               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 510 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Francie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Francie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Francii pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Francie potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Souvisí zejména s vysokým veřejným zadlužením a slabou dynamikou v oblasti konkurenceschopnosti, v kontextu nízkého růstu produktivity, což má přeshraniční význam.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být přiměřená, nezbytná, časově omezená a měla by být v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Ve svém sdělení Komise sdílí názor Rady, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému poklesu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožňuje členským státům odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by obvykle platily, a umožňuje Komisi a Radě, aby v rámci paktu přijaly nezbytná politická koordinační opatření.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit zelenou a digitální transformaci, a měly by se poučit z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Současná krize ukázala potřebu plánů připravenosti na krizové situace v odvětví zdravotnictví, které zahrnují zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické zásoby základních potřeb. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování širších plánů připravenosti na krizové situace.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Francie se vyzývá, aby těchto možností plně využila s cílem pomoci jednotlivcům a odvětvím, jichž se problémy nejvíce dotýkají.

               (9)Sociálně-ekonomické dopady pandemie budou pravděpodobně nerovnoměrně rozděleny mezi regiony, a to vzhledem k různým modelům specializace, zejména v regionech, které se výrazně zaměřují na cestovní ruch, jako jsou nejvzdálenější regiony, a obecněji tam, kde dochází k osobním obchodům „tváří v tvář“ se spotřebiteli. To s sebou nese značné riziko prohlubujících se regionálních a územních rozdílů v rámci Francie, což zhoršuje již zjištěnou tendenci pozvolného zvyšování rozdílů mezi hlavním městem, velkými městy a zbytkem země, mezi městskými a venkovskými oblastmi a mezi kontinentální Francií a nejvzdálenějšími regiony. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 7. května 2020 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 30. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Francii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Dne 13. července 2018 Rada doporučila Francii zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  8
                v roce 2019 nepřekročila 1,4 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje významnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 posuzovaných společně. To je důležitý faktor ve zprávě Komise vypracované v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, která posuzuje, jak Francie plnila kritérium dluhu v roce 2019.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá francouzská vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 3,0 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 9,0 % HDP v roce 2020. Poměr veřejného dluhu k HDP se podle programu stability z roku 2020 poté, co se v roce 2019 stabilizoval na 98,1 % HDP, v roce 2020 zvýší na 115,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)V reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijala Francie rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště postiženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření zhruba 1,9 % HDP. Tato opatření zahrnují: financování systému částečné nezaměstnanosti ve výši 1,1 % HDP; 0,4 % HDP na další výdaje na posílení služeb zdravotní péče, příspěvků na zdravotní pojištění a odškodnění zdravotnického personálu; vytvoření fondu solidarity ve výši 0,3 % HDP s cílem poskytnout přímou podporu malým a velmi malým podnikům, jakož i osobám samostatně výdělečně činným. Francie navíc oznámila opatření, která sice nemají okamžitý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 17 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní a sociálních odvodů pro společnosti; urychlené vrácení daně a přeplatků na dani z přidané hodnoty; vytvoření zvláštní rezervy pro přímou podporu strategických společností prostřednictvím kapitálových investic (3,1 % HDP) a úvěrových záruk (13,9 % HDP). Opatření přijatá Francií jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na rozšíření onemocnění COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat nová orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že za nezměněné politiky bude Francie vykazovat saldo sektoru vládních institucí ve výši –9,9 % HDP v roce 2020 a –4,0 % HDP v roce 2021. Míra veřejného zadlužení by měla dosáhnout 116,5 % HDP v roce 2020 a 111,9 % HDP v roce 2021.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, neboť Francie v roce 2019 nedodržela pravidlo týkající se zadlužení a pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 nejsou splněna.

               (16)Francouzský zdravotní systém je při dosahování dobrých výsledků účinný. Krize COVID-19 však poukázala na nedostatky v připravenosti systému, pokud jde o řešení pandemií. Jedná se mimo jiné o: i) obtíže při zajišťování dostupnosti zdravotnických pracovníků, kritických dodávek a osobních ochranných prostředků, jakož i ii) latentní strukturální problémy. Pokud jde o bod i), Francie uvolnila svou rezervu lékařského a zdravotnického personálu a vybavení, včetně mediků a lékařů a zdravotních sester v důchodu. Koordinace reakce napříč všemi segmenty systému zdravotní péče je i nadále výzvou. Pokud jde o latentní strukturální problémy, jsou výsledkem nedostatečné investice do infrastruktur a lidských zdrojů, omezeného přizpůsobování se v oblasti organizace služeb a potřeby lepší koordinace mezi soukromými a veřejnými subjekty. Problémy jsou ještě zhoršeny přetrvávajícími rozdíly mezi regiony. Například navzdory podílu praktikujících lékařů kolem průměru Unie žije přibližně 18 % obyvatel Francie v oblastech, kde je přístup k praktickému lékaři omezený. Jsou zapotřebí další rozhodující snahy o digitalizaci zdravotních služeb, která je základním kamenem vládní strategie pro přeměnu systému zdravotní péče. Krize COVID-19 ukazuje, že lepší využívání elektronického zdravotnictví, zejména telemedicíny, je v době pandemie důležité.

               (17)Krize COVID-19 má negativní dopad na francouzský trh práce a na sociální podmínky. I přesto, že byla přijata zmírňující opatření, nezaměstnanost se podle prognózy Komise zvýší (na 10,1 % v roce 2020 a poté se v roce 2021 vrátí na 9,7 %). Tato opatření zahrnují změnu a prodloužení režimu zkrácené pracovní doby, jakož i opatření přijatá na podporu podniků a pracovníků a zajištění fungování veřejných služeb a systému zdravotní péče. Přetrvávající segmentace trhu práce zůstává zdrojem obav. V roce 2019 byly přibližně dvě třetiny nově přijatých pracovníků přijaty na krátkodobou pracovní smlouvu na dobu kratší než jeden měsíc. Míra přechodu z krátkodobých smluv na smlouvy na dobu neurčitou je jednou z nejnižších v Unii. Nedávná reforma systému dávek v nezaměstnanosti (Unédic) měla za cíl posílit finanční udržitelnost systému a řešit segmentaci. Části reformy související s pravidly týkajícími se odškodnění však byly v důsledku krize pozastaveny. S ohledem na zhoršenou situaci je důležité zajistit, aby dávky v nezaměstnanosti i aktivní podpora zaměstnanosti byly dostupné všem uchazečům o zaměstnání bez ohledu na předchozí zaměstnanecký status. Aby bylo možné řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zlepšit odolnost trhu práce, mělo by se nadále vyvíjet úsilí na podporu přerozdělení pracovní síly napříč odvětvími. Před rozšířením onemocnění COVID-19 zaměstnavatelé stále častěji informovali o obtížích při hledání vhodných kandidátů, což poukazuje na to, že je třeba podporovat zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci. Například zatímco odvětví informačních technologií je obzvláště postiženo nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil, jeho absolventi představují pouze 3 % celkového počtu absolventů.

