title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Luxembourgand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Luxembourg, 2011-2014

text:
          EVROPSKÁ KOMISE
                                        V Bruselu dne 7.6.2011
                                        SEK(2011) 811 v konečném znění
                           Doporučení pro
                       DOPORUČENÍ RADY
      k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2011
                    a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovaném programu stability Lucemburska na období 2011–2014
                  {SEK(2011) 724 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                     k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
            k aktualizovaném programu stability Lucemburska na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
   odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na doporučení Evropské rady,
   s ohledem na doporučení Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   Vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada dne 26. března 2010 vydala souhlas s návrhem Evropské komise zahájit
           novou strategii pro růst a zaměstnanost Evropa 2020, založenou na posílené
           koordinaci hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba
           přijmout opatření v zájmu posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
           konkurenceschopnost.
   (2)     Dne 13. července 2010 Rada přijala doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o
           hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, které společně tvoří
           „integrované směry“. Členské státy byly vyzvány, aby k integrovaným směrům
           přihlíželi ve svých vnitrostátních hospodářských politikách a politikách zaměstnanosti.
   1
           Úř.věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                           CS
 ---pagebreak---    (3) Dne 12. ledna 2011 Komise přijala první roční analýzu růstu, což znamenalo zahájení
       nového cyklu správy ekonomických záležitostí v EU a prvního evropského semestru
       ex-ante a integrované koordinace politiky, což je zakotveno ve strategii Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 podpořila priority pro fiskální koordinaci a
       strukturální reformu (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února 2011 a 7. března
       2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je
       třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti,
       na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o
       posílení růstu. Vyzvala členské státy, aby tyto priority promítly do konkrétních
       opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a
       národních programů reforem.
   (5) Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas předložily své závazky, jež budou zahrnuty do jejich programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (6) Dne 29. dubna 2011 Lucembursko předložilo aktualizaci svého programu stability na
       rok 2011, jenž se vztahuje na období 2011–2014, a svůj národní program reforem.
       Vzhledem k provázanosti byly tyto programy posuzovány současně.
   (7) Vzhledem k mimořádně vysokému zastoupení finančního sektoru v hospodářství
       přestálo Lucembursko finanční a hospodářskou krizi poměrně dobře. Poté, co reálný
       HDP v roce 2009 klesl o 3,6 %, se hospodářství v roce 2010 rychle obnovilo. HDP
       vzrostl zhruba o 3,5 % a to díky zvýšení veřejných výdajů, o nichž rozhodla vláda v
       rámci programu evropské hospodářské obnovy, a výraznému zvýšení čistého vývozu.
       Zaměstnanost odolala, částečně díky značnému využívání krátkodobých pracovních
       poměrů, které orgány podpořily. Nezaměstnanost se začala zvyšovat od počátku roku
       2008 a obecně se stabilizovala na zhruba 6 %, což je v Lucembursku historické
       maximum. Veřejné finance v Lucembursku jsou navzdory hospodářskému poklesu
       relativně zdravé (schodek odpovídající 1,7 % a hrubý státní dluh odpovídající 18,4 %
       v roce 2010) díky velice příznivé počáteční situaci.
   (8) Na základě aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
       zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
       výhledy, je ve srovnání s předpovědí útvarů Komise z jara 2011 poněkud opatrný.
       Podle tohoto programu je cílem na rok 2011 deficit ve výši 1,0 %, což je v souladu s
       jarní předpovědí útvarů Komise. Uvedený program podle nezměněného politického
       scénáře předpokládá zhoršení celkového schodku v roce 2012 na 1,5 % HDP. Později,
       do roku 2014, by se měl postupně znovu zlepšit na 0,8 % HDP. Předpověď útvarů
       Komise je mírně optimističtější a předpokládá na základě příznivějšího
       makroekonomického scénáře a pomalejšího růstu ve výdajích v roce 2012 schodek ve
       výši 1,1 % HDP. Program nepředpokládá dosažení střednědobého cíle, který je
       definován jako strukturální přebytek ve výši přibližně 1,5 % HDP v programovém
       období 2011–2014. Naopak se očekává, že se strukturální saldo (přepočítané útvary
       Komise na základě informací v programu pomocí společně dohodnutých metod) bude
       postupně zhoršovat z 0,3% přebytku v roce 2011 na 0,8% schodek roce 2014.
   (9) Vzhledem k tomu, že se očekává i nadále robustní růst HDP, mohlo by být pro veřejné
       finance Lucemburska přínosem další zlepšení strukturálního salda s cílem dosáhnout
       střednědobého cíle již v roce 2012. To by této zemi zajistilo bezpečnou rezervu pro
CS                                            3                                              CS
 ---pagebreak---         případ budoucího hospodářského poklesu a pomohlo zlepšit dlouhodobou udržitelnost
        veřejných financí. Vzhledem k odhadovanému dopadu závazků přirozeně
        souvisejících se stárnutím obyvatelstva by této zemi ambicióznější střednědobý cíl
        prospěl.
   (10) Růst veřejných výdajů ve spojitosti se stárnutím obyvatelstva v nadcházejících
        desetiletích má být v Lucembursku nejvyšší z celé EU. Krátkodobé financování
        důchodového systému je v současné době podporováno nízkým indexem závislosti
        starých osob a částečně závisí na příspěvcích placených relativně mladou populací
        přeshraničních pracovníků. V budoucnosti se oba faktory obrátí a očekává se výrazné
        zvýšení nákladů na důchod. Přestože vláda nashromáždila značná aktiva a důchodové
        rezervy stále rostou, nebudou pro zajištění udržitelnosti systému dostatečná. Navíc
        míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věku 55–64) dosahuje 38,2 % a je jedna
        z nejnižších v EU-27 (průměr v EU je 46 %). Přestože je zákonem stanovený
        důchodový věk v zásadě 65 let, lucemburský důchodový systém umožňuje často
