title: Doporučení Komise ze dne  14. prosince 2005  o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2006 dle směrnice Rady 95/53/ES

text:
               22.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 337/51

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 14. prosince 2005
   o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2006 dle směrnice Rady 95/53/ES
   (2005/925/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat (1), a zejména na čl. 22 odst. 3 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V roce 2005 členské státy poukázaly na některé otázky, na které by se měl zaměřit koordinovaný program kontrol, jenž má být prováděn v roce 2006.

               (2)

               Ačkoli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (2) stanoví maximální obsahy aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako je např. ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiny, T-2 toxin a HT-2 toxin, neexistují žádné předpisy Společenství. Údaje užitečné pro vyhodnocení situace za účelem vývoje právních předpisů by mohl poskytnout sběr informací o výskytu těchto mykotoxinů prostřednictvím náhodného odběru vzorků. Některé krmné suroviny, jako např. obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc v důsledku podmínek sklizně, skladování a přepravy obzvláště vystaveny kontaminaci mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů rok od roku liší, je vhodné pro všechny uvedené mykotoxiny sbírat údaje za více po sobě jdoucích let.

               (3)

               Předcházející výsledky kontrol výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech určených pro druh zvířete nebo kategorii zvířat, pro něž tyto účinné látky nejsou povoleny, ukazují, že k porušování tohoto zákazu stále dochází. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (3) je dále důležité zajistit, aby bylo účinně prosazováno postupné omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech.

               (4)

               Je důležité zajistit, aby byla účinně prosazována omezení týkající se použití krmných surovin živočišného původu v krmivech stanovená příslušnými právními předpisy Společenství.

               (5)

               Je vhodné zajistit, aby hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřekračovaly maximální obsah stanovený nařízením Komise (ES) č. 1334/2003 ze dne 25. července 2003, kterým se mění podmínky pro povolení některých doplňkových látek v krmivech, které patří do skupiny stopových prvků (4).

               (6)

               Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY:

               1.

               V průběhu roku 2006 prováděly koordinovaný program kontrol, jehož cílem je prověřit:

                           a)

                           koncentrace mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech, s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat jak náhodný, tak cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by vzorky měly být krmné suroviny, u nichž existuje podezření na vyšší koncentrace mykotoxinů, tj. např. obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich a krmné suroviny skladované po dlouhou dobu či přepravované po moři na velké vzdálenosti; v případě aflatoxinu B1 by zvláštní pozornost měla rovněž být věnována krmným směsím pro zvířata chovaná na mléko kromě skotu chovaného na mléko; výsledky kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I;

                           b)

                           kokcidiostatika a/nebo histomonostatika, ať již povolená, či nepovolená jako doplňkové látky v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat, jež se často vyskytují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, v nichž tyto látky nejsou povoleny; kontroly by se měly na takové látky v premixech a krmných směsích zaměřit, pokud podle příslušného orgánu existuje větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky těchto kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze II;

                           c)

                           provádění postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech podle přílohy II;

                           d)

                           realizaci omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu v souladu s přílohou III;

                           e)

                           hodnoty mědi a zinku v krmných směsích pro prasata v souladu s přílohou IV.

               2.

               Zahrnuly výsledky koordinovaného programu kontrol stanoveného v odstavci 1 do zvláštní kapitoly výroční zprávy o kontrolních činnostech, kterou je třeba předložit do 1. dubna 2007, a do nejnovější verze harmonizovaného formuláře pro zprávu.

      V Bruselu dne 14. prosince 2005.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/8/ES (Úř. věst. L 27, 29.1.2005, s. 44).

      (3)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 378/2005 (Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 8).

      (4)  Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2112/2003 (Úř. věst. L 317, 2.12.2003, s. 22).
   PŘÍLOHA I
   Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech
   Jednotlivé výsledky všech testovaných vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. a)

               Krmiva

               Odběr vzorků
               (náhodný či cílený)

               Druh a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

               Třída (1)

               Druh (2)

               Země původu

               Aflatoxin B1

               Ochratoxin A

               Zearalenon

               Deoxynivalenol

               Fumonisiny (3)

               T-2 toxin a HT-2 toxin (4)

         Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

               —

               opatření přijatá v případě, že byly překročeny maximální hodnoty pro aflatoxin B1,

               —

               použité metody analýzy,

               —

               meze detekce.

      (1)  Vyberte jednu z těchto tříd: krmná surovina, doplňková látka v krmivu, premix, doplňkové krmivo, kompletní krmivo, krmná směs.

      (2)  Vyberte jeden z těchto druhů: a) u krmných surovin název krmné suroviny podle části B přílohy směrnice Rady 96/25/ES (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 35); b) u ostatních krmiv cílový druh.

      (3)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací fumonisinů B1 a B2.

      (4)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací T-2 toxinu a HT-2 toxinu.
   PŘÍLOHA II
   Výskyt některých léčebných látek, jež nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech
   Některé léčebné látky se jako doplňkové látky mohou na základě právních předpisů vyskytovat v premixech a krmných směsích pro určité druhy a kategorie zvířat, pokud splňují požadavky článku 10 nařízení (ES) č. 1831/2003.
   Výskyt nepovolených léčebných látek v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat představuje porušení právních předpisů.
   Léčebné látky, jež mají být kontrolovány, by měly být vybrány z těchto látek:

               1.

