochraně její jednoty a územní celistvosti v rámci libyjské politické dohody; zopakovat, že je naléhavě třeba sjednotit všechny ozbrojené síly pod kontrolou legitimních civilních orgánů, jak je stanoveno v libyjské politické dohodě; obnovit podporu úsilí zvláštního koordinátora OSN pro mírový proces na Blízkém východě a zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Západní Saharu s cílem vyřešit tyto dlouhodobé konflikty; vyzvat k provedení rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se Blízkého východu;

                  h)

                  podporovat vnitrosyrské rozhovory, které se řídí rezolucí Rady bezpečnosti 2254 (2015); zdůraznit, že zúčastněné strany by měly usilovat o rámcovou dohodu obsahující politický balíček, aby vyjednaný postup politické transformace mohl být proveden podle jasných fází a lhůt stanovených v rezoluci 2254 (2015); poukázat na to, že za účelem dosažení tohoto cíle vznikl jasný program tvořený čtyřmi částmi; vyjádřit své obavy ohledně toho, že pokračující boje v Sýrii oslabují příměří, které vstoupilo v platnost dne 30. prosince 2016, což má významné negativní důsledky pro bezpečnost syrského civilního obyvatelstva, humanitární přístup a rychlost politického procesu; podpořit výzvu zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN pro Sýrii určenou státům ručícím za příměří v Sýrii, aby naléhavě usilovaly o jeho dodržování;

                  i)

                  jednat na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie o Západní Sahaře;

                  j)

                  zajistit, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU a USA poskytlo všechny nástroje k zajištění udržitelného a účinného dvoustátního řešení s hranicemi podle stavu z roku 1967, s Jeruzalémem jako hlavním městem obou států, se Státem Izrael s bezpečnými a uznanými hranicemi a s nezávislým, demokratickým, celistvým a životaschopným palestinským státem, kdy oba tyto státy budou žít bok po boku v míru a bezpečí;

                  k)

                  požadovat výraznější podporu a posílení pravomocí iráckých institucí a činnost zaměřenou na inkluzivnější společnost a opětovné začlenění veškerých etnických a náboženských menšin, které byly vysídleny, včetně území v severním Iráku a po ukončení vojenské operace v Mosulu a okolí, kde je třeba nalézt mírové a inkluzivní řešení po skončení konfliktu; opět poukázat na to, že nepřetržitá ochrana civilního obyvatelstva a dodržování mezinárodního humanitárního práva během provádění vojenských strategií v Iráku má zásadní význam;

                  l)

                  pokračovat v řešení vážných bezpečnostních hrozeb v oblasti Sahelu, Sahary, Čadského jezera, Velkých jezer a Afrického rohu s cílem vymýtit teroristickou hrozbu, kterou představují spojenci ISIS/Dá’iš a al-Káidy a skupina Boko Haram a všechny ostatní přidružené teroristické skupiny;

                  m)

                  spolupracovat s celým mezinárodním společenstvím na řešení humanitárních a bezpečnostních krizí ohrožujících africký kontinent, především v Somálsku, Jižním Súdánu, Súdánu, Středoafrické republice, Mali, Nigérii, Burundi a oblasti Velkých jezer obecně; podněcovat členské státy OSN k tomu, aby zvýšily svou podporu pro posílení úlohy a vlastních kapacit Africké unie při mediaci a řešení krizí a aby současně usilovaly o doplňkovost s úsilím Úřadu OSN pro podporu budování míru; zajistit rychlé přizpůsobení mise MONUSCO jejímu novému mandátu a zejména provedení dohody ze dne 31. prosince 2016;

                  n)

                  vyzvat mezinárodní společenství ke společnému úsilí s cílem vyřešit současnou politickou krizi v Demokratické republice Kongo a zabránit zhroucení státu v této zemi;

                  o)

                  zdůraznit, že je důležité více investovat do předcházení konfliktům, přičemž je nutné zohledňovat takové faktory, jako je politická nebo náboženská radikalizace, násilí související s volbami, vysídlování obyvatel nebo změna klimatu;

                  p)