        odchod do důchodu dříve, a to bez snížení pobírané částky, která je navíc poměrně
        vysoká. V důsledku toho je průměrný věk opuštění trhu práce 59,4 roku, což
        představuje významnou zátěž na důchodový systém. Vláda v rámci důchodové
        reformy plánuje nový model, jehož cílem bude, aby lidé dobrovolně pracovali déle.
        Zlepšil by se tak index závislosti důchodového systému. Tento mechanismus by se
        však týkal pouze nových důchodců, vztahoval by se pouze na část kariéry po vstupu
        reformy v platnost a její plný účinek by se projevil za 40 let.
   (11) Cenová a nákladová konkurenceschopnost Lucemburska se od počátku posledního
        desetiletí výrazně zhoršila. Je tomu tak v důsledku vývoje mezd a produktivity.
        V období 2000–2010 se náklady na jednotku pracovní síly v Lucembursku zvýšily
        zhruba jedenapůlkrát rychleji, než byl průměr v EU-15, a více než pětkrát rychleji než
        v Německu. Vzhledem k dohodě mezi vládou a odbory na odkladu mechanismu
        automatické indexace mezd z jara 2011 na říjen téhož roku se růst reálných mezd za
        rok 2011 výrazně zmírní. Je třeba ještě přijmout rozhodnutí týkající se následné
        prahové hodnoty. Vzhledem k současným výhledům v oblasti inflace by příští
        automatická indexace mohla připadnout už na jaro 2012, čímž by se dříve nabyté
        výhody z hlediska nákladové konkurenceschopnosti ztratily.
   (12) Navzdory historicky silnému růstu zaměstnanosti je míra zaměstnanosti místních
        obyvatel nižší než průměr v EU, a to zejména na obou koncích věkového spektra.
        Z tvorby pracovních míst v posledních letech měli prospěch zejména osoby s
        bydlištěm v jiných členských státech. Přestože je růst nezaměstnanosti od roku 2008
        spojen s hospodářským poklesem, nabývá stále více strukturální povahy, což dokládá
        skutečnost, že v průběhu let růstu před krizí byl k dosažení zanedbatelného poklesu
        nezaměstnanosti potřebný růst zaměstnanosti zhruba 4 % ročně. Nezaměstnanost
        mladých lidí je relativně vysoká a v roce 2010 dosahovala 16,1 % ve srovnání s 6 % u
        aktivní populace. Míra nezaměstnanosti výrazně závisí na dosažené úrovni vzdělání.
        Mladí místní obyvatelé jsou vystaveni ostré konkurenci ze strany zahraničních
        uchazečů, kteří jsou často stejně nebo lépe kvalifikovaní.
CS                                              4                                              CS
 ---pagebreak---    (13) Lucemburská vláda nastínila řadu závazků v souvislosti s Paktem euro plus4. Tyto
        závazky jsou spojeny se čtyřmi oblastmi tohoto paktu. Pokud jde o finanční stránku,
        vláda schválila prvky důchodové reformy a zavazuje se k finalizaci reformy do konce
        roku 2011. V zájmu posílení finanční stability se opatření zaměřují na posílení
        odolnosti finančního odvětví prostřednictvím regulace a dozoru na evropské a
        mezinárodní úrovni a úsilím o diverzifikaci struktury lucemburského hospodářství.
        Opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na zvyšování účinnosti aktivních politik
        zaměstnanosti (reforma „Administration de l'Emploi”) a podporu celoživotního učení
        v soukromém sektoru formou vyšší finanční spoluúčasti státu. Opatření v oblasti
        konkurenceschopnosti zahrnují odklad indexace mezd z jara 2011 (vyplývající
        z automatického systému indexace) na říjen 2011 a závazek k jednání se sociálními
        partnery o podobném odkladu v roce 2012. Vláda se navíc zavázala ke zlepšení
        podnikatelského prostředí zjednodušením administrativy a lepší infrastrukturou. Tyto
        závazky jsou v souladu s širším plánem reformy nastíněné v programu stability a
        v národním programu reforem a řeší problém v oblasti důchodů,
        konkurenceschopnosti, zaměstnanosti (zejména u mladých a starších pracovníků) a ve
        finančním odvětví. Některé navrhované reformy však nejsou dostatečně podrobné.
        Závazky Paktu euro plus byly posouzeny a zohledněny v doporučeních.
   (14) Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků Paktu
        euro plus pro Lucembursko5. Přihlížela nejen k jejich významu pro udržitelnou
        fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také k jejich souladu s
        pravidly a pokyny EU vzhledem k potřebě posílit obecnou správu ekonomických
        záležitostí Evropské unie zavedením účasti na úrovni EU v budoucích vnitrostátních
        rozhodnutích. V tomto kontextu se Komise domnívá, že ambicióznější snížení
        schodku v roce 2011 by bylo vzhledem k příznivým makroekonomickým výhledům
        možné a že výraznější fiskální úsilí by dovolilo dosáhnout střednědobých cílů v roce
        2012. Měly by být přijaty také další kroky pro reformu důchodového systému a
        podporu aktivního stárnutí, k posílení konkurenceschopnosti a na pomoc mladým
        lidem při získávání pracovních míst.
   (15) Ve světle tohoto posouzení Rada přezkoumala aktualizaci paktu stability Lucemburska
        a své stanovisko6 vyjadřuje zejména v bodech 1) a 2) níže uvedeného doporučení.
        S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada zkoumala národní
        program reforem Lucemburska.
   DOPORUČUJE, aby Lucembursko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:
   (1)    využilo zlepšujících se cyklických podmínek k posílení fiskálního úsilí s cílem dále
          snížit celkový schodek a dosáhnout střednědobého cíle v roce 2012.
   (2)    navrhlo a provedlo rozsáhlou reformu důchodového systému s cílem zajistit jeho
          dlouhodobou udržitelnost počínaje opatřeními, která zvýší účast starších pracovníků,
          a to zejména odrazováním od předčasného odchodu do důchodu a včetně opatření,
          která uvádějí do souvislosti zákonný důchodový věk a očekávaný věk dožití.
   4
        Další podrobnosti ohledně závazků přijatých v rámci Paktu euro plus jsou uvedeny v dokumentu
        SEK(2011) 724.
   5
        SEK(2011) 724.
   6
        Stanoveno v čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     5                                             CS
 ---pagebreak---    (3)     na základě konzultací se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy
           reformovalo systém stanovování mezd s cílem zajistit, aby růst mezd lépe odrážel
           vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti.
   (4)     přijalo kroky ke snížení nezaměstnanosti mladých lidí zintenzivněním opatření pro
           odborné vzdělávání a vzdělávání, jejichž cílem je lépe sladit kvalifikace mladých lidí
           s požadavky trhu práce.
   V Bruselu dne
                                             Za Radu
                                             předseda
CS                                              6                                                 CS