               (18)V souvislosti s krizí COVID-19 je obzvláště důležité zajistit fungování kritické infrastruktury a volný pohyb zboží na celém jednotném trhu a sledovat a zajistit správné fungování dodavatelských řetězců ve spolupráci se sousedními zeměmi. Za tímto účelem přispěje zrušení opatření přijatých během krize COVID-19, zejména omezení vývozu některých léčebných látek a výrobků, k řešení potřeb občanů v celé Unii soudržným způsobem a v duchu solidarity, zabrání riziku nedostatku a narušení dodavatelských řetězců a v konečném důsledku otevře cestu úspěšné koordinované strategii Unie, pokud jde o ukončení krizového stavu souvisejícího s pandemií COVID-19.

               (19)Francie přijala mnoho režimů na podporu likvidity podniků, a to i v rámci dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu ekonomiky ve stávajícím rozšíření onemocnění COVID-19
                  9
               . Účinné a efektivní provádění těchto systémů je klíčové pro zajištění toho, aby podniky, a zejména malé a střední podniky, měly z těchto systémů prospěch. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

               (20)Celkové podnikatelské prostředí Francie se zlepšilo, Francie však musí pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení svého daňového systému a snížit administrativní zátěž podniků, zejména pokud to má ve střednědobém horizontu podpořit účinné hospodářské oživení. Například podle hodnocení Komise potvrzeného ukazateli z regulace produktových trhů OECD z roku 2018 zůstávají navzdory pokroku a přijetí několika opatření v odvětví služeb regulační omezení ve Francii vyšší než v jiných členských státech, zejména v případě podnikatelských služeb, z nichž mnohé jsou regulovaná povolání, a v oblasti maloobchodu. Jakožto jedno z nejvíce postižených odvětví bude odvětví služeb hrát při překonávání krize a následném oživení významnou úlohu. Návrh požadavků na přístup k činnostem poskytování služeb a jejich výkon by stimuloval inovace, hospodářskou soutěž a profesní mobilitu, což by mělo pozitivní celkový hospodářský dopad. Růst maloobchodní činnosti po pandemii COVID-19 by rovněž mohla podpořit regulační flexibilita.

               (21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. To by se mohlo uskutečnit v rámci priorit evropské environmentální politiky, zejména v rámci iniciativ v oblasti nízkouhlíkové dopravy, energie z obnovitelných zdrojů a renovace budov. Společně s digitální transformací ekonomiky by uvedené mohlo přispět ke krátkodobému stimulu na podporu oživení a během středně dlouhého období po krizi COVID-19 uvést Francii na dlouhodobě udržitelnou cestu, která bude neutrální z hlediska změny klimatu a zároveň bude podporovat její vedoucí postavení v oblasti technologií. Přípravné práce v souvislosti s opatřeními na podporu oživení by se mohly opírat o francouzský národní plán v oblasti energetiky a klimatu, projekty společného zájmu a plány rozvoje infrastruktury. Další investice do energetických infrastruktur, mimo jiné do propojení elektrických sítí, by přispěly ke zlepšení integrace vnitřního trhu Unie s energií a zároveň k zintenzivnění hospodářské soutěže a usnadnění zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Program Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by mohl Francii pomoci vyřešit některé problémy, které představuje přechod na klimaticky neutrální ekonomiku, zejména na územích, na něž se vztahuje příloha D zprávy o zemi
                  10
               . To by Francii umožnilo co nejlépe tohoto fondu využít.

               (22)Během platnosti opatření omezujících volný pohyb osob se digitalizace ukázala jako životně důležitá pro zachování přístupu k vládním, vzdělávacím a lékařským službám a pro zachování hospodářské činnosti, a to prostřednictvím práce na dálku a elektronického obchodování. Ve střednědobém horizontu přináší digitalizace podnikům, zejména malým a středním podnikům, větší příležitosti na obnovu a růst tím, že je dostane do kontaktu s více potenciálními zákazníky, zefektivní výrobní procesy a poskytne pobídky na inovace. Investice do digitalizace zahrnují zajištění odpovídající infrastruktury, zlepšení digitálních dovedností obyvatel, zejména ekonomicky aktivního obyvatelstva. Zdá se, že provádění francouzského plánu pro vysokorychlostní širokopásmové připojení (Plan France Très Haut Débit) probíhá podle plánu, pokud jde o městské oblasti. Významné rozdíly v pokrytí vysokorychlostním připojením v jiných oblastech však přetrvávají.

               (23)Francie má silnou výzkumnou základnu a potenciál zapojit se do konkrétních opatření v oblasti výzkumu a inovací s cílem reagovat na krizi COVID-19, včetně vývoje očkovacích látek a léků. Krize COVID-19 a její důsledky vyžadují posílení spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi veřejným a soukromým sektorem. Jak uvedla francouzská národní rada pro produktivitu, ve střednědobém horizontu by investice do výzkumu a inovací mohly uvolnit růst produktivity. Je rovněž zapotřebí, aby odvětví podporující růst umožnily podnikům využít příležitosti, které nabízí transformace evropského hospodářství.

               (24)Ačkoli se stávající doporučení zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž vztahovaly na reformy, které jsou zásadní pro řešení střednědobých až dlouhodobých strukturálních problémů. Tato doporučení zůstávají relevantní a budou v průběhu ročního cyklu evropského semestru v příštím roce i nadále sledována. To platí i pro doporučení týkající se hospodářských politik v oblasti investic. Tato doporučení by měla být zohledněna při strategickém plánování financování politiky soudržnosti po roce 2020, a to včetně zmírňujících opatření a výstupních strategií týkajících se současné krize.

               (25)Evropský semestr poskytuje rámec pro trvalou koordinaci hospodářské a zaměstnanecké politiky v Unii, což může přispět k udržitelnému hospodářství. Pokud jde o provádění cílů udržitelného rozvoje OSN, členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 zaznamenaly pokrok. Zajištěním úplného provedení níže uvedených doporučení přispěje Francie k pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o zajištění konkurenceschopné udržitelnosti v Unii.