               Léčebné látky povolené jako doplňkové látky v krmivech pouze pro určité druhy nebo kategorie zvířat:

                           decoquinát (Deccox)

                           diclazuril (Clinacox 0,2 %)

                           halofuginon hydrobromid (Stenorol)

                           lasalocid sodný A (Avatec 15 %)

                           maduramicin amonium alfa (Cygro 1 %)

                           monensin sodný (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                           narasin (Monteban)

                           narasin – nikarbazin (Maxiban G160)

                           robenidin hydrochlorid (Cycostat 66 G)

                           salinomycin sodný (Sacox 120G, 120)

                           semduramicin sodný (Aviax 5 %).

               2.

               Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                           amprolium

                           amprolium/ethopabát

                           arprinocid

                           avilamycin

                           avoparcin

                           carbadox

                           dimetridazol

                           dinitolmid

                           flavofosfolipol

                           ipronidazol

                           meticlorpindol

                           meticlorpindol/methylbenzochát

                           nicarbazin

                           nifursol

                           olachindox

                           ronidazol

                           spiramycin

                           tetracykliny

                           tylosinfosfát

                           virginiamycin

                           zinkbacitracin

                           ostatní antimikrobiální látky.

               3.

               Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:
               ostatní látky.
               Jednotlivé výsledky všech nevyhovujících vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. b):

                           Druh krmiva
                           (druh zvířete a kategorie zvířat)

                           Zjištěná látka

                           Zjištěná hodnota

                           Důvod porušení právních předpisů (1)

                           Přijaté opatření

                     Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

                           —

                           celkový počet testovaných vzorků,

                           —

                           názvy látek, které byly předmětem šetření,

                           —

                           použité metody analýzy,

                           —

                           meze detekce.

      (1)  Důvod výskytu nepovolené látky v krmivu podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.
   PŘÍLOHA III
   Omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu
   Aniž je dotčen článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (1), měly by členské státy v průběhu roku 2006 provádět koordinovaný program kontrol s cílem stanovit, zda byla dodržena omezení týkající se výroby a používání krmných surovin živočišného původu.
   Členské státy by zejména měly provést zvláštní program kontrol založený na cílených kontrolách, aby zajistily, že je účinně uplatňován zákaz krmení některých zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, jak stanoví příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (2). V souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 882/2004 by uvedený kontrolní program měl vycházet ze strategie zohledňující míru rizika a měl by se vztahovat na všechna stadia výroby a veškeré druhy objektů, kde se krmivo vyrábí, manipuluje se s ním a kde se podává zvířatům. Členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost vymezení kritérií, která mohou souviset s nějakým rizikem. Váhový koeficient přisouzený každému kritériu by měl být úměrný tomuto riziku. Četnost kontrol a počet vzorků analyzovaných v daném objektu by měly být ve vztahu k souhrnu váhových koeficientů přidělených tomuto objektu.
   Při navrhování programu kontrol by měly být vzaty v úvahu tyto orientačně uvedené objekty a kritéria:

               Objekty

               Kritéria

               Váhový koeficient

               Výrobny krmiv

                           —

                           Výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce i nepřežvýkavce, které na základě udělené výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny

                           —

                           Výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

                           —

                           Výrobny krmiv s velkým množstvím dovezených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako je např. rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty

                           —

                           Výrobny krmiv s velkým objemem výroby krmných směsí

                           —

                           Riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků)

               Stanoviště hraniční kontroly a ostatní místa vstupu do Společenství

                           —

                           Velký/malý podíl dovozů krmiv

                           —

                           Krmiva s vysokým obsahem bílkovin

               Zemědělské podniky

                           —

                           Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny

                           —

                           Zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných druhů živočichů (riziko zkříženého krmení)

                           —

                           Zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo

               Dodavatelé

                           —

                           Sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                           —

                           Prodej velkého objemu volně loženého krmiva

                           —

                           Dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí

               Pojízdné výrobny krmných směsí

                           —

                           Výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce

                           —

                           Výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

                           —

                           Výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                           —

                           Výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv

                           —

                           Zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců

               Přepravní prostředky

                           —

                           Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv

                           —

                           Vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

         Jako alternativu těchto orientačně uvedených objektů a kritérií mohou členské státy Komisi do 31. března 2006 předložit svůj vlastní systém posuzování rizik.
   Odběr vzorků by se měl zaměřit na šarže nebo případy, kdy je nejvíce pravděpodobné, že by mohlo dojít ke křížové kontaminaci zakázanými zpracovanými bílkovinami (první šarže následující po přepravě krmiv obsahujících živočišné bílkoviny v této šarži zakázané, technické problémy či změny týkající se výrobních linek, změny ve skladovacích zásobnících nebo silech pro volně ložený materiál).
   Kontroly by rovněž mohly být rozšířeny na analýzu prachu ve vozidlech, výrobních zařízeních a skladovacích prostorech.
   V každém členském státě by mělo ročně být provedeno minimálně 10 kontrol na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. V každém členském státě by mělo ročně být úředně odebráno minimálně 20 vzorků na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Do doby, než budou schváleny alternativní metody, by se pro analýzu vzorků měla použít metoda mikroskopické identifikace a hodnocení uvedená ve směrnici Komise 2003/126/ES (3). Zjištění živočišných bílkovin se interpretuje v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 999/2001.
   Výsledky programů kontrol by Komisi měly být oznámeny v níže uvedených formátech.
   Shrnutí kontrol týkajících se omezení krmení krmivem živočišného původu (krmení zakázanými zpracovanými živočišnými bílkovinami)
   A.   Zdokumentované kontroly

               Stadium

               Počet kontrol včetně kontrol výskytu zpracovaných živočišných bílkovin

               Počet porušení právních předpisů stanovený na základě kontrol dokumentace atd., nikoliv na základě laboratorních zkoušek

               Dovoz krmných surovin

               Skladování krmných surovin

               Výrobny krmiv

               Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

               Zprostředkovatelé v oblasti krmiv

               Přepravní prostředky

               Hospodářství s chovem nepřežvýkavců

               Hospodářství s chovem přežvýkavců

               Ostatní: …

         B.   Odběr vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí, pokud jde o výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

               Objekty

               Počet úředně odebraných vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

               Počet nevyhovujících vzorků

               Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících ze suchozemských živočichů

               Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z ryb

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               Při dovozu

               Výrobny krmiv

               Zprostředkovatelé/skladování

               Přepravní prostředky

               Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

               V objektu zemědělského podniku

               Ostatní: …

         C.   Shrnutí zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

               Měsíc odběru vzorků

               Druh, stupeň a původ kontaminace

               Uplatněné sankce (či jiná opatření)

               1.