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 11. února 2005 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de Portugal (ECB/2005/3)

text:
               26.2.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 50/6

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 11. února 2005
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de Portugal
   (ECB/2005/3)
   (2005/C 50/06)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Rada Evropské unie ve svém rozhodnutí 1999/70/ES ze dne 25. ledna 1999 o schválení externích auditorů národních centrálních bank (1) schválila společnost PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. jako externího auditora Banco de Portugal.

               (3)

               V souladu s nedávnou změnou v portugalském právu musí nyní audit účetnictví provádět výhradně revisores oficiais de contas (úředně schválení auditoři). Banco de Portugal proto považuje za vhodné nahradit společnost PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. společností PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., neboť společnost PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. nemá status úředně schválených auditorů. ECB nemá proti této změně žádné námitky.

               (4)

               Délka mandátu externího auditora zůstává nezměněna,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Společnost PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. se doporučuje jako externí auditor Banco de Portugal od účetního roku 2004 na období jednoho roku s možností obnovení tohoto mandátu.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. února 2005.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/651/ES (Úř. věst. L 298, 23.9.2004, s. 23).


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Malty na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Malty na období 2012–2016

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/59

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Malty na období 2012–2016
   2013/C 217/15
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Malty na rok 2012 a stanovisko k programu stability Malty na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu Malty podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vedla k závěru, že se Malta potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si zaslouží sledování a žádá politické kroky. Je oprávněné pečlivě sledovat především vývoj v bankovním sektoru a na trhu s nemovitostmi. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí si vyžaduje pozornost politiky.