               (26)Klíčem k dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu rozšíření onemocnění COVID-19 je úzká koordinace ekonomik v hospodářské a měnové unii. Francie by měla jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny zajistit, aby její politiky byly i nadále v souladu s doporučeními eurozóny a byly koordinovány s doporučeními ostatních členských států eurozóny.

               (27)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu francouzské hospodářské politiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (28)Na základě uvedeného posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (29)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Předložená doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Francii v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky v chodu a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a současně usilovat o zvýšení investic. Posílit odolnost systému zdravotní péče zajištěním dostatečných dodávek kritických léčivých přípravků a vyváženým rozdělováním zdravotnických pracovníků, jakož i investováním do elektronického zdravotnictví.

               2.Zmírnit dopady krize na zaměstnanost a sociální oblast, mimo jiné podporou dovedností a aktivní podporou pro všechny uchazeče o zaměstnání.

               3.Zajistit účinné provádění opatření na podporu likvidity podniků, zejména malých a středních podniků. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice vedoucí k hospodářskému oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, energetické a digitální infrastruktury, jakož i na výzkum a inovace.

               4.Pokračovat ve zlepšování právního prostředí, snížit administrativní zátěž podniků a zjednodušit daňový systém.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o uzavření prováděcího protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat nový prováděcí protokol k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu uzavřené s Mauricijskou republikou
                  1
               , který bude v souladu s potřebami loďstva Unie, nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice
                  2
                a se závěry Rady ze dne 19. března 2012
                  3
                ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  4
               .

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Mauriciem vstoupila v platnost dne 28. ledna 2014 na dobu šesti let a automaticky se prodlužuje po dodatečných obdobích v délce tří let. Aktuální čtyřletý prováděcí protokol
                     5
                   začal být použitelný dne 8. prosince 2017 a jeho použitelnost skončí dne 7. prosince 2021. Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel. Poskytuje rybolovná práva na tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla EU ze čtyř členských států (Španělsko, Francie, Itálie a Portugalsko).

                  Roční finanční příspěvek z veřejných zdrojů EU splatný Mauriciu činí 220 000 EUR za přístup, plus zvláštní částky ve výši 220 000 EUR na podporu rybářské politiky a 135 000 EUR na podporu rozvoje námořní politiky a oceánské ekonomiky.

                  Komise navrhuje sjednat nový prováděcí protokol plně zohledňující nařízení o společné rybářské politice
                     6
                  .

               EU vytvořila síť dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v Indickém oceánu, například se Seychelami a Madagaskarem. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu pomáhají prosazovat cíle společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost loďstva EU mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nadto podporují vědeckou spolupráci mezi EU a jejími partnery, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a podněcují správu a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev, poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a přispívají k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu. Uvedené dohody posilují pozici EU v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích – v případě Mauricia v Komisi pro tuňáky Indického oceánu (IOTC)
                  7
               .

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o novém prováděcím protokolu s Mauriciem je v souladu s vnější činností EU v afrických, karibských a tichomořských zemích, a zejména s cíli EU, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv. Je rovněž v souladu s prozatímní dohodou o hospodářském partnerství, kterou uplatňují Mauricius, Seychely, Zimbabwe, Madagaskar a Komory a jejíž oblast působnosti se rozšiřuje na další otázky související s obchodem, jako jsou obchod a udržitelný rozvoj.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází z ustanovení části páté (Vnější činnost Unie) hlavy V (Mezinárodní smlouvy) článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), jež stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod s třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Tento nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  V roce 2021 provedla Komise hodnocení ex post stávajícího protokolu a hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Její závěry jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU mají o rybolov při pobřeží Mauricia zřejmý zájem a že obnovení protokolu je v zájmu obou stran. Obnovení protokolu by navíc pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu.

                  Pro EU je důležité zachovat nástroj umožňující úzkou odvětvovou spolupráci se strategickým aktérem na subregionální úrovni a obecněji posílit vztahy s Mauriciem. To EU rovněž pomůže budovat aliance v rámci IOTC. Pro loďstvo EU, též z nejvzdálenějších regionů v Indickém oceánu, to znamená zachovat si přístup k důležité rybolovné oblasti v jurisdikci Mauricia za účelem rozvoje strategií lovu podle víceletého mezinárodního právního rámce. K relevantnosti zamýšleného nového protokolu, a to jak pro odvětví rybolovu v EU, tak pro Mauricius, navíc přispívá význam této partnerské země, pokud jde o zpracování tuňáka uloveného v Indickém oceánu a vývoz produktů z tuňáka do EU. Cílem mauricijských orgánů je udržovat vztahy s EU, mimo jiné kvůli posilování správy oceánů a využívání zvláštní odvětvové podpory, která nabízí víceleté možnosti financování.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení Komise konzultovala s členskými státy, zástupci odvětví, mezinárodními organizacemi občanské společnosti, jakož i správou rybolovu a občanskou společností na Mauriciu. Konzultace se konaly také v rámci zasedání poradního sboru pro dálkový rybolov.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Ve směrnicích pro jednání (navržených v příloze rozhodnutí) se doporučuje zahrnout do protokolu ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky nového protokolu zahrnují platbu finančního příspěvku Mauriciu. Příslušné rozpočtové prostředky, pokud jde o prostředky na závazky a platby, budou muset být každoročně zahrnuty do rozpočtové položky pro dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (08 05 01) a budou muset být slučitelné s finančním plánem podle víceletého finančního rámce na období 2022–2027. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly, které na začátku roku ještě nevstoupily v platnost
                  8
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve třetím čtvrtletí roku 2021.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

               ·Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nového prováděcího protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu s Mauriciem,

               ·Komise byla v této souvislosti jmenována vyjednavačem EU,

               ·Komise vedla jednání v konzultaci se zvláštním výborem, v souladu se SFEU,

               ·Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o uzavření prováděcího protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření nového prováděcího protokolu k dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Mauricijskou republikou
                  9
               ,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Unie jednala s vládou Mauricijské republiky o novém prováděcím protokolu k dohodě o partnerství v oblasti rybolovu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci s Pracovní skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 79, 18.3.2014, s. 3.

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (4)

                        KOM/2011/0424 v konečném znění.

                     (5)

                        Úř. věst. L 279, 28.10.2017, s. 3.

                     (6)

                        Část IV hlava II.

                     (7)

                        IOTC je mezivládní organizace odpovědná za řízení rybolovných zdrojů tuňáka a tuňákovitých ryb v Indickém oceánu;
                  https://iotc.org/

                     (8)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

                     (9)

                        Úř. věst. L 79, 18.3.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            PŘÍLOHA

            doporučení proROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o uzavření prováděcího protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavřít prováděcí protokol k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –Prováděcí protokol by měl vymezit obecný rámec pro rybolovné činnosti plavidel EU v mauricijských vodách a pro spolupráci EU s Mauriciem v oblasti rybolovu.