                  upozornit členy OSN a především členy Rady bezpečnosti OSN na rostoucí napětí mezi některými zeměmi západního Balkánu; naléhavě vyzvat jejich vedoucí představitele, aby prokázali uměřenost ve svých regionálních politikách, a EU a OSN, aby se i nadále plně zapojovaly do hledání trvalých řešení dvoustranných sporů, a to případně i v úloze mediátora; odsoudit ruské akce v oblasti západního Balkánu, které by mohly destabilizovat křehký reformní proces v zemích tohoto regionu a oslabit jejich ambice týkající se EU a NATO;

                  q)

                  dále podporovat úsilí OSN o nastolení míru v Afghánistánu a překonání nestabilní bezpečnostní situace v této zemi;

                  r)

                  ostře odsoudit kroky vedoucích představitelů Severní Koreje, které ohrožují mír a bezpečnost na Korejském poloostrově i mimo něj; podpořit Čínu coby stálého člena Rady bezpečnosti OSN, aby nadále vyvíjela nátlak na severokorejský režim s cílem zastavit stupňování jeho agresivních kroků, které ohrožují regionální a mezinárodní bezpečnost; připravit a uplatňovat důraznou odpověď, která získá širokou a dostatečně silnou mezinárodní podporu s cílem odradit severokorejský režim od dalšího rozvíjení nepřátelských jaderných kapacit a páchání exteritoriálních vražd, útoků a únosů;

                  s)

                  naléhavě vyzvat Valné shromáždění OSN a Radu bezpečnosti OSN, aby projednaly napětí v oblasti Jihočínského moře s úmyslem spojit všechny zúčastněné strany a dokončit jednání o kodexu chování;

                  t)

                  přivítat přijetí rezoluce 2307 (2016) Radou bezpečnosti OSN a ocenit vládu a občany Kolumbie za jejich úsilí při hledání míru;

                  u)

                  výrazně zvýšit podporu členských států pro mírové operace OSN a její operace v oblasti budování míru, jež zahrnují aspekt lidských práv a jasné strategie odchodu, zejména ve formě poskytování personálu a zařízení, a posílit v tomto ohledu úlohu EU jako aktéra napomáhajícího realizaci těchto misí; zajistit větší viditelnost této podpory a příspěvků; dále rozvíjet postupy pro využití společné bezpečnostní a obranné politiky EU na podporu operací OSN a současně věnovat dostatečnou pozornost různým rozměrům řešení složitých krizí, jako jsou lidská práva, udržitelný rozvoj a základní příčiny hromadné migrace; podporovat reformu Rady bezpečnosti OSN, pokud jde o její využití práva veta v případě, že existují důkazy o válečných zločinech a zločinech proti lidskosti;

                  v)

                  podporovat generálního tajemníka OSN v jeho úsilí o větší zapojení OSN do mírových jednání;

                  w)

                  podporovat plné provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se žen, míru a bezpečnosti; vyzvat k podpoře rovné a plné účasti žen coby aktivních činitelů; podporovat aktivní zapojení žen do předcházení konfliktům a do jejich řešení a do boje proti násilnému extremismu; připomínat, že sexuální násilí, jako je znásilnění, je používáno jako válečná taktika a je válečným zločinem; zajistit bezpečnou zdravotní pomoc v případech válečného znásilnění; vyzvat k posílení ochrany žen a dívek v konfliktech, zejména pokud jde o sexuální násilí, podporovat a posilovat prostřednictvím OSN mezinárodní úsilí s cílem ukončit využívání dětí v ozbrojených konfliktech a zajistit genderovou analýzu a začlenění genderových a lidských práv do všech činností OSN; požadovat vytvoření ukazatelů k měření pokroku, pokud jde o účast žen na budování míru a bezpečnosti;

                  x)

                  bezodkladně a naléhavě řešit veškeré aspekty hodnotící zprávy OSN ze dne 15. května 2015 o úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během mírových operací a zřídit funkční a transparentní mechanismus dohledu a odpovědnosti, pokud jde o údajné zneužívání; požadovat bezodkladné vyšetření, stíhání a odsouzení všech vojenských a civilních zaměstnanců, kteří se dopustili sexuálního násilí;