               (9)

               Dne 30. dubna 2013 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2013 a program stability na období 2012–2016. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Rada dne 4. prosince 2012 zrušila své rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Maltě (5) vzhledem k jeho nápravě v roce 2011, která se na základě prognózy útvarů Komise z podzimu 2012 zdála být trvalá. V roce 2012 však Malta zaznamenala schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP, opět nad referenční hodnotou 3 % HDP. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je postupně snížit schodek z 3,3 % HDP v roce 2012 na 0,8 % HDP v roce 2016, což znamená postupné směřování k střednědobému rozpočtovému cíli. Program stability potvrzuje střednědobý cíl strukturálně vyrovnaného stavu, který je ambicióznější než cíl vyžadovaný Paktem o stabilitě a růstu, avšak jeho dosažení se neplánuje během období programu stability. Cílový schodek v programu stability pro rok 2013 vychází z poměrně vysokého nárůstu daňových příjmů, který se ovšem nezdá být příslušným makroekonomickým scénářem plně vysvětlen. Kromě toho nemá dostatečnou podporu v podrobných opatřeních a stejně je tomu i v následujících letech. V důsledku toho je změna plánovaného (nově vypočteného) strukturálního salda podstatně vyšší než v prognóze útvarů Komise. Podle ní se při nezměněné politice strukturální saldo zlepší v roce 2013 jen o ¼ procentního bodu a v roce 2014 pouze nepatrně.
               Očekává se, že dluh veřejných financí zůstane po celou dobu trvání programu stability nad prahovou hodnotou 60 % HDP. Vnitrostátní orgány předpokládají, že v roce 2014 dluh vzroste na 74,2 % HDP a následně začne klesat na 70 % do roku 2016. Prognóza útvarů Komise z jara 2013 očekává, že poměr dluhu k HDP poroste o něco rychleji, na 74,9 % v roce 2014, protože primární deficit se bude pravděpodobně nadále zvyšovat. Vzhledem k nápravě nadměrného schodku v roce 2011 se Malta nachází v tříletém přechodném období pro uplatňování referenční hodnoty pro snížení dluhu, zahájeném v roce 2012. V roce 2012 nevykázala Malta dostatečný pokrok směrem k dosažení kritéria dluhu a podle prognóz se tak nestane ani v letech 2013–2014. Přestože fiskální rámec Malty je dosti pružný, jeho nezávaznost a krátkodobost fiskálního plánování nepodporují zdravou fiskální situaci. Směrnice 2011/85/EU (6) doposud nebyla provedena a pravidlo strukturálně vyrovnaného rozpočtu stanovené ve Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané dne 2. března 2012 v Bruselu, stále není zavedeno do vnitrostátního práva. Program stability uvádí, že vláda hodlá zřídit fiskální radu, neobsahuje však žádné konkrétní plány.

               (11)

               V oblasti kvality veřejných financí jsou nadále problémem nedodržování daňových předpisů a daňové úniky. Vnitrostátní orgány zavedly řadu významných opatření a další se připravují, je však třeba pečlivě sledovat jejich provádění, neboť konkrétní výsledky se zatím neprojevily. Daňové pobídky vybízející k zadlužování firem zůstávají nadále velice vysoké. V roce 2012 se Malta vyznačovala druhým největším rozdílem v daňovém zacházení s dluhovým financováním a financováním vlastním kapitálem u nových investic. Toto zvýhodnění dluhu může vést k příliš vysokému zadlužení firem a neefektivní alokaci kapitálu. Malta je jedním z mála členských států, které nemají žádná ustanovení proti zvýhodňování zadlužení.

               (12)

               Malta se stále potýká s problémy v oblasti udržitelnosti veřejných financí vzhledem k rozpočtovým dopadům stárnutí populace, které budou podle prognóz podstatně vyšší, než je průměr Unie. Nárůst výdajů na důchody představuje více než polovinu očekávaného zvýšení výdajů spojených se stárnutím, přitom ve srovnání s jinými členskými státy je zákonem stanovený věk odchodu do důchodu nadále nízký a jeho zvyšování stanovené v rámci reformy z roku 2006 je pomalé. Je zapotřebí dalších reforem, aby se zajistila udržitelnost a zároveň zabezpečila přiměřenost a vyřešily se otázky mezigenerační spravedlnosti. Přestože proběhly diskuse se sociálními partnery, žádné konkrétní návrhy na další reformu důchodů předloženy nebyly. Zaměstnanost starších pracovníků je nízká a doposud nebyla dokončena komplexní strategie pro aktivní stárnutí. Omezené poskytování primární péče může spolu s předpokládaným stárnutím obyvatel vést v dlouhodobém horizontu k nárůstu nákladů na zdravotní péči. Správní kapacita v oblasti zadávání veřejných zakázek je nedostatečná, což má za následek složité a zdlouhavé postupy.