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit vzájemné výhody pro EU a Mauricius by cíle pro jednání Komise měly vycházet z těchto aspektů:

               ·zajištění přístupu do rybolovné oblasti Mauricia a nezbytných povolení pro plavidla EU k provádění rybolovu v této oblasti, čímž se mimo jiné rozšíří síť dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici v Indickém oceánu,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními rybolovnými organizacemi s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit mezinárodní správu oceánů. Rybolovné činnosti by měly být zacíleny výhradně na dostupné zdroje a zohledňovat rybolovnou kapacitu místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·snaha o získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstva EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, a uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení a na zájmy nejvzdálenějších regionů EU,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli Mauricia, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, jakož i podpora hospodářské činnosti,

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad,

               ·zajištění toho, aby protokol přispíval k podpoře udržitelného růstu a důstojné práce souvisejících s rybolovnými činnostmi s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce,

               ·zahrnutí ustanovení o zákazu diskriminace mezi loďstvy a o transparentnosti.

               –Protokol by měl zejména stanovit:

               ·rybolovná práva, jež mají být udělena plavidlům EU,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení,

               ·mechanismy provádění odvětvové podpory.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů v rámci požadavků stanovených v nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016
                  1
               .

               Od vstupu tohoto nařízení v platnost si může Europol vyměňovat údaje s třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi na základě mezinárodní dohody, která poskytuje dostatečná ochranná opatření ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob. Za sjednávání těchto mezinárodních dohod odpovídá jménem Unie Komise. Europol také může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               V jedenácté zprávě o pokroku na cestě ke skutečné a účinné bezpečnostní unii
                  2
                určila Komise osm zemí Blízkého východu a severní Afriky
                  3
               , s nimiž by vzhledem k teroristické hrozbě, problémům spojeným s migrací a operativním potřebám Europolu měla být jednání zahájena přednostně. S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  4
               , závěrech Rady
                  5
                a globální strategii
                  6
               , jakož i na operativní potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti, jak prokázala mimo jiné opatření v návaznosti na útok v městě Christchurch v březnu 2019, se Komise domnívá, že je nutné doplnit Nový Zéland na seznam prioritních zemí, s nimiž mají být v nejbližší budoucnosti zahájena jednání. Nový Zéland o tento krok oficiálně požádal dne 23. srpna 2019.

               V dubnu 2019 podepsal Europol s novozélandskou policií pracovní ujednání. Uvedené ujednání poskytuje rámec pro strukturovanou spolupráci na strategické úrovni a týká se mimo jiné zřízení zabezpečené linky umožňující přímou bezpečnou komunikaci a vyslání styčného důstojníka z Nového Zélandu do Europolu. Ujednání však neobsahuje právní základ pro výměnu osobních údajů. V současné době neexistuje pro pravidelnou a strukturovanou výměnu osobních údajů mezi orgány Nového Zélandu pro vymáhání práva a Europolem žádný právní základ, který je však pro účinnou operativní spolupráci zásadní.

               Právní normy pro ochranu osobních údajů na Novém Zélandu jsou obsaženy především v zákoně o ochraně soukromí ze dne 17. května 1993 v novelizovaném znění ze dne 7. září 2010
                  7
               . Tento zákon stanoví dvanáct zásad pro ochranu soukromí, které upravují zpracování osobních údajů. Zákon o ochraně soukromí se vztahuje na soukromé i veřejné subjekty včetně orgánů pro vymáhání práva. Zákonem o ochraně soukromí se také zřizuje úřad komisaře pro ochranu soukromí jakožto nezávislý úřad Nového Zélandu pro ochranu údajů.

               Politické souvislosti

               Po útoku pravicového teroristy v městě Christchurch uspořádal francouzský prezident Emmanuel Macron a ministerská předsedkyně Nového Zélandu Jacinda Ardernová 15. května 2019 v Paříži akci „Christchurch Call“, které se zúčastnil i předseda Komise Jean-Claude Juncker a jež podtrhla význam otázky odstraňování teroristického obsahu online při zaručení ochrany základních práv. Vlády zúčastněných zemí a technologické společnosti, jakož i Evropská komise se ve výzvě s názvem „Christchurch Call to Action“ zavázaly k odstraňování teroristického a násilného extremistického obsahu z internetu (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               Evropská unie a Nový Zéland jsou podobně smýšlející partneři, kteří sdílejí obdobné názory a přístupy k mnoha globálním otázkám. Dohoda o partnerství, vztazích a spolupráci mezi EU a Novým Zélandem, podepsaná dne 5. října 2016, připravuje půdu pro silnější vztah postavený na pevnějších základech, protože obsahuje řadu článků, v nichž se strany této dohody zavazují spolupracovat v oblastech, jako je boj proti terorismu, spolupráce v oblasti vymáhání práva, předcházení organizované trestné činnosti a korupci a boj proti nim, boj proti drogám, kyberkriminalita, praní peněz, financování terorismu, migrace a azyl.

               EU a Nový Zéland jsou rovněž partnery v Globálním fóru pro boj proti terorismu, což je mezinárodní sdružení 29 zemí a Evropské unie, které si klade za cíl omezit zranitelnost lidí na celém světě prostřednictvím předcházení teroristickým činům, jejich potírání a stíhání a boje proti podněcování k terorismu a náboru teroristů. EU a Nový Zéland úzce spolupracují v otázkách zahraniční a bezpečnostní politiky a účastní se pravidelného politického dialogu a dialogu o otázkách bezpečnosti. Součástí tohoto dialogu jsou pravidelné konzultace na úrovni ministrů a vyšších úředníků. Nový Zéland se na základě rámcové dohody o partnerství z roku 2012 mohl zapojit do některých operací EU pro řešení krizí a zúčastnil se například námořní operace EUNAVFOR Atalanta (pirátství u břehů Afrického rohu).

               Operativní potřeby

               Potenciál pro další spolupráci s Novým Zélandem existuje ve všech oblastech trestné činnosti, kterými se Europol zabývá. Tento seznam je demonstrativní seznam operativních potřeb Europolu, pokud jde o spolupráci s Novým Zélandem.