               2.

               3.

               4.

               5.

               …

      (1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s. 78.
   PŘÍLOHA IV
   Jednotlivé výsledky veškerých vzorků (vyhovujících i nevyhovujících), pokud jde o obsah mědi a zinku v krmných směsích pro prasata

               Druh krmné směsi
               (kategorie zvířat)

               Stopový prvek
               (měď či zinek)

               Zjištěná hodnota
               (mg/kg kompletního krmiva)

               Důvod překročení maximálního obsahu (1)

               Přijaté opatření

      (1)  Podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
               21.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 215/4

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
   2012/C 215/05
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.2 uvedeného protokolu,
   DOPORUČUJE EVROPSKÉ RADĚ:
   jmenovat pana Yvese MERSCHE členem Výkonné rady Evropské centrální banky na osmileté funkční období.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY


Důležité právní upozornění

|

52006SC0108

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005-2009  /* SEK/2006/0108 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.2.2006SEK(2006) 108 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První stabilizační program Belgie byl předložen v prosinci 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 15. března 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], k všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005–2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci stabilizačního programu Belgie a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení(1) Aktualizace belgického stabilizačního programu z roku 2005 byla předložena dne 5. prosince 2005, tedy jeden týden po stanovené lhůtě. Zahrnuje období let 2005–2009. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování[3].(2) Reálný roční růst HDP dosahoval v Belgii v posledním desetiletí v průměru téměř 2 %, což je mírně nad průměrem eurozóny. Míra nezaměstnanosti je však nízká (přibližně 60 %) a nezaměstnanost se vyznačuje velkými regionálními rozdíly a vysokým stupněm dlouhodobé nezaměstnanosti. Od roku 2000 Belgie udržuje téměř vyrovnaný stav rozpočtu.(3) Makroekonomický scénář uvedený v programu předpokládá po relativně slabém výkonu v roce 2005 (1,4 %) mírné zlepšení reálného růstu HDP v průměru na 2,2 % v období 2006–2009, což bude doprovázeno pomalým, avšak stabilním růstem zaměstnanosti (0,7 % ročně). Tento scénář lze považovat za hodnověrný a od prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 se liší pouze nepatrně. Ke konci programového období program předpokládá uzavírání negativní mezery výstupu. I když jsou odhady inflace v programu mírně vyšší než v prognóze útvarů Komise z podzimu, zdá se, že jsou vzhledem k poněkud méně příznivým vnějším předpokladům realistické.(4) Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci stabilizačního programu Belgie. Co se týče plnění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předpokládá pro rok 2005 vyrovnaný rozpočet veřejných financí, což je i přes značně nižší růst HDP v souladu s cílem uvedeným v předchozí aktualizaci stabilizačního programu. Statistický záznam některých jednorázových transakcí je však ještě třeba vyjasnit s Eurostatem a mohlo by vést k jednorázovému značnému nárůstu schodku v roce 2005[4].(5) Cílem rozpočtové strategie nastíněné v aktualizaci je udržet vyrovnaný stav veřejných financí do roku 2006 a následně vytvářet přebytky (až do výše 0,7 % HDP do roku 2009), aby se zachoval trend snižování míry zadluženosti. Po postupném snížení ze 7,2 % HDP v roce 2001 na 4,3 % v roce 2005 by se měl primární přebytek počínaje rokem 2006 stabilizovat těsně nad 4 % HDP. Program předpokládá pokles podílu státních příjmů (zejména vzhledem ke snížení daňové zátěže práce); tento pokles je však více než vyrovnán snižováním podílu výdajů (zejména výdaje na úroky). Jednorázová a jiná prozatímní opatření hrají významnou úlohu i v roce 2006 (0,6 % HDP), nicméně belgické orgány předpokládají, že uplatňování takových opatření by se mělo od roku 2006 snižovat. Nová aktualizace z velké míry potvrzuje rozpočtovou strategii nastíněnou v předchozím programu na pozadí velmi podobného výhledu růstu.(6) Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) během programového období zlepší téměř o 1 % HDP. Zhoršuje se z nuly v roce 2005 na schodek ve výši 0,25 % HDP v roce 2006 a v roce 2007 se zlepšuje na přebytek ve výši 0,5 % HDP. Zlepšování strukturálního stavu rozpočtu na přebytek ve výši téměř 1 % HDP v roce 2009 probíhá tedy pozvolněji. Belgické orgány stanovily střednědobý cíl ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu jako strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP, kterého má být dosaženo do roku 2007. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu lze na základě současného posouzení považovat za přiměřený, neboť leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.(7) V konečném součtu by rozpočtové výsledky mohly být horší, než se předpokládá v programu, a to zejména v letech 2006–2007. Ačkoli lze makroekonomický scénář považovat za přijatelný a vláda nedávno zavedla nová opatření pro lepší kontrolu výdajů na zdravotní péči, zdá se, že daňové příjmy předpokládané v roce 2006 v programu jsou spíše optimistické a že výdajové výhledy neposkytují odpovídající tlumící prvek proti nepříznivým vývojům. Pro rok 2007 není v programu vysvětleno, jak bude kompenzováno zrušení důležitého balíčku jednorázových a jiných prozatímních opatření. Je však třeba uznat, že belgické orgány v poslední době prokázaly silné odhodlání dosahovat svého cíle vyrovnaného rozpočtu.(8) S ohledem na posouzení výše zmíněných rizik je možné, že přístup k rozpočtu v programu nemusí být dostatečný, aby bylo zajištěno dosažení střednědobého cíle programu do roku 2007, jak předpokládají belgické orgány. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než požaduje Pakt o stabilitě a růstu, a zdá se, že rozpočtová strategie programu je k dosažení strukturálního stavu rozpočtu dostatečná, aby ji bylo možné považovat na základě paktu a během programového období za přiměřenou. Přístup k rozpočtu v programu také zaručuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Ačkoli je průměrné roční zlepšení strukturálního salda malé, lze tempo úprav k dosažení střednědobého cíle považovat za více méně přiměřené. V roce 2006 však úpravy nejsou v souladu s paktem, protože se plánuje, že strukturální saldo se zhorší o 0,25 % HDP v situaci, kdy se mezera výstupu (ačkoli stále ještě negativní) uzavírá.