                  y)

                  dále posílit zásadu odpovědnosti za ochranu (R2P) coby důležitého principu působení členských států OSN v oblasti řešení konfliktů, lidských práv a rozvoje; nadále podporovat úsilí o pokrok při praktickém uplatňování zásady R2P a podporovat OSN v tom, aby i nadále hrála stěžejní úlohu při pomoci zemím s uplatňováním této zásady s cílem prosazovat lidská práva, právní stát a mezinárodní humanitární právo; prosazovat širokou definici koncepce lidské bezpečnosti a zásady R2P;

                  z)

                  pobízet všechny členské státy OSN k tomu, aby podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení;

                  aa)

                  zahájit veřejnou a komplexní diskusi se všemi členy Valného shromáždění OSN o významu dodržování ústavních omezení pro prezidentskou funkci na celém světě;

            Boj proti terorismu

                  ab)

                  zopakovat jednoznačné odsouzení terorismu a plnou podporu krokům, jejichž cílem je porazit a zničit teroristické organizace, zejména ISIS/Dá'iš, který je jednoznačně hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost; trvat na tom, aby byla všechna opatření přijatá v boji proti terorismu plně v souladu s mezinárodním humanitárním právem a právem v oblasti lidských práv;

                  ac)

                  podporovat OSN v tom, aby boj proti terorismu stanovila jako klíčový prvek svého programu v oblasti prevence v souladu se zapojením EU do preventivních opatření, jejichž cílem je bojovat proti terorismu a potírat násilný extremismus; posilovat společné úsilí EU a OSN v boji proti základním příčinám extrémního násilí a terorismu, zejména pokud jde o boj proti hybridním hrozbám a rozvoj výzkumu a budování kapacit v oblasti kybernetické obrany; podporovat vzdělávání jako nástroj prevence násilného extremismu a využívat existující mírové iniciativy místních aktérů, jejichž cílem je vytvářet, provádět a rozvíjet přístupy k boji proti radikalizaci a náboru členů teroristických skupin, a současně prosazovat mezinárodní opatření, která by zajistila soudní stíhání osob odpovědných za násilí; podporovat větší přínos EU k iniciativám OSN v oblasti budování kapacit, které se týkají boje proti zahraničním bojovníkům a násilnému extremismu;

                  ad)

                  zvýšit úsilí s cílem zakročit proti náboru nových členů a bojovat proti teroristické propagandě šířící se nejen pomocí platforem sociálních médií, ale také prostřednictvím sítí radikalizovaných kazatelů nenávisti; podporovat opatření k posílení odolnosti komunit, na něž cílí extremistická propaganda a které ohrožuje radikalizace, mimo jiné řešením hospodářských, sociálních, kulturních a politických příčin této situace; podporovat politiky v oblasti prevence a řešení radikalizace v souladu s akčním plánem OSN pro prevenci násilného extremismu; připomínat, že prosazování a ochrana lidských práv a dodržování právního státu jsou hlavními prvky politik v oblasti boje proti terorismu;

                  ae)

                  usilovat společně s Valným shromážděním OSN o potírání finančních toků na podporu terorismu, budování mechanismů, které umožní identifikovat teroristy a teroristické organizace, a o posílení mechanismů umožňujících zmrazení majetku po celém světě, aniž by byly porušovány mezinárodní normy týkající se spravedlivého řízení a právního státu;

                  af)

                  posilovat účinnost mezinárodní policejní, právní a soudní spolupráce v boji proti terorismu a nadnárodní trestné činnosti; vítá v tomto smyslu rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2322 (2016) a zdůrazňuje, že je třeba urychlit postupy mezinárodní soudní spolupráce, posílit stávající mechanismy mezinárodní policejní spolupráce a aktualizovat síť kontaktů mezi ústředními a soudními orgány;

            Nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení

                  ag)

                  podporovat úsilí OSN, jehož cílem je zabránit tomu, aby nestátní subjekty a teroristické skupiny vyvíjely, vyráběly, získávaly nebo přemísťovaly zbraně hromadného ničení a jejich nosiče; trvat na plném dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), Úmluvy o chemických zbraních a Úmluvy o biologických zbraních a aktivně se zasazovat o celosvětové odzbrojování;

                  ah)

                  prosazovat plné uplatňování Smlouvy o obchodu se zbraněmi a podněcovat všechny členské státy OSN k podpisu a ratifikaci této smlouvy;

                  ai)

                  usilovat o účinnější kroky proti odklánění zbraní a munice na nezákonný trh a proti nelegálnímu obchodu s nimi, včetně ručních palných a lehkých zbraní, zejména vyvinutím systému pro sledování pohybu zbraní; požádat členy OSN, aby se aktivně zasazovali o celosvětové odzbrojování;

                  aj)

                  věnovat zvláštní pozornost technologickému pokroku v oblasti uzpůsobení robotiky pro vojenské účely a zejména ozbrojeným robotům a bezpilotním letadlům a jejich souladu s mezinárodním právem; stanovit právní rámec pro bezpilotní letadla a ozbrojené roboty v souladu se stávajícím mezinárodním humanitárním právem s cílem zabránit zneužívání této technologie k nezákonným činnostem ze strany státních a nestátních subjektů;

            Migrace

                  ak)

                  požadovat posílení globálního řešení migrace na základě úspěšné schůzky Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni na téma velkých vln uprchlíků a migrantů, která se konala dne 19. září 2016 a řešila problémy a bezpečnostní otázky, které jsou důsledkem takových aspektů nelegální migrace, jako je převaděčství a obchod s lidmi, a vyzvat k úsilí o vytvoření cest pro legální migraci; zdůrazňuje, že je třeba účinně a naléhavě se zavázat k řešení základních příčin humanitární krize a bezprecedentních migračních a uprchlických toků;

                  al)

                  prosazovat větší podporu práce Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) při provádění jeho mezinárodního mandátu spočívajícího v ochraně uprchlíků, včetně zranitelných skupin, jako jsou ženy, děti a osoby se zdravotním postižením; zdůraznit, jak velká je propast mezi rozpočtovými potřebami UNHCR a finančními prostředky, které dostává, a požadovat větší globální solidaritu; požadovat navýšení finančních prostředků uvolňovaných z běžného rozpočtu OSN pro základní funkce UNHCR s cílem zajistit jeho činnost; požadovat politické zapojení, financování a konkrétní činy solidarity na podporu Newyorské deklarace pro uprchlíky a migranty;

                  am)

                  obhajovat a chránit práva lesbických žen, gayů, bisexuálů, transgender osob a intersexuálů (LGBTI); požadovat, aby byly v členských státech OSN zrušeny právní předpisy, které kriminalizují osoby na základě sexuality nebo genderové identity, a prosazovat mezinárodní opatření za účelem boje proti homofobním a transfobním trestným činům z nenávisti;

                  an)

                  prosazovat a respektovat zásady svobody přesvědčení a projevu, jak jsou uvedeny v článku 19 Všeobecné deklarace lidských práv, a zdůrazňovat význam, který má ve zdravé společnosti svobodný tisk, a úlohu, kterou v ní hrají všichni občané;

                  ao)

                  požadovat posílení systémů na ochranu dítěte a podpořit konkrétní opatření v nejlepším zájmu uprchlíků a migrantů z řad dětí na základě Úmluvy o právech dítěte;

                  ap)

                  požadovat, aby bylo vyvíjeno větší úsilí k předcházení nelegální migraci a v boji proti převaděčství a obchodování s lidmi, zejména bojem proti zločineckým sítím, a to včasnou a účinnou výměnou příslušných zpravodajských informací; zlepšovat metody identifikace a ochrany obětí a posilovat spolupráci se třetími zeměmi za účelem sledování, zadržení a zpětného získávání výnosů z trestné činnosti v této oblasti; trvat na úrovni OSN na důležitosti ratifikace a plného uplatňování Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolů k této úmluvě, konkrétně Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokolu o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi;