               ·Terorismus: Terorismus představuje vážný problém jak pro Nový Zéland, tak pro Evropskou unii, přičemž oba tyto regiony již byly terčem teroristických útoků. Vedle zlepšení přehledu o hrozbách a zjišťování nových trendů je nutné navázat užší spolupráci, která bude zahrnovat výměnu osobních údajů s cílem účinně předcházet teroristickým trestným činům, včetně přesunu teroristů, financování terorismu a zneužívání internetu k terorismu, odhalovat tyto činy a stíhat je.

                  Evropské centrum pro boj proti terorismu, které je součástí Europolu, má silný operativní zájem na výměně operativních a osobních údajů s Novým Zélandem, což platí i naopak, jak se ukázalo po útoku v Christchurchi. V návaznosti na tento útok pracovala jednotka Europolu pro oznamování internetového obsahu (EU IRU) na zjišťování obsahu a vzorců jeho šíření po celém internetu. Rychlost a rozsah, v jakém po tomto útoku došlo ke zneužívání internetu, a ohromný počet zapojených poskytovatelů online služeb byly zcela bezprecedentní a poukázaly na omezení, jaká vykazují stávající postupy při řešení podobných hrozeb. Operativní dohoda s Novým Zélandem by nejen posílila vedoucí postavení Europolu, pokud jde o operativní reakci na výzvu z Christchurche, která má za cíl odstranění teroristického a násilného extremistického obsahu na internetu, ale také by dala Europolu právní rámec pro rozvoj pokročilé spolupráce s Novým Zélandem v záležitostech týkajících se terorismu.

               ·Kyberkriminalita: Pro orgány EU pro vymáhání práva je Nový Zéland klíčovým partnerem při vyšetřování případů pohlavního vykořisťování dětí.

                  Novozélandská policie se podílí na činnosti pracovní skupiny Virtual Global Taskforce a je jejím aktivním partnerem. Jedná se o hlavní síť partnerů Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě, které funguje při Europolu, v boji proti pohlavnímu zneužívání dětí prostřednictvím internetu. Příslušné orgány členských států EU, které jsou odpovědné za vyšetřování těchto složitých trestných činů, přičemž čelí řadě právních a technických problémů, vysoce oceňují pokročilé znalosti odborníků z Nového Zélandu v oblasti vyšetřování pohlavního vykořisťování dětí na internetu a jejich ochotu sdílet své znalosti s účastníky těchto setkání. Z operativního hlediska může mít Nový Zéland v oblasti kyberkriminality pro Europol významný přínos, zejména pokud jde právě o pohlavní vykořisťování dětí prostřednictvím internetu. Novozélandská policie a oddělení Ministerstva vnitra Nového Zélandu, které se zabývá vykořisťováním dětí online, v této oblasti aktivně působí, mají zkušenosti a sehrály již významnou úlohu při prioritních operacích.

                  Nový Zéland je nyní jedinou zemí v síti Five Eyes (Patero očí)
                  8
               , s níž Europol nemá právní základ pro výměnu osobních údajů. Schopnost obou stran sdílet cenné operativní informace a systematicky spolupracovat je tak omezená. Rovněž dochází k situacím, kdy se dvoustranné kontakty musí navazovat přímo s členskými státy nebo prostřednictvím agentur, které jsou třetími stranami, například Interpolu. Povaha těchto kontaktů snižuje efektivitu členských států při řešení tohoto druhu trestné činnosti a zbavuje je možnosti podílet se na přidané hodnotě, kterou může Europol nabízet, zejména v oblasti teroristického obsahu online a pohlavního vykořisťování dětí na internetu, a mít z této přidané hodnoty prospěch.

               ·Nebezpečné motorkářské gangy: Novozélandská policie a Europol mají velký zájem na spolupráci při stíhání nebezpečných motorkářských gangů. Tyto gangy představují pro Nový Zéland stále větší problém a novozélandská policie nedávno zřídila zvláštní zpravodajské oddělení Gangs Intelligence Unit, které se tímto jevem zabývá jako jedním ze svých hlavních cílů. Europol se v rámci svého analytického projektu Monitor zaměřuje zejména na cesty novozélandských členů nebezpečných motorkářských gangů do Evropy, jejich záznamy v rejstříku trestů a na jejich údajné kontakty na určité části organizovaného zločinu v jihovýchodní Asii.

               ·Drogy: Europol již v minulosti pracoval na případu rozsáhlého obchodu s amfetaminem, který směřoval z EU na Nový Zéland. V této oblasti existuje potenciál pro další spolupráci s Novým Zélandem.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery. Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu
                  9
               .

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada dala zmocnění k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  10
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Podle ustanovení nařízení (EU) 2016/794, zejména těch, která se týkají předávání osobních údajů Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím, může Europol předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené Unií podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, která poskytuje dostatečná ochranná opatření ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání s cílem uzavřít dohodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu (dále jen „dohoda“).

               (4)Jak je také vysvětleno v 35. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/794, měla by Komise mít možnost konzultovat evropského inspektora ochrany údajů také během jednání o dohodě a v každém případě před jejím uzavřením.

               (5)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami.

               (6)Dohodou by nemělo být ovlivněno ani dotčeno předávání osobních údajů ani jiné formy spolupráce mezi orgány odpovědnými za ochranu národní bezpečnosti,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 2

               Jednání se povedou v konzultaci s příslušným [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne 30.10.2019

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016, Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Tunisko a Turecko.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (6)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Zákon o ochraně soukromí se v současnosti přepracovává na základě návrhu zákona předloženého v březnu 2018.

                     (8)

                     Zpravodajská

                   aliance, jejímiž členy jsou

                     Austrálie

                  ,

                     Kanada

                  ,

                     Nový Zéland

                  ,

                     Spojené království

                   a

                     Spojené státy

                  .

                     (9)

                        Zejména s články 3, 23, 25 a kapitolou VI nařízení (EU) 2016/794.

                     (10)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV, Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a novozélandkými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody by mělo být poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Nového Zélandu, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení by se spolupráce a výměna údajů podle této dohody měly vztahovat pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na předcházení terorismu a boj proti němu, potírání organizované trestné činnosti a boj proti kyberkriminalitě. Dohoda by měla specifikovat rozsah působnosti a účely, pro které může Europol předávat osobní údaje příslušným orgánům Nového Zélandu.

               3)Dohoda by měla jasně a přesně uvádět nezbytné záruky a kontroly při výměně osobních údajů mezi Europolem a novozélandskými příslušnými orgány, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště. Kromě níže uvedených záruk by tyto záruky měly zahrnovat požadavek, aby se na předávání osobních údajů vztahovaly povinnosti související se zachováním důvěrnosti a aby osobní údaje nebyly používány v souvislosti se žádostí o trest smrti, jeho vynesením nebo výkonem nebo s jakoukoli formou krutého a nelidského zacházení, aniž jsou dotčeny doplňkové záruky, které mohou být vyžadovány.