               (13)

               Je třeba uvítat opatření ke snížení míry předčasného ukončení školní docházky, včetně nedávného zahájení přípravného procesu vedoucího ke strategii proti předčasnému ukončování školní docházky, i s ohledem na omezení nesouladu mezi nabídkou a poptávkou v oblasti kvalifikací. Účinnost vynaloženého politického úsilí bude závislá na řádném a včasném provedení, které bude nutné pečlivě sledovat. Nedostatečná propojenost vzdělávání a odborné přípravy s potřebami trhu práce však představuje zásadní překážku. Očekává se, že ke vzniku pracovní síly, která odpovídá potřebám trhu práce, přispěje rovněž plánované vytvoření jednotného systému učňovského školství, který zahrne více kvalifikačních stupňů.

               (14)

               Malta také učinila významné kroky ke zvýšení účasti žen na trhu práce, zejména s cílem zlepšit možnosti sladění pracovního a rodinného života. Míra zaměstnanosti žen nadále stoupá, též s přispěním příznivého kohortního efektu. Stále je však prostor pro zlepšení: míra zaměstnanosti žen zůstává stále nízká, účast žen na trhu práce nadále výrazně ovlivňuje jejich rodičovská role a rozdíl v zaměstnanosti mužů a žen je nejvyšší v celé Unii. K dalšímu zvyšování zaměstnanosti žen může přispět posílení podpory pružné organizace práce a zvýšené poskytování dostupné předškolní a mimoškolní péče pro širší skupinu obyvatel.

               (15)

               Maltský mechanismus úpravy životních nákladů má jisté zvláštní rysy, které zřejmě zmírňují jeho negativní dopady na celkovou výkonnost trhu práce a úpravu mezd: mechanismus stanoví paušální zvyšování, takže u mezd přesahujících „referenční“ základní mzdu představuje pouze částečné vyrovnání inflace, existuje možnost odchylek na mikro- i makroúrovni a vyjednávání o mzdách je plně decentralizováno. Avšak v případě velmi nepříznivých fází hospodářského cyklu může v systému přesto nastat problém s flexibilitou reálných mezd, což by bránilo přizpůsobení trhu práce a oslabovalo konkurenceschopnost. Kolísavost cen některých složek cenového indexu, který mechanismus využívá, zejména cen energií, by mohla vést k tlaku na inflaci vznikem inflační spirály. Pro zmírnění potenciálních rizik proto bude mít zásadní význam shromažďování údajů o mzdách a produktivitě na úrovni odvětví a pečlivé sledování dopadů systému indexace mezd. Maltské orgány by měly vliv mechanismu na ekonomiku pečlivě sledovat a být připraveny jej podle potřeby reformovat.

               (16)

               Konkurenceschopnost Malty je nadále v ohrožení vzhledem k velmi nízké diverzifikaci a chabé environmentální výkonnosti dodávek energie, která má za následek vysoké sazby za elektřinu. Tuto nejistotu zhoršuje neutěšená finanční situace hlavního dodavatele elektřiny (Enemalta), očekává se však, že propojení rozvodných soustav elektřiny se Sicílií situaci po roce 2014 zlepší. Přestože se pokročilo v řadě iniciativ, například zavádění fotovoltaické energie, podíl obnovitelných zdrojů energie stále zůstává obzvláště nízký a zdá se, že proveditelnost velkých projektů, jako je budování větrných elektráren, je ohrožena. Byl zaznamenán pokrok v oblasti energetické účinnosti, zejména u veřejných budov, s podporou financování Unie. Environmentální výkonnost dopravního systému na Maltě je rovněž špatná. Malta by potřebovala komplexní dopravní strategii zaměřenou na zlepšení veřejné dopravy, silniční sítě a uhlíkových emisí a na další podporu využívání jiných druhů dopravy, než jsou osobní vozidla.

               (17)

               Bankovní sektor na Maltě má v porovnání s domácí ekonomikou značnou velikost. To je dáno zejména přítomností neklíčových domácích a zahraničních bank s nízkou expozicí vůči domácí ekonomice, přesto je však nutné pokračovat v přísném dohledu nad nimi, aby se zabránilo negativním dopadům jejich aktivit na finanční stabilitu. Domácí banky jsou nadále vystaveny silnému vlivu trhu s nemovitostmi a rezervy určené na krytí úvěrových ztrát jsou poměrně nízké. Proběhla sice diskuse o politikách, je však ještě třeba uskutečnit příslušná regulační opatření. Soudní systém trpí nedostatky, které představují další riziko pro finanční stabilitu. Přílišná délka projednávání konkurzních věcí zabraňuje účinnému prosazování práv ze zajištění. To může v období hospodářského tlaku dále zatěžovat rozvahy bank a zvyšovat jejich ztráty, což vede k nutnosti rekapitalizace.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty. Posoudila národní program reforem a program stability a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Malty a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení č. 2 a 5.