            Lidská práva, demokracie, a právní stát

                  aq)

                  naléhavě vyzvat všechny státy, včetně členských států EU, aby urychleně ratifikovaly opční protokol Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, který stanoví mechanismy pro podávání stížností a mechanismy šetření;

                  ar)

                  vyzvat všechny státy, zejména členské státy EU, aby se aktivně účastnily jednání na Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v Ženevě o mezinárodní závazné smlouvě o nadnárodních korporacích a lidských právech;

                  as)

                  připomínat jasně a rozhodně, že veškerá lidská práva dohodnutá v úmluvách OSN jsou univerzální, nedělitelná, vzájemně provázaná a na sobě závislá a že musí být vymáháno dodržování těchto práv; požadovat větší ochranu lidských práv a základních svobod ve všech podobách, ve kterých se projevují, a to i v souvislosti s novými technologiemi; nadále vybízet všechny členské státy OSN, aby podepsaly, ratifikovaly a provedly jednotlivé úmluvy o lidských právech a aby v rámci těchto nástrojů plnily své povinnosti týkající se podávání zpráv; požadovat, aby byla hájena svoboda přesvědčení a projevu; zdůrazňovat význam svobodných sdělovacích prostředků;

                  at)

                  vyzvat členské státy OSN, aby uskutečňovaly doporučení zvláštního zpravodaje OSN týkající se současných forem rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a s nimi spojené netolerance; prosazovat, posilovat a systematicky začleňovat aktivity podporující rovnost žen a mužů; požadovat další posílení postavení žen a dívek, posílení vedení a účasti žen na všech úrovních rozhodování, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat začlenění žen z menšinových skupin; požadovat odstranění veškerého násilí vůči ženám a dívkám a jejich diskriminace, přičemž je třeba zároveň vzít v úvahu diskriminaci na základě genderové identity a jejího vyjádření; prosazovat práva dětí, zejména zajištěním jejich přístupu ke vzdělání a rehabilitací a opětovným začleňováním dětí, které byly členy ozbrojených skupin, a odstraněním dětské práce, mučení, obviňování dětí z čarodějnictví, obchodu s dětmi, sňatků dětí a jejich sexuálního vykořisťování; aktivně prosazovat podporu dalších opatření proti porušování práv LGBTI osob; podporovat úzké sledování situace LGBTI osob a obránců lidských práv LGBTI osob v zemích, kde platí zákony proti těmto osobám;

                  au)

                  nadále hájit svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; naléhavě vyzývat k většímu úsilí při ochraně náboženských a dalších menšin; požadovat větší ochranu náboženských a etnických menšin před pronásledováním a násilím; požadovat zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání nebo odpadlictví a které slouží jako záminka pro stíhání náboženských menšin a nevěřících; podporovat práci zvláštního zpravodaje pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; aktivně usilovat o to, aby OSN uznala genocidu na náboženských, etnických a jiných menšinách, které se dopouští ISIS/Dá'iš, a aby byla podána žaloba k Mezinárodnímu trestnímu soudu (MTS) v případech podezření na zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a genocidu; podporovat činnost OSN zaměřenou proti mučení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestání, masovým popravám a popravám, například za drogové trestné činy;

                  av)

                  připomenout své jednoznačné odsouzení veškerých aktů násilí, obtěžování, zastrašování nebo pronásledování obránců lidských práv, oznamovatelů, novinářů nebo bloggerů; prosazovat jmenování zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro bezpečnost novinářů;

                  aw)

                  připomenout, že Valné shromáždění OSN má povinnost při volbě členů Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) přihlížet k tomu, jak kandidáti plní svou povinnost prosazovat a chránit lidská práva, právní stát a demokracii; požadovat pro členství v UNHRC stanovení jasných kritérií týkajících se dodržování lidských práv;

                  ax)

                  posilovat úlohu Mezinárodního trestního soudu a systému mezinárodního trestního soudnictví s cílem vymáhat odpovědnost a ukončit beztrestnost; vyzvat všechny členské státy OSN, aby se zapojily do práce MTS tím, že ratifikují Římský statut, a vybízet je k ratifikaci změn přijatých v Kampale; poskytovat MTS rozhodnou diplomatickou, politickou a finanční podporu;

                  ay)