(9) Míra zadlužení v Belgii zůstává značně nad referenční hodnotou 60 % (94 % HDP na konci roku 2005), od roku 1993 však podstatně klesá (137 % HDP). Po dočasném zpomalení v roce 2005 po převzetí dluhu státní železniční společnosti SNCB (ve výši 2,5 % HDP) se odhaduje, že míra zadlužení bude nadále klesat a do roku 2009 dosáhne úrovně nižší než 80 % HDP. Hlavní hnací silou tohoto poklesu zůstává i nadále vysoký primární přebytek (který však poklesl z více než 7 % HDP v roce 2001 na více než 4 % v roce 2005). Protože by rozpočtové výsledky, jak již bylo uvedeno výše, mohly být horší, než se očekává, mohly by se vývoje dluhu vyvíjet méně příznivě, než se předpokládá v programu. Nicméně se zdá, že se míra zadlužení dostatečně snižuje a přibližuje se rychle referenční hodnotě.(10) Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Belgii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Současná úroveň hrubé zadluženosti sice klesá, zůstává však značně nad referenční hodnotou a postupné snižování míry zadluženosti závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Belgická strategie učinit dlouhodobé problémy centrálním bodem fiskální politiky, mimo jiné snižováním zadlužení, nepochybně značně zmírní rizika, a „zákon o fondu pro stárnoucí obyvatelstvo“ posílí politický závazek stanovením právně závazných rozpočtových cílů. Nedávná opatření zaměřená na zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu a míry zaměstnanosti by měla pozitivně přispívat k udržitelnosti. Současný stav rozpočtu však nemusí být dostatečný, aby plně pokryl výrazný nárůst výdajů na stárnoucí populaci, takže v příštích letech bude muset být dosaženo vysokých primárních přebytků.(11) Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Zejména míra zadlužení se snižuje uspokojivým tempem a probíhají některé reformy pro zlepšení udržitelnosti systému sociálního zabezpečení. Zhoršení strukturálního salda v roce 2006 však není plně v souladu s integrovanými pokyny, které vyžadují přijetí nezbytných nápravných opatření k dosažení střednědobého cíle.(12) Program vnitrostátní reformy Belgie předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: (i) podpora zaměstnanosti snižováním daňové zátěže práce a (ii) udržení téměř vyrovnaného rozpočtu veřejných financí a zahájení vytváření přebytků od roku 2007, aby byl zachován trend snižování míry zadluženosti. Rozpočtové dopady těchto opatření nastíněné v programu vnitrostátní reformy však nejsou v rozpočtových výhledech stabilizačního programu dostatečně zohledněny. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí plánovaná ve stabilizačním programu jsou obecně v souladu s opatřeními předpokládanými v programu vnitrostátní reformy.Vzhledem k výše uvedenému posouzení lze stav rozpočtu považovat za zdravý a pokračující snižování zadlužení předpokládané v programu poskytuje příklad fiskálních politik prováděných v souladu s paktem. Belgie by však měla v roce 2006 posílit strukturální úpravy a v následujících letech by měla stanovit a provést dodatečná strukturální opatření pro dosažení rozpočtových cílů, a tím omezit používání jednorázových opatření.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2005–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Reálný roční růst HDP dosahoval v Belgii v posledním desetiletí v průměru téměř 2 %, což je mírně nad průměr em eurozóny. Míra nezaměstnanosti je však nízká (okolo 60 %) a nezaměstnanost se vyznačuje značnými regionálními rozdíly a vysokou mírou dlouhodobé nezaměstnanosti. Od roku 2000 má Belgie téměř vyrovnaný stav rozpočtu.2.  Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci stabilizačního programu Belgie.3.  Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předpokládá pro rok 2005 vyrovnaný rozpočet veřejných financí, což je i přes značně nižší růst HDP v souladu s cílem předchozí aktualizace stabilizačního programu. Statistický záznam některých jednorázových transakcí je však třeba ještě vyjasnit s Eurostatem a mohlo by vést k jednorázovému značnému nárůstu schodku v roce 2005[6].4.  Dne [14. února 2006] Rada posoudila aktualizovaný stabilizační program Belgie, který zahrnuje období 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[7].5.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 1,4 % v roce 2005 na průměrně 2,2 % v průběhu zbývající části programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na přijatelných předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.6.  Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je udržet vyrovnaný stav veřejných financí do roku 2006 a následně vytvářet přebytky (až do výše 0,7 % HDP do roku 2009), aby se zachoval trend snižování zadluženosti. Po postupném snížení ze 7,2 % HDP v roce 2001 by se primární přebytek měl počínaje rokem 2007 stabilizovat přibližně na úrovni přesahující 4 % HDP. Program předpokládá pokles podílu státních příjmů (zejména vzhledem ke snížení daňové zátěže práce); tento pokles je však více než vyrovnán snížením podílu výdajů (zejména výdaje na úroky). Nová aktualizace z velké míry potvrzuje rozpočtovou strategii nastíněnou v předchozím programu na pozadí velmi podobného výhledu růstu.7.  Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 1 % HDP. Orgány stanoví střednědobý cíl pro strukturální přebytek rozpočtu ve výši 0,5 % HDP a jejich cílem je dosažení tohoto stavu do roku 2007. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu lze na základě současného posouzení považovat za přiměřený, neboť leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.8.  Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než je předpokládáno v programu, a to zejména v letech 2006 a 2007. Ačkoli lze makroekonomický scénář považovat za hodnověrný a vláda nedávno zavedla nová opatření pro lepší kontrolu výdajů na zdravotní péči, zdá se, že daňové příjmy předpokládané v roce 2006 v programu jsou spíše optimistické a že výdajové výhledy neposkytují odpovídající tlumící prvek proti nepříznivým vývojům. Pro rok 2007 není v programu vysvětleno, jak bude kompenzováno zrušení důležitého balíčku jednorázových a jiných prozatímních opatření. Je však třeba uznat, že belgické orgány v poslední době prokázaly silné odhodlání dosáhnout svého cíle vyrovnaného rozpočtu.9.  S ohledem na posouzení rizik přístup k rozpočtu uvedený v programu nemusí být pro dosažení střednědobého cíle programu do roku 2007, jak předpokládá program, dostatečný. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Proto se zdá, že rozpočtová strategie je pro dosažení téměř vyrovnaného strukturálního stavu rozpočtu, který lze na základě paktu v programovém období považovat za přiměřený, dostatečná. Navíc se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programu. Pokud jde o změnu cesty vedoucí k dosažení střednědobého cíle, ačkoli je průměrné roční zlepšení strukturálního salda malé, tempo úprav k dosažení střednědobého cíle lze považovat za víceméně přiměřený. V roce 2006 však úpravy nejsou v souladu s paktem, protože se plánuje, že strukturální saldo se zhorší o 0,25 % HDP v situaci, kdy se mezera výstupu (ačkoli stále ještě negativní) uzavírá.10.  Odhaduje se, že míra zadlužení na konci roku 2005 dosáhla hodnoty 94 % HDP, což je výrazně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení za dobu trvání programu klesnout o 16 procentních bodů na 80 % HDP. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, se podíl dluhu bude vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. Nicméně se zdá, že se míra zadlužení dostatečně snižuje a přibližuje se rychle referenční hodnotě.11.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Belgii hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Současná úroveň hrubé zadluženosti sice klesá, zůstává však nad referenční hodnotou a postupné snižování míry zadluženosti závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Belgická strategie učinit dlouhodobé problémy centrálním bodem fiskální politiky, mimo jiné snižováním zadlužení, nepochybně značně zmírní rizika, a „zákon o fondu pro stárnoucí obyvatelstvo“ posílí politický závazek stanovením právně závazných rozpočtových cílů. Nedávná opatření zaměřená na zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu a míry zaměstnanosti by měla pozitivně přispět k udržitelnosti. Současný stav rozpočtu však nemusí být dostatečný, aby plně pokryl výrazný nárůst výdajů na stárnoucí populaci, takže v příštích letech bude muset být dosaženo vysokých primárních přebytků.12.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Zejména míra zadlužení se snižuje uspokojivým tempem a probíhají některé reformy pro zlepšení udržitelnosti systému sociálního zabezpečení. Zhoršení strukturálního salda v roce 2006 však není plně v souladu s integrovanými pokyny, které vyžadují přijetí nezbytných nápravných opatření k dosažení střednědobého cíle.13.  Program vnitrostátní reformy Belgie předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní výzvy, které mají výrazný dopad na veřejné finance: (i) podpora zaměstnanosti snižováním daňové zátěže práce a (ii) udržení téměř vyrovnaného rozpočtu veřejných financí a zahájení vytváření přebytků od roku 2007, aby byl zachován trend snižování míry zadluženosti. Rozpočtové dopady těchto opatření nastíněné v programu vnitrostátní reformy však nejsou v rozpočtových výhledech stabilizačního programu dostatečně zohledněny. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí plánovaná ve stabilizačním programu jsou obecně v souladu s opatřeními předpokládanými v programu vnitrostátní reformy.Vzhledem k výše uvedenému posouzení je Rada toho názoru, že stav rozpočtu je obecně zdravý a pokračující snižování dluhu předpokládané v programu poskytuje příklad fiskálních politik prováděných v souladu s paktem. Belgie by však měla posílit strukturální úpravy v roce 2006 a v následujících letech by měla stanovit a provést dodatečná strukturální opatření pro dosažení rozpočtových cílů, a tím omezit používání jednorázových opatření.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | SP pros 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.2 | 2.1 | 2.3 | 2.2 |KOM list. 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.1 | 2.0 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 | neuv. |Inflace HISC (%) | SP pros 2005 | 1.9 | 2.9 | 2.8 | 2.0 | 1.9 | 1.7 |KOM list. 2005 | 1.9 | 2.7 | 2.6 | 1.9 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros 20051 | -0.2 | -0.8 | -0.6 | -0.6 | -0.5 | -0.4 |KOM list. 20052 | -0.1 | -0.8 | -0.8 | -1.0 | neuv. | neuv. |SP pros 20041 | -0.8 | -0.5 | -0.2 | -0.4 | -0.5 | neuv. |Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros 2005 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.5 | 0.7 |KOM list. 2005 | 0.0 | 0.0 | -0.3 | -0.5 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | SP pros 2005 | 4.8 | 4.3 | 4.1 | 4.2 | 4.1 | 4.1 |KOM list. 2005 | 4.8 | 4.4 | 3.8 | 3.4 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) | SP pros 20051 | 0.1 | 0.4 | 0.3 | 0.6 | 0.8 | 0.9 |KOM list. 2005 | 0.1 | 0.4 | 0.1 | 0.0 | neuv. | neuv. |SP pros 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 | neuv. |Strukturální saldo3 (v % HDP) | SP pros 20054 | neuv. | 0.0 | -0.3 | 0.4 | 0.7 | 0.9 |KOM list. 20055 | -0.6 | 0.0 | -0.4 | 0.0 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP pros 2005 | 94.7 | 94.3 | 90.7 | 87.0 | 83.0 | 79.1 |KOM list. 2005 | 96.2 | 94.9 | 91.1 | 88.1 | neuv. | neuv. |SP pros 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 | neuv. |Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Na základě potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % a 2,3 %. 3 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,4 % HDP v roce 2005 a v roce 2005 a 0,6 % v 2007, všechna snižují schodek). Údaje pro jednorázová opatření počínaje rokem 2007 (0,2 % v roce 2007, 0,1 % v roce 2008 a 0,0 % v roce 2009) byly poskytnuty belgickými orgány po předložení programu s upozorněním, že „by se měly považovat za předpoklad, a nemají vliv na žádné rozhodnutí belgických orgánů“. 5 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,4 % HDP v roce 2004, 0,5 % v roce 2006; jež snižují schodek.). Zdroj: Stabilizační program (SP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Program neobsahuje zvláštní část o institucionálních rysech veřejných financí. Vykazuje také nedostatky u povinných údajů a neobsahuje všechny nepovinné údaje předepsané novým kodexem chování.[4] Převzetí dluhu železničářské společnosti (2,5 % HDP) vládou v roce 2005 bylo prozatím chápáno tak, že nemá přímý dopad na schodek veřejných financí, zatímco sekuritizace daňových nedoplatků v roce 2005 (0,2 % HDP) byla zaznamenána jako snižující schodek.[5] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Převzetí dluhu železničářské společnosti (2,5 % HDP) vládou v roce 2005 bylo prozatím chápáno tak, že nemá přímý dopadu na schodek veřejných financí, zatímco sekuritizace daňových nedoplatků v roce 2005 (0,2 % HDP) byla zaznamenána jako snižující schodek.[7] Program neobsahuje samostatný oddíl o institucionálních rysech veřejných financí, některé informace o těchto záležitostech jsou však uvedeny v jiných oddílech. Vykazuje také nedostatky u povinných údajů a neobsahuje všechny nepovinné údaje předepsané novým kodexem chování.