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Malta měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Malta v období 2013–2014 provedla tato opatření:

               1.

               Specifikovat a provést opatření nutná k dosažení roční strukturální korekce stanovené v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku tak, aby došlo k nápravě nadměrného schodku do roku 2014 udržitelným způsobem podporujícím růst a s co nejmenší potřebou využívat jednorázová či dočasná opatření. Po nápravě nadměrného schodku pokračovat přiměřeným tempem ve strukturální korekci tak, aby bylo do roku 2019 dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. V roce 2013 zavést závazný víceletý fiskální rámec založený na pravidlech. Zajistit konkrétní výsledky opatření, jejichž cílem je zlepšit dodržování daňových předpisů a bojovat s daňovými úniky, a podniknout kroky, které omezí zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob.

               2.

               Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a dále reformovat důchodový systém s cílem omezit předpokládaný nárůst výdajů, mimo jiné prostřednictvím opatření, jako je zrychlení zvyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu přizpůsobením věku odchodu do důchodu nebo důchodových dávek změnám ve střední délce života a podpora soukromého důchodového spoření. Přijmout opatření, která zvýší míru zaměstnanosti starších pracovníků dokončením a prováděním komplexní strategie pro aktivní stárnutí. Reformovat zdravotnictví s cílem zvýšit nákladovou efektivnost odvětví, zejména posílením poskytování veřejné primární péče. Zlepšit účinnost a zkrátit délku postupů při zadávání veřejných zakázek.

               3.

               Pokračovat v politickém úsilí s cílem omezit předčasné ukončování školní docházky, zejména zřízením komplexního systému sledování, a zvýšit relevanci vzdělání a odborné přípravy pro trh práce, aby se řešil nesoulad mezi nabídkou a poptávkou v oblasti kvalifikací, mimo jiné ohlášenou reformou systému učňovského školství. Nadále podporovat stoupající účast žen na trhu práce prosazováním pružné organizace práce, zejména zlepšením poskytování a finanční dostupnosti zařízení předškolní a mimoškolní péče.

               4.

               Pokračovat v úsilí o diverzifikaci zdrojů energie, zejména větším využíváním obnovitelné energie a včasným dokončením propojení rozvodných soustav elektřiny se Sicílií. Nadále se věnovat podporování energetické účinnosti a snižování emisí v odvětví dopravy.

               5.

               Přijmout opatření, která dále posílí vytváření větších rezerv určených na krytí úvěrových ztrát v bankovním sektoru, s cílem zmírnit potenciální rizika vyplývající z expozice vůči realitnímu trhu. Pokračovat v politickém úsilí o zajištění přísného dohledu nad bankovním sektorem včetně neklíčových domácích i mezinárodně zaměřených bank. Zlepšit celkovou účinnost soudního systému, například zkrácením délky projednávání konkurzních věcí.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 61.

      (5)  Rozhodnutí Rady 2012/778/EU ze dne 4. prosince 2012 (Úř. věst. L 342, 14.12.2012, s. 43).

      (6)  Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (8)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne  14. března 2006  o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2004

text:
               18.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 81/9

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 14. března 2006
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2004
   (2006/220/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na třetí úmluvu AKT–ES, podepsanou v Lomé dne 8. prosince 1984,
   s ohledem na interní dohodu 86/126/EHS o financování a správě pomoci Společenství (1), a zejména na čl. 29 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 11. listopadu 1986 pro šestý Evropský rozvojový fond (6. ERF) (2), a zejména na články 66 až 73 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se 6. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (3),
   vzhledem k tomu, že podle čl. 29 odst. 3 interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 6. ERF,
   vzhledem k tomu, že provádění operací 6. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,
   DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 6. ERF za rozpočtový rok 2004.

      V Bruselu dne 14. března 2006.

            Za Radu

            předseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Úř. věst. L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady 86/281/EHS (Úř. věst. L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (2)  Úř. věst. L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (3)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/12

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem České republiky na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2017
   (2017/C 261/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Česká republika není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů České republiky v rámci strategie Evropa 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Česká republika se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami.