                  připomínat, že EU zaujímá postoj nulové tolerance vůči trestu smrti; pokračovat v intenzivním úsilí o zrušení trestu smrti na celém světě; požadovat moratorium na používání trestu smrti a dále usilovat o jeho zrušení na celém světě; zahájit iniciativu na podporu mezinárodního rámce týkajícího se nástrojů mučení a trestu smrti a vycházet při tom ze zkušeností s nařízením Rady (ES) č. 1236/2005, pokud jde o tuto otázku;

                  az)

                  prosazovat silnější zapojení při podpoře právního státu, což je průřezové téma, které spojuje tři pilíře OSN: mír a bezpečnost, lidská práva a rozvoj; spolupracovat s vysokým komisařem OSN pro lidská práva s cílem naléhavě vyzvat venezuelské orgány, aby propustily všechny politické vězně a dodržovaly oddělení pravomocí;

                  ba)

                  podporovat snahy OSN zavést mezinárodní rámec pro sport a lidská práva, který usnadní předcházení, sledování a zjednávání nápravy, pokud jde o porušování lidských práv v souvislosti s obrovskými sportovními událostmi;

                  bb)

                  dále podporovat činnost vysokého komisaře OSN pro lidská práva v oblasti zlepšení odpovědnosti a přístupu obětí, jejichž lidská práva byla porušena v souvislosti s podnikáním k nápravným opatřením s cílem přispět ke spravedlivému a účinnějšímu systému vnitrostátních zákonných opravných prostředků, zejména v případech hrubého porušování lidských práv v podnikatelském sektoru; vyzvat všechny vlády, aby splnily své povinnosti a zajistily dodržování lidských práv a přístup ke spravedlnosti obětem, které v případech porušování lidských práv v souvislosti s podnikáním čelí jak praktickým, tak právním problémům v oblasti přístupu k nápravným opatřením na vnitrostátní a mezinárodní úrovni;

            Rozvoj

                  bc)

                  zdůrazňovat vedoucí úlohu EU v procesu, který vedl v září 2015 k přijetí Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (Agenda 2030) a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje Valným shromážděním OSN; přijmout konkrétní opatření k zajištění účinného provádění Agendy 2030 a 17 cílů udržitelného rozvoje jakožto důležitých nástrojů pro prevenci a udržitelný rozvoj; usilovat o lepší život budoucích generací a vybízet a podporovat země, aby převzaly odpovědnost a zavedly vnitrostátní rámce pro dosažení všech 17 cílů; podněcovat členské státy OSN, aby splnily své závazky ve věci výdajů na rozvojovou pomoc, a vyzvat k přijetí stabilního rámce ukazatelů a k používání statistických údajů s cílem monitorovat pokrok a zajistit odpovědnost v hodnocení situace v rozvojových zemích, sledovat pokrok a zajistit odpovědnost; trvá na tom, že kromě HDP je nezbytné zaměřit se na další ukazatele za účelem přesnějšího hodnocení skutečné situace v rozvojových zemích a přijetí účinných opatření v boji proti chudobě a ve prospěch udržitelného rozvoje, zejména v případech zemí se středními příjmy; vyzvat k celounijním iniciativám na prosazování a ochranu práv žen; vyzvat k plnému provedení Pekingské akční platformy a akčního programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji a soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje;

                  bd)

                  pokračovat v úsilí o dosažení soudržnosti politik ve prospěch rozvoje ve všech politikách EU, což je zásadní pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, a usilovat tak o větší soudržnost politik také na úrovni OSN v souladu s cílem 17.14; podporovat OSN při prosazování zvyšujícího se úsilí ohledně dosažení integrované a koordinované politické podpory k provedení Agendy 2030 a následně prosazovat rozvojový systém OSN, který bude fungovat integrovaněji, s posílenou činností mezi agenturami a společným prováděním projektů, zejména posílením souvislosti mezi bezpečností a rozvojem; požadovat, aby OSN do dlouhodobých rozvojových strategií systematicky začleňovala budování kapacit a řádnou veřejnou správu s cílem vymýtit chudobu a hlad, zabránit konfliktům a účinně budovat odolnost za účelem podpory ekologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rozvoje, bojovat proti sociálním nerovnostem a poskytovat obyvatelstvu humanitární pomoc; zdůrazňovat, že přístup k bezpečným, spolehlivým a dostupným dodávkám vody a k vhodným hygienickým službám zlepšuje životní úroveň, rozvíjí místní hospodářství a podporuje tvorbu důstojnějších pracovních míst;