title: Doporučení Komise ze dne 27. října 2011 o výzkumné iniciativě společného plánování Problematika vody v měnícím se světě

text:
               29.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 317/1

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 27. října 2011
   o výzkumné iniciativě společného plánování „Problematika vody v měnícím se světě“
   2011/C 317/01
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 181 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dostupnost vody v dostatečném množství a odpovídající jakosti je velmi závažný problém a úkol, s nímž se musí vypořádat společnost v celé Evropě i na celém světě.

               (2)

               Jako součást strategie Evropa 2020 připomíná stěžejní iniciativa stanovená ve sdělení Komise ze dne 26. ledna 2011„Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020“ (1) význam vody jako důležitého přírodního zdroje, jenž je základem fungování evropského a celosvětového hospodářství a kvality našeho života. Rovněž stěžejní iniciativa stanovená ve sdělení Komise ze dne 6. října 2010„Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“ (2) uznává vodu jako stále větší společenský problém a prioritní oblast pro inovace, které mají umožnit Unii dosáhnout cílů vodohospodářské politiky, jež si stanovila, a zároveň zajistit dobrý ekologický, chemický a kvantitativní stav vod a udržitelné využívání vody, snížit její spotřebu, zlepšit zabezpečení a posílit vedoucí úlohu evropského vodního hospodářství na celosvětové úrovni.

               (3)

               Očekává se, že celosvětový nepoměr mezi poptávkou po vodě a její dostupností se v příštích 20 letech významně prohloubí. Vyrovnávání tohoto nepoměru nabídky a poptávky, stanovení priorit pro řešení problému špatného zásobování vodou nebo jejího nedostatku a udržení našich vodních ekosystémů v dlouhodobém horizontu vyžaduje koordinovaný postup a silné vědecké a technické základny spolu s důsledným ohledem na místní zeměpisné, politické, sociálně-ekonomické a kulturní podmínky. Za tímto účelem připravuje Evropská komise plán na ochranu evropských vod na rok 2012, který stanoví opatření k zajištění dobré jakosti vody v dostatečném množství pro všechna zákonná využití v EU.

               (4)

               Existuje riziko, že se u značné části evropských sladkovodních zdrojů nepodaří do roku 2015 dosáhnout cíle dobrého ekologického stavu stanoveného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3). Toto riziko je zejména důsledkem působení různých sil a tlaků, jak uvádí agentura EEA ve své zprávě o stavu životního prostředí za rok 2010. Znečištění vody nadále vyvolává obavy v oblasti veřejného zdraví, zejména pokud jde o působení nových kontaminujících látek, kombinované účinky chemických látek zjištěných v některých evropských vodách a možné riziko mikrobiálního zamoření.