               (3)

               Dne 25. dubna 2017 předložila Česká republika svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 28. dubna 2017 svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 vláda plánuje v období 2016–2020 dosáhnout celkového rozpočtového přebytku. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 1,0 % HDP – je v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle konvergenčního programu z roku 2017 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2020 bude činit 32,7 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Zatímco rizika spojená s dosažením rozpočtových cílů se jeví jako víceméně vyvážená, výrazný pokles veřejných investic v roce 2016, který má souvislost se zahájením nového cyklu fondů Unie, by mohl mít v roce 2017 za následek silnější oživení veřejných investic, než se očekávalo. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že strukturální saldo poklesne v roce 2017 přibližně na 0 % HDP a v roce 2018 pak na -0,2 % HDP, takže zůstane nad střednědobým rozpočtovým cílem. Celkově Rada dospěla ke stanovisku, že podle prognózy Česká republika v letech 2017 a 2018 ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)

               Pokud jde o fiskální udržitelnost, Česká republika v dlouhodobém výhledu nadále čelí středně velkým rizikům. Tato rizika plynou primárně z předpokládaného dopadu veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, především v oblasti zdravotní péče a důchodů. Obavy vzbuzuje očekávané zvyšování dlouhodobých výdajů na zdravotní péči, a to z hlediska správy i nákladové efektivnosti systému zdravotní péče, který se velkou měrou opírá o dražší nemocniční péči. V současnosti je v různých fázích provádění několik opatření, jejichž výsledky se však zatím neprojevily. Opatření pozměňující důchodový systém, která byla v nedávné době přijata nebo která jsou plánována, by v případě realizace mohla v dlouhodobém výhledu stav veřejných financí zhoršit. Zaprvé parlament přijal právní předpisy, které dávají vládě pravomoc pružněji upravovat mechanismus valorizace důchodů. Projednává rovněž návrhy, jejichž cílem je nastavit strop pro zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na 65 let a zavést mechanismus pro pravidelný přezkum věku odchodu do důchodu. Kromě toho jsou v současné době projednávány i další změny, jako například velkorysejší vzorec valorizace důchodů a diferencované sazby sociálního pojištění v závislosti na počtu dětí.

               (7)

               V lednu 2017 schválil parlament zákon o rozpočtové odpovědnosti s cílem řešit hlavní nedostatky fiskálního rámce České republiky, který byl nedávno vyhodnocen jako jeden z nejslabších v Unii. Doposud však nebyla jmenována nezávislá rozpočtová rada, která by na provádění těchto pravidel dohlížela. Realizace nedávno zavedených opatření navíc bude mít pro posílení účinnosti a stability fiskálního rámce rozhodující význam.

               (8)

               Česká republika se potýká s problémy v oblasti předcházení korupci a také s nedostatky při zadávání veřejných zakázek. Přestože bylo provedeno několik opatření z vládního protikorupčního programu a další reformy se chystají, v praxi není korupce systematicky postihována. Obecně lze říci, že veřejné zakázky v České republice stále charakterizuje nedostatečná hospodářská soutěž, což se odráží ve vysokém počtu řízení s jedinou nabídkou a přímo zadaných zakázek, obzvláště v odvětví informačních technologií. Nedostatky v podpoře odborné přípravy a neexistence struktur pro hromadné nákupy a center kompetence brání profesionalizaci a ztěžuje možnost dosáhnout při zadávání veřejných zakázek výhodného poměru mezi cenou a kvalitou. V tomto ohledu je rovněž typické velmi omezené využívání kvality jako kritéria pro udělení zakázky. Přechod na elektronické zadávání veřejných zakázek stále čelí značným obtížím. K nim se řadí nutnost zlepšit státní platformu pro elektronické zadávání veřejných zakázek (Národní elektronický nástroj) a vyjasnit podmínky pro další využívání soukromých platforem, které již na českém trhu elektronického zadávání zakázek působí.

               (9)

               Podnikatelské prostředí v České republice trpí značnou regulační zátěží a řadou administrativních překážek, zejména pokud jde o postupy pro získávání povolení a daňovou regulaci. V září 2016 předložila vláda novelu stavebního zákona a souvisejících právních předpisů s cílem urychlit a zjednodušit postup udělování stavebních povolení tím, že se do něj začlení posouzení vlivů na životní prostředí. Tento pozměňovací návrh je v současné době projednáván v parlamentu. Náklady na dodržování daňových předpisů pro podniky jsou i nadále nad průměrem Unie. Mezi nedostatky v této oblasti se řadí rovněž časté změny daňového řádu. Boj proti nedodržování daňových předpisů představuje pro české orgány stále prioritu; není však kladen výraznější důraz na jejich zjednodušení. Zákon o daních z příjmů, který by měl být předložen, má daňový řád zjednodušit, tento návrh však zatím není k dispozici.

               (10)

               Míra využívání služeb elektronické veřejné správy v České republice patří k nejnižším v Unii, od roku 2015 však vzrostla. České orgány sice přijaly kroky ke zlepšení dostupnosti služeb elektronické veřejné správy, ale řada z nich se teprve realizuje a některá individuální opatření nebyla dosud zahájena. Odpovědnost za zavádění těchto služeb je rozdělena mezi několik ministerstev a zainteresované strany uvádějí, že meziresortní spolupráce je omezená.