               Zejména:

               a)Dohoda by měla obsahovat definice klíčových pojmů. Dohoda by měla zejména obsahovat definici osobních údajů, která bude v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2016/680.

               b)Dohoda by měla respektovat zásadu specifičnosti, což zaručí, že údaje nebudou zpracovány pro jiné účely než pro účely předání. Za tímto účelem by se měly účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody vymezit jasně a přesně a neměly by přesáhnout to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               c)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou by se měly zpracovávat korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda by měla stanovit pro Europol povinnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz, zničení nebo další zpracování. Dohoda by měla zavazovat příslušné orgány Nového Zélandu k dodržování těchto omezení a přesně stanovit, jak bude dodržování těchto omezení vymáháno v praxi. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Měly by být také přesné a aktualizované. Měly by se uchovávat pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány. K dohodě by měla být připojena příloha, která bude obsahovat úplný seznam příslušných orgánů na Novém Zélandě, jimž může Europol předávat osobní údaje, jakož i stručný popis jejich pravomocí.

               d)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem by mělo být zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               e)Dohoda by měla zajistit vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž by měla zajistit vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručit opravné prostředky.

               f)Dohoda by měla stanovit pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               g)Dohoda by měla vymezit kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               h)Dohoda by měla obsahovat závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda by měla rovněž stanovit oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               i)Další předávání informací novozélandskými příslušnými orgány jiným orgánům na Novém Zélandu, mimo jiné pro použití v soudních řízeních, by se mělo povolit pouze pro původní účely předání Europolem a s výhradou vhodných podmínek a záruk včetně předchozího schválení ze strany Europolu.

               j)Na další předávání informací novozélandskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi by se měly vztahovat stejné podmínky jako v písmeni i), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání by mělo být povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               k)Dohoda by měla zajistit systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Nového Zélandu, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány by měly mít zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, by měly být odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda by měla stanovit účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Součástí dohody by měla být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               6)Dohoda by měla obsahovat ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit, zejména v případě, že třetí země již účinně nezajišťuje úroveň ochrany základních práv a svobod, která je vyžadována podle této dohody. Dohoda by měla rovněž stanovit, zda mohou být nadále zpracovávány osobní údaje spadající do její působnosti, které byly předány před jejím pozastavením nebo ukončením. Další zpracovávání osobních údajů, pokud je povoleno, by mělo být v každém případě v souladu s ustanoveními dohody v době pozastavení nebo ukončení;

               7)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               8)Dohoda by měla mít stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a měla by obsahovat příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Komise navrhuje sjednat nový protokol, který by odpovídal skutečným možnostem a potřebám loďstva členských států a byl v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Evropská unie a vláda Cookových ostrovů uzavřely dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu
                     1
                  , která je účinná od 14. října 2016
                     2
                  . Platnost prováděcího protokolu k ní skončí dne 13. října 2020. Protokol stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel.

                  Protokol stanoví pro první a druhý rok částku 385 000 EUR a pro třetí a čtvrtý rok částku 350 000 EUR, která se vyplatí z rozpočtu EU jako finanční vyrovnání za přístup k referenčnímu množství 7 000 tun za rok. Majitelé lodí z EU navíc zaplatí poplatky za povolení na základě cen stanovených v protokolu pro přidělenou kvótu. Kromě toho se z rozpočtu EU poskytne také 350 000 EUR ročně na podporu politiky Cookových ostrovů v odvětví rybolovu na čtyřleté období platnosti protokolu.

                  Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Cookovými ostrovy stanoví rybolovná práva na tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla EU ze dvou členských států (Španělska a Francie). Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Cookovými ostrovy je v současné době jedinou aktivní dohodou v Tichém oceánu
                     3
                  .

                  Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu kromě toho podporují vědeckou spolupráci mezi EU a jejími partnery, transparentnost a udržitelnost pro lepší řízení rybolovných zdrojů. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu podporou monitorování, kontroly a dohledu nad činnostmi vnitrostátních a zahraničních loďstev a poskytováním finančních prostředků na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podporují správu a přispívají k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu, včetně důstojné práce spojené s rybolovnými činnostmi. Tyto dohody posilují postavení EU v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích, v případě Cookových ostrovů zejména v Komisi pro rybolov ve středozápadním Tichém oceánu (WCPFC)
                     4
                  . Rybolovná práva udělená prostřednictvím dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu jsou založena na nejlepším dostupném vědeckém poradenství a přispívají k lepšímu dodržování mezinárodních opatření.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o novém protokolu s Cookovými ostrovy je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k africkým, karibským a tichomořským zemím, a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází z čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Komise provedla v letech 2019 a 2020 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě mezi EU a Cookovými ostrovy o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise
                     5
                  .

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU (zaměřené na druhy tuňáka) má silný zájem na působení v rybolovné oblasti Cookových ostrovů a že se jako upřednostňovaná možnost jasně jeví obnovení protokolu. Jeho neobnovení by připravilo EU o nástroj, kterým je schopna reagovat na potřeby různých zúčastněných stran a na své vlastní potřeby, pokud jde o posílení globální správy oceánů v západním a středním Tichém oceánu prostřednictvím mnohostranného rámce WCPFC.

                  V případě Cookových ostrovů přinese intervence EU přidanou hodnotu, co se týče víceleté jistoty rozpočtových příjmů, oficiální platformy pro odvětvový dialog a přímé výměny s EU, pokud jde o spolupráci a rámec pro společné monitorování a kontrolu činností EU. Dohoda o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu přispěje k prosazování odpovědných rybolovných postupů a umožní přístup ke zvláštní rozpočtové položce (odvětvové podpoře) pro finanční podporu provádění vnitrostátní politiky Cookových ostrovů v oblasti rybolovu.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení byly konzultovány členské státy, zástupci odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i správa rybolovu a občanská společnost Cookových ostrovů. Konzultace se konaly také v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Základní práva

                  Součástí dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu je i ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Rozpočtové důsledky spojené s novým protokolem zahrnují platbu finančního příspěvku Cookovým ostrovům, který je slučitelný s víceletým finančním rámcem, zejména pokud jde o příspěvky do rozpočtové položky
                     6
                   určené pro dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na návrhy nevstoupivší v platnost na počátku roku.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve druhém nebo třetím čtvrtletí roku 2020.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nového protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s vládou Cookových ostrovů,

                  – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

                  – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  – Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Měla by se zahájit jednání s cílem uzavřít nový protokol k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               (2)V případě, že by to bylo nezbytné s cílem zabránit dlouhému přerušení rybolovných činností, mělo by se zmocnění udělit i k jednání o omezeném prodloužení stávajícího protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu
                  7
               .