                  be)

                  trvat na tom, aby se politické fórum na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj stalo hlavním rozhodovacím orgánem odpovědným za zajištění jednotného, účinného a inkluzivního sledování a přezkumu plnění cílů udržitelného rozvoje; uznat významnou úlohu, kterou hrají organizace občanské společnosti a místní subjekty při úspěšném provádění Agendy 2030 a dosahování cílů udržitelného rozvoje; uznat podpůrnou úlohu a dopad cílů udržitelného rozvoje na mezinárodní mír a bezpečnost;

            Změna klimatu

                  bf)

                  zajistit, aby EU zůstala v čele boje proti změně klimatu a dále spolupracovala v této oblasti s OSN; vyzvat všechny členské státy OSN k dodržování Pařížské dohody a k zajištění rychlého provedení rozhodnutí přijatých na Konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2015;

                  bg)

                  úzce spolupracovat s malými ostrovními státy a dalšími zeměmi, které čelí nejvážnějším důsledkům změny klimatu, s cílem zajistit, aby na různých fórech OSN byl slyšet jejich hlas a byly zohledněny jejich potřeby;

            EU a reforma systému OSN

                  bh)

                  vyzvat členské státy EU, aby více koordinovaly svou činnost v orgánech a subjektech systému OSN a více se zapojily do posilování statusu EU coby pozorovatele v určitých dílčích organizacích OSN; posilovat komunikaci a zajistit, aby postoje členských států na úrovni EU byly ještě více koordinovány; usilovat o sladění postojů s kandidátskými zeměmi, partnerskými zeměmi a dalšími podobně smýšlejícími státy;

                  bi)

                  usilovat o prohloubení mezinárodní fiskální spolupráce podporou vytvoření nového mezinárodního daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovat proti daňovým únikům a praní peněz pomocí celosvětové automatické výměny informací o daňových otázkách a sestavením společné globální černé listiny daňových rájů;

                  bj)

                  aktivně podporovat komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN na základě širokého konsenzu s cílem lépe reflektovat novou situaci ve světě a účinněji reagovat na současné a budoucí bezpečnostní výzvy; podporovat dlouhodobý cíl Unie, kterým je získání křesla v reformované Radě bezpečnosti OSN; naléhavě vyzvat členy Rady bezpečnosti, aby v případě zločinů proti lidskosti neuplatňovali své právo veta; prosazovat revitalizaci práce Valného shromáždění OSN a zlepšenou koordinaci a soulad činnosti všech institucí OSN, což by mělo zvýšit efektivnost, účinnost, legitimitu, transparentnost, odpovědnost, kapacitu a reprezentativnost systému s cílem rychleji reagovat na globální výzvy;

                  bk)

                  důrazně podporovat reformní program nově zvoleného generálního tajemníka OSN; podpořit impuls k reformě mírové a bezpečnostní struktury OSN a fungování a struktury sekretariátu pomocí zjednodušení, decentralizace, flexibility a zefektivnění finanční organizace; vytvořit účinný systém ochrany pro oznamovatele v OSN;

                  bl)

                  aktivně podporovat úsilí generálního tajemníka OSN jmenovat více žen do vrcholného vedení na úrovni ústředí OSN;

                  bm)

                  podpořit diskusi o úloze parlamentů a regionálních shromáždění v systému OSN a o otázce ustavení parlamentního shromáždění Organizace spojených národů za účelem zvýšení demokratického profilu této organizace a jejího vnitřního demokratického procesu a umožnit světové občanské společnosti, aby byla přímo zapojena do rozhodovacího procesu;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Evropské službě pro vnější činnost, Komisi a pro informaci Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN.

         (1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0089.

         (2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0201.

         (3)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0317.

         (4)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0051.

         (5)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0422.