               (11)

               Intenzita výzkumu a vývoje se v posledních letech výrazně zvýšila, neprovází ji však odpovídající zlepšení kvality jeho výsledků. Provádí se reformy řízení systému výzkumu a vývoje, avšak zatím nebyly plně uskutečněny. V únoru 2017 vláda schválila novou metodiku hodnocení (Metodika 17+), která by měla posílit mechanismy související s přidělováním finančních prostředků na základní a aplikovaný výzkum. Přijímá se řada opatření s cílem usnadnit vytváření užších vazeb mezi vysokými školami a podniky, a to na základě strukturálních účinků národních inovačních platforem.

               (12)

               Výsledky vzdělávání jsou obecně dobré, ale základní dovednosti se zhoršily. Výsledky studentů jsou silně ovlivněny jejich sociálně-ekonomickým zázemím. Značně znepokojivé jsou slabé výsledky vzdělávání u znevýhodněných skupin, zejména romské komunity. Odhaduje se, že velmi vysoký podíl romských dětí ukončuje školní docházku předčasně. V souvislosti s podporou inkluzivního vzdělávání bylo přijato značné množství právních a správních opatření, která se nyní začínají provádět. Očekává se, že napomohou ke snížení rozdílů, které existují v dosahovaném vzdělání a studijních výsledcích romských a neromských dětí. V březnu 2016 přijal parlament novelu školského zákona, jež rozšiřuje povinnou školní docházku o poslední rok předškolního vzdělávání a mladším dětem zajišťuje nárok na místo v mateřské škole. Nerovnosti v systému vzdělávání nicméně představují překážku pro zlepšení kvality lidského kapitálu a rovněž brání lidem v dosahování výsledků na trhu práce v pozdějším životě. Vzhledem ke zvyšování požadavků na učitele a stárnutí učitelstva zůstává zajištění atraktivity učitelského povolání i nadále výzvou. Zčásti je to způsobeno poměrně nízkými výdělky, ačkoli platy v posledních letech vzrostly. Vláda po několika odkladech nakonec schválila nový kariérní řád pro učitele a pedagogické pracovníky, jenž má přitažlivost tohoto povolání zvýšit. S významnou podporou z fondů Unie se rozvíjí příležitosti pro další profesní rozvoj učitelů, zejména aktivity profesního rozvoje, jež jsou zaměřeny na výuku ve smíšených skupinách a na inkluzivní vzdělávání. V lednu 2016 schválil parlament reformu vysokoškolského vzdělávání a její výsledky je třeba sledovat. Plánuje se rovněž reforma systému financování vysokoškolských institucí.

               (13)

               Míra nezaměstnanosti v České republice nadále klesá. Stále napjatější situace na trhu práce ztěžuje zaměstnavatelům nábor pracovních sil. Existuje ještě určitý potenciál pro kompenzaci nedostatku pracovních sil, jestliže se zmobilizují skupiny, které jsou na trhu práce zastoupeny méně, například ženy s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací a příslušníci romské komunity. Ke zvýšení ekonomické aktivity těchto skupin by přispělo posílení informační a aktivační kapacity veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s vhodnými a dobře zacílenými aktivními politikami na trhu práce a individualizovanými službami. Ženám s malými dětmi brání v účasti na trhu práce přetrvávající nedostatek cenově dostupných a kvalitních služeb péče o děti, zejména ve věku do tří let, dlouhá rodičovská dovolená, omezené využívání pružné pracovní doby oběma rodiči a nízká míra využívání rodičovské dovolené ze strany otců. V uplynulých letech byla přijata některá opatření s cílem tyto problémy řešit. V případě pracovníků s nízkou kvalifikací jsou nicméně výsledky trhu práce výrazně slabší než u všech ostatních skupin. V parlamentu v současné době probíhá debata o legislativním rámci pro sociální bydlení, který by měl stanovit vnitrostátní standardy a cílové skupiny.

               (14)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (15)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2017 a dospěla ke stanovisku (4), že Česká republika zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

         DOPORUČUJE České republice v období 2017–2018:

               1.

               Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí s ohledem na stárnutí obyvatelstva. Zvýšit účelnost veřejných výdajů, zejména prostřednictvím boje proti korupci a neefektivním postupům při zadávání veřejných zakázek.

               2.

               Odstranit překážky růstu, zejména zjednodušením postupů pro udělování stavebních povolení a dalším snižováním administrativní zátěže podniků, zavedením klíčových služeb elektronické veřejné správy, zlepšením kvality výzkumu a vývoje a podporou zaměstnanosti skupin, které jsou nedostatečně zastoupeny na trhu práce.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.