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Unie jednala s vládou Cookových ostrovů o novém protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               Komise se rovněž zmocňuje k jednání o omezeném prodloužení současného protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci s Pracovní skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 131, 20.5.2016, s. 3.

                     (2)

                        Úř. věst. L 131, 20.5.2017, s. 10.

                     (3)

                        Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi EU a Federativními státy Mikronésie, mezi EU a Šalamounovými ostrovy a mezi EU a Kiribati jsou v současné době neaktivní, neboť nemají platný prováděcí protokol.

                     (4)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  , orgán zřízený podle mezinárodního práva pro zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů v tomto regionu.

                     (5)

                        [odkaz].

                     (6)

                        Viz kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Protokol o provádění dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (Úř. věst. L 131, 20.5.2016, s. 10).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení proROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o novém protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

               Cílem jednání je uzavření protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  1
                a se závěry Rady ze dne 19. března 2012
                  2
                ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  3
               .

               S cílem zajistit prostřednictvím tohoto nového protokolu podporu udržitelného a odpovědného rybolovu vycházejí směrnice pro jednání Komise z těchto cílů:

               ·zajistit přístup do rybolovné oblasti Cookových ostrovů a nezbytná povolení pro plavidla loďstva Unie, aby mohla provádět rybolov v této oblasti,

               ·řádné zohlednit nejlepší dostupné vědecké poradenství a relevantní plány řízení přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit a zvýšit environmentální udržitelnost rybolovných činností, které budou zaměřeny výhradně na dostupné přebytečné zdroje, s přihlédnutím k rybolovné kapacitě místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost bude věnována společné povaze dotyčných rybích populací,

               ·snažit se o získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích úměrného zájmům loďstev Unie, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva,

               ·zajistit, aby přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva Unie v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení,

               ·pokračovat v dialogu za účelem posílení odvětvové politiky a podpory zavedení odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu, návazná opatření, kontrolu a monitorování rybolovné činnosti a vědecká doporučení, a s ohledem na obživu a zájmy místních rybářských komunit,

               ·zahrnout ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad,

               ·zajistit, aby protokol přispíval k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi, s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce (ILO).

               Protokol by měl zejména definovat:

               –rybolovná práva, jež mají být udělena plavidlům Unie, podle kategorií,

               –finanční vyrovnání a podmínky jeho úhrady a

               –mechanismy provádění odvětvové podpory.

               S cílem zabránit přerušení rybolovných činností by měl nový protokol obsahovat ustanovení o prozatímním uplatňování ode dne následujícího po dni skončení platnosti stávajícího protokolu.

               V případě, že by jednání o novém protokolu k Dohodě mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu trvala déle, než se očekávalo
                  4
               , a aby se předešlo dlouhému přerušení rybolovných činností, Komise by měla usilovat o to, aby se s vládou Cookových ostrovů dohodla na prodloužení stávajícího protokolu
                  5
                na omezenou dobu, pokud možno maximálně na jeden rok, přičemž se bude dále snažit uzavřít dohodu o novém protokolu v souladu s výše uvedenými cíli.

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Ref: ST 7087 2012 REV 1 COR 1 ze dne 20. března 2012.

                     (3)

                        Ref: COM(2011) 417 final ze dne 13. července 2011.

                     (4)

                        Především kvůli důsledkům spojeným se současnou globální sanitární situací vyplývající z vypuknutí pandemie COVID-19.

                     (5)

                        Protokol o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (Úř. věst. L 131, 20.5.2016, s. 10.)


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.3.2021
            COM(2021) 138 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Angolskou republikou o usnadňování investic

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Dne 19. prosince 2019 přijala Rada rozhodnutí
                  1
               , kterým se mění směrnice pro jednání o dohodách o hospodářském partnerství (EPA) s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi a regiony (AKT), v rozsahu, v němž tyto dohody spadají do pravomoci Unie (dále jen „směrnice pro jednání z roku 2019“). Uvedené nové směrnice pro jednání aktualizovaly široký mandát i směrnice pro jednání vydané Radou dne 12. června 2002 (9930/02).

               V bodě 6.2 prvním pododstavci pozměněných směrnic pro jednání se uvádí: „Investice. V souladu s cílem, jímž je „zmírnění a výhledově i vymýcení chudoby v souladu s cílem udržitelného rozvoje“, (a s ohledem na články 1, 29, 75 až 78 a přílohu II dohody z Cotonou a na příslušná ustanovení její nástupnické dohody, jakmile bude použitelná) se strany dohodly, že vytvoří rámec, který usnadní, posílí a podnítí vzájemně prospěšné udržitelné investice mezi nimi, se zřetelem k vícestranným iniciativám, které jsou usnadňování investic věnovány. Tento rámec bude vycházet ze zásad nediskriminace, otevřenosti, transparentnosti a stability. Strany budou dbát na rozvoj atraktivního a stabilního investičního prostředí a budou za tímto účelem podporovat stabilní a transparentní pravidla pro investory a usilovat o lepší finanční začlenění a přístup k finančním prostředkům.“

               Angola dosud není stranou dohody o hospodářském partnerství uzavřené mezi EU a skupinou SADC EPA
                  2
                a uvedená dohoda neobsahuje ustanovení o usnadňování investic.

               Ve společném prohlášení
                  3
                ze dne 8. září 2020 výkonný místopředseda Evropské komise Valdis Dombrovskis a angolský ministr obchodu a průmyslu Victor Fernandes společně potvrdili „úmysl zahájit předběžné rozhovory o investiční dohodě mezi EU a Angolou – nad rámec dohody o hospodářském partnerství – se zaměřením na usnadnění investic.“

               Podle stávajících směrnic pro jednání, které byly aktualizovány v roce 2019, je Komise zmocněna Radou jednat se zeměmi a regiony AKT o dohodách o hospodářském partnerství týkajících se široké škály témat, včetně ustanovení týkajících se usnadnění investic
                  4
               . S ohledem na tuto skutečnost a na ochotu Angoly sjednat v této věci dohodu s EU Komise doporučuje, aby jednání s Angolou týkající se dohody o usnadňování investic byla zahájena. V zájmu zajištění soudržnosti a souladu jednání o usnadňování investic s dalšími zeměmi AKT by jednání s Angolou měla být vedena na základě ustanovení směrnic pro jednání z roku 2019 o usnadňování investic (bod 6.2 první pododstavec).

               Všeobecným cílem této dohody by bylo zlepšit investiční prostředí a usnadnit mobilizaci a zachování investic mezi stranami na základě moderních a zjednodušených pravidel, opatření a postupů týkajících se přímých zahraničních investic. Dohoda by tak podpořila udržitelný rozvoj, hospodářský růst a tvorbu pracovních míst a posílila dvoustranné investiční vztahy mezi EU a Angolou. Poskytla by rovněž pevnou platformu, která by přispěla k diverzifikaci angolské ekonomiky a její integraci do světové ekonomiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Výše uvedené cíle jsou v souladu se Smlouvou o Evropské unii (SEU), která stanoví, že by EU měla „povzbuzovat zapojení všech zemí do světové ekonomiky, včetně postupného odstraňování překážek mezinárodního obchodu“
                  5
               .

               Tyto cíle jsou rovněž plně v souladu s cíli dohody z Cotonou a její nástupnické dohody a s obecnými zásadami v ní uvedenými.

               Je to rovněž v souladu s komplexní strategií EU pro Afriku
                  6
               , v níž „se navrhuje, aby EU vypracovala ambicióznější opatření pro usnadnění, přilákání a podporu investic v Africe.“

               Tento návrh by rovněž doplnil probíhající jednání o „usnadnění investic pro rozvoj“, která v současné době probíhají ve Světové obchodní organizaci.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Cíle jsou v souladu s ostatními politikami EU, zejména s rozvojovou politikou EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Procesněprávním základem je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU. Když Komise doporučuje sjednání mezinárodní dohody, neuvádí hmotněprávní základ.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Plánovaná jednání se týkají především společné obchodní politiky. Podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy o EU se zásada subsidiarity nepoužije v oblastech výlučné pravomoci EU. V článku 3 SFEU je mezi oblastmi, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uvedena společná obchodní politika. Do této politiky patří sjednávání obchodních dohod, mimo jiné podle článku 207 SFEU.

                  Doporučení Komise je v souladu se zásadou proporcionality, neboť uzavření mezinárodní dohody je hlavním nástrojem pro převzetí vzájemných práv a povinností ve vztahu k subjektu mezinárodního práva, jakým je cizí země.

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Rady Evropské unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Od června do listopadu 2020 vedla Komise veřejnou konzultaci
                     7
                  , jejímž cílem bylo získat stanovisko Evropského parlamentu, členských států, zúčastněných stran a občanské společnosti k přezkumu obchodní politiky Evropské unie, včetně způsobů, jak posílit obchodní a investiční vztahy EU se sousedními zeměmi a Afrikou.

                  Komise pravidelně provádí konzultace se zúčastněnými stranami, mimo jiné v rámci skupiny odborníků pro obchodní dohody
                     8
                   a dialogu s občanskou společností
                     9
                  .

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Tento návrh se opírá o externí odborné znalosti shromážděné v rámci projektu realizovaného Světovou bankou a zadaného Evropskou komisí. Ze zpráv především vyplynulo, že investoři
                     10
                   uváděli jako kritické faktory, které ovlivňují jejich investiční rozhodování v rozvojových zemích, nedostatečnou transparentnost a předvídatelnost při jednání s veřejnými agenturami, náhlé změny zákonů a právních předpisů, jakož i prodlevy při získávání vládních povolení a schválení. Jedná se o oblasti, na něž by se návrh vztahoval.

               •Posouzení dopadů

                  Rozhodnutí Rady o směrnicích pro jednání z roku 2019 již zahrnovalo usnadňování investic, jež má být předmětem jednání se zeměmi a regiony AKT. Toto rozhodnutí je procedurální náležitostí, která ve srovnání s rozhodnutím Rady o směrnicích pro jednání z roku 2019 nebude mít sama o sobě další dopad.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Tato iniciativa plně respektuje Listinu základních práv Evropské unie.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Tato iniciativa nemá rozpočtové důsledky.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Procesní aspekty

               Komise bude jednat jménem EU. V souladu s čl. 218 odst. 4 Smlouvy o fungování EU se navrhuje, aby Rada Evropské unie určila zvláštní výbor, se kterým musejí být jednání konzultována.

               Evropský parlament bude v souladu s čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování EU informován ve všech etapách postupu.

               Komise toto doporučení zveřejní ihned po jeho přijetí.

               Komise doporučuje, aby toto zmocnění bylo zveřejněno ihned po jeho přijetí Radou.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Angolskou republikou o usnadňování investic

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Měla by být zahájena jednání, jejichž cílem je s Angolou uzavřít dohodu o usnadňování investic.

               (2)Rozhodnutí Rady (EU) 2020/13
                  11
                pozměnilo směrnici pro jednání o dohodách o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (AKT) a regiony, v rozsahu, v němž tyto dohody spadají do pravomoci Unie

               (3)V zájmu zajištění soudržnosti a souladu jednání o usnadňování investic s dalšími zeměmi AKT by jednání s Angolou měla být vedena na základě směrnic pro jednání, které se týkají usnadňování investic a jsou stanoveny v rozhodnutí (EU) 2020/13,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Unie sjednala s Angolskou republikou dohodu o usnadňování investic.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v bodě 6.2 prvním pododstavci dodatku k rozhodnutí (EU) 2020/13.

               Článek 3

               Při jednáních je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/13 ze dne 19. prosince 2019, kterým se mění směrnice pro jednání o dohodách o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi a regiony, v rozsahu, v němž tyto dohody spadají do pravomoci Unie (Úř. věst. L 6, 10.1.2020, s. 101).

                     (2)

                        Angola se právě nachází v procesu přistoupení ke stávající dohodě o hospodářském partnerství mezi EU a skupinou SADC EPA (v současnosti složené z Botswany, Svazijska, Lesotha, Mosambiku, Namibie a Jižní Afriky).

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Tato jednání v současné době probíhají s pěti zeměmi východní a jižní Afriky v kontextu „prohloubení“ stávající dohody o hospodářském partnerství.

                     (5)

                        Ustanovení čl. 21 odst. 2 písm. e) Smlouvy o EU.

                     (6)

                        Společné sdělení s názvem „Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku“
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Viz Světová banka, Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses (Zachování a zvyšování přímých zahraničních investic, politické riziko a politická opatření)
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf

                     (11)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/13 ze dne 19. prosince 2019, kterým se mění směrnice pro jednání o dohodách o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi a regiony, v rozsahu, v němž tyto dohody spadají do pravomoci Unie (Úř. věst. L 6, 10.1.2020, s. 101).