               (5)

               Očekává se, že změna klimatu bude mít další dopady na evropské vodní ekosystémy, což povede k častěji se opakujícímu nedostatku vody, častějším a závažnějším obdobím sucha zejména v zemích Středozemí, a častější hrozbě povodní na většině území Evropy.

               (6)

               V důsledku intenzivního zemědělství, jehož cílem je vyšší produkce potravin a biomasy, by se mohla zvýšit poptávka po sladké vodě pro zavlažovací účely a tím i tlak na zdroje vody. Je třeba rychle nalézt řešení pro úspornější hospodaření s vodou, jež by umožnilo účinnější zavlažování, snížilo spotřebu vody a umožnilo udržitelným způsobem spravovat a chránit zavodněná přírodní území.

               (7)

               Rozvoj měst a rozšiřování zástavby, včetně navigačních a energetických infrastruktur, vyvolávají hydromorfologické změny, které mají dopad na povrchové a podzemní zdroje vody, stanoviště a další aspekty biologické rozmanitosti. Značným přínosem by byly integrovanější koncepce plánování. Ty by měly být založeny na spolehlivých monitorovacích systémech a komplexnějším hodnocení příčinných vztahů mezi změnami ve využívání půdy a vodními ekosystémy.

               (8)

               Vodohospodářské infrastruktury v Evropě jsou ve stále větší míře ohrožovány poruchami v důsledku stárnutí, poškození při výkopových pracích, nedostatečné údržby nebo přetížení. V některých částech Evropy dochází podle dostupných informací ke značným únikům vody ze zásobovacích systémů, přičemž ztráty přepravované vody dosahují 5 % až 40 %.

               (9)

               Evropské vodohospodářské odvětví má velký hospodářský význam s průměrným tempem růstu 5 % a o obratem ve výši přibližně 80 miliard EUR ročně, což představuje zhruba třetinu světového trhu s vodou. Strategičtější spolupráce ve výzkumu a inovacích v této oblasti v Evropě může přinést převratná vědecká a technologická řešení, jež by mohla podpořit evropskou konkurenceschopnost na mezinárodních trzích, přispět k přechodu na úspornější hospodaření s vodou v Evropě a tím i k dosažení nově definovaných cílů inteligentnějšího a udržitelnějšího hospodářství podporujícího začlenění, jak je stanoveno ve strategii EU 2020.

               (10)

               Pro vyřešení společenských, environmentálních a ekonomických rozměrů vodohospodářských úkolů je nezbytné posílit vědeckou a technologickou znalostní základnu v Evropě.

               (11)

               Zatímco v celé Evropě probíhá výzkum na vynikající úrovni, současný evropský výzkum v oblasti vody poskytuje poměrně složitý a příliš roztříštěný obraz. Mnoho výzkumných sítí a organizací na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni vymezuje svůj strategický program výzkumu vody v relativní izolaci, což vede k překrývání nebo vzájemné konkurenci výzkumné činnosti, jíž často chybí kritické množství.

               (12)

               Vzhledem k tomu, že většina evropského území spadá do přeshraničních povodí, je k dosažení kritického množství nezbytného z hlediska odborných znalostí, činností a institucionální kapacity potřebná přeshraniční spolupráce, jež by přispěla k účinnějšímu využívání potenciálu evropského výzkumu a podporovala slučitelná přeshraniční řešení.

               (13)

               Společné plánování výzkumu v rámci iniciativy „Problematika vody v měnícím se světě“ by přispělo ke koordinaci výzkumu v této oblasti, k vytvoření plně funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na problematiku sladkých vod, posílilo vedoucí úlohu Evropy a konkurenceschopnost výzkumu na tomto poli a zároveň napomohlo dosažení cílů politiky Unie ve vodohospodářském odvětví.

               (14)

               Na svém zasedání dne 26. května 2010 (4) Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala, že iniciativa „Problematika vody v měnícím se světě“ je oblastí, v níž by společné plánování významně přispělo ke snížení roztříštěnosti výzkumných činností v členských státech. Z toho důvodu přijala závěry, v nichž konstatovala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou problematice sladké vody, a vyzvala Komisi, aby se podílela na její přípravě. Rada také opětovně potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat.

               (15)

               Vodní výzkum je klíčovou oblastí rámcového programu Unie pro výzkum, který hraje vysoce strategickou úlohu při podpoře evropského politického procesu s ohledem na celosvětový rozměr problematiky vody. Činnosti v rámci této iniciativy společného plánování je třeba úzce koordinovat se sedmým rámcovým programem Unie a budoucími programy Unie v této oblasti, zejména s rámcovým programem pro výzkum a inovace (2014–2020) „Horizont 2020“.

               (16)

               Analýza výzkumných činností prováděných na vnitrostátní úrovni uvedená v pracovním dokumentu útvarů Komise potvrzuje, že pro zvýšení účinnosti a dopadu výzkumu a zabránění překrývání je třeba zlepšit koordinaci, již by mělo umožnit vypracování společného strategického plánu.

               (17)

               Aby Komise mohla podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o pokroku všech iniciativ společného plánování, budou muset členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy se vyzývají, aby vytvořily společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie přispět k dosažení cíle udržitelných vodní systémů pro udržitelné hospodářství v Evropě i ve světě a jak co nejlépe využít příležitostí, které taková společná vize nabízí.

               2.

               Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly operační společný strategický plán výzkumu a identifikovaly a stanovily střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti sladkých vod. Strategie by měla obsahovat prováděcí plán, který stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k jeho provádění.

               3.

               Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:

                           a)

                           zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech, výzkumných činnostech a koordinovaných výzkumných programech Unie;

                           b)

                           posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií;

                           c)

                           výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů;

                           d)

                           určení oblastí, výzkumných nebo pilotních a ověřovacích činností, které by měly prospěch z koordinace, společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů (včetně finančních zdrojů);

                           e)

                           definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmeni d);

                           f)

                           zajištění koordinace a rozvoje součinnosti s existujícími režimy výzkumu a inovací v Unii, např. rámcového programu, a dalších souvisejících iniciativ společného plánování, zejména iniciativ „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“, „Městská Evropa – globální výzvy, společná evropská řešení“ a „Zdravá a bohatá moře a oceány“;

                           g)

                           případné sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databank, nebo vývoj modelů pro studium procesů souvisejících s vodou;

                           h)

                           podporu lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, jakož i otevřené inovace mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelskými odvětvími týkajícími se vody;

                           i)

                           poskytování a zveřejňování znalostí, inovací a mezioborových metodických přístupů, zejména pokud jde o relevantní politické výsledky;

                           j)

                           uvádění příslušných vědeckých a technologických informací do tvorby politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie;

                           k)

                           budování sítí středisek, která se věnují vodohospodářském výzkumu.

               4.

               Členské státy se vyzývají, aby udržovaly účinnou společnou řídící strukturu pro oblast vodohospodářského výzkumu pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.

               5.

               Členské státy se vyzývají, aby prostřednictvím svých národních programů výzkumu společně provedly strategický plán výzkumu v souladu s pokyny pro rámcové podmínky společného plánování vypracovanými skupinou na vysoké úrovni pro společné plánování, která působí v rámci Rady.

               6.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a koordinaci společného programu s jinými iniciativami Unie v této oblasti.

               7.

               Členské státy se vyzývají, aby udržovaly úzké spojení se Strategickým fórem pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci (SFIC) při přípravě a provádění případného mezinárodního rozměru strategického plánu výzkumu a zajistily soudržnost s iniciativami SFIC ve vztahu k zemím, které nejsou členy EU.

               8.

               Členské státy se vyzývají, aby prostřednictvím výročních zpráv o pokroku Komisi pravidelně informovaly o pokroku této iniciativy společného plánování.

      V Bruselu dne 27. října 2011.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise

      (1)  KOM(2011) 21 v konečném znění.

      (2)  KOM(2010) 546 v konečném znění.

      (3)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s 1.

      (4)  Závěry Rady 10246/10, http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/10/st10/st10246.cs10.pdf


title: Doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 58/2

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. února 2017
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000 a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2015, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi Komise (5) obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2015 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruselu dne 21. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 375, 13.10.2016, s. 287.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Polska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2011–2014

text:
               23.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/5

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Polska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2011–2014
   2011/C 217/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Dne 27. dubna 2011 předložilo Polsko aktualizaci konvergenčního programu na období 2011–2014 za rok 2011 a dne 29. dubna 2011 svůj národní program reforem. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               Globální finanční krize způsobila v Polsku zpomalení hospodářské aktivity, přičemž růst reálného HDP se v roce 2009 snížil na 1,6 % a ekonomika se těsně vyhnula recesi. Reálný HDP vzrostl v roce 2010 na 3,8 % díky výrazné vnější poptávce, která posílila výrobu a změnila vývoj cyklu zásob, přičemž odolný trh práce podpořil soukromou spotřebu. Míra nezaměstnanosti vzrostla ze 7,1 % v roce 2008 na 9,6 % v roce 2010, a to i přes rostoucí zaměstnanost. Krize výrazně zatížila veřejné finance. Schodek veřejných financí vzrostl z 3,7 % HDP v roce 2008 na 7,3 % v roce 2009. V roce 2010 dosáhl schodek navzdory umírněnému konsolidačnímu balíčku a silnému růstu 7,9 % HDP. Poměr míry zadlužení k HDP vzrostl z 50,9 % v roce 2009 na 55,1 % (3) v roce 2010, je tedy stále nižší než mezní hodnota 60 % stanovená Smlouvou a mezní hodnota zadlužení stanovená polskou ústavou.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický, i když vychází z předpokladů růstu rok 2012, které jsou až příliš optimistické. Konvergenční program plánuje snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2012, tedy ve lhůtě stanovené Radou. Průměrné roční fiskální úsilí v období 2010–2012 je zcela v souladu s 1,25 % HDP, které Rada dne 7. července 2009 doporučila v rámci postupu při nadměrném schodku. Nepředpokládá se, že střednědobého cíle bude dosaženo během programového období. Změna důchodové reformy, která snižuje strukturální schodek rozpočtu o 0,7 % v roce 2011 a o další 0,5 % HDP v roce 2012, podstatně nezlepšuje základní rozpočtovou situaci, neboť se zároveň se zlepšením výchozí rozpočtové situace zvyšují dlouhodobé závazky. Rizika pro rozpočtové cíle ukazují spíše na nepříznivý vývoj. Zejména příjmy z přímých daní by mohly být ve výsledku nižší, než se předpokládalo, protože jsou odhady týkající se elasticity daňové základny optimistické, projekce programu ohledně sociálních příspěvků vycházejí z příznivého scénáře růstu zaměstnanosti a mezd a potenciální zpoždění provádění opatření snižujících schodek a jejich změn, na které vláda rovněž nemá přímý vliv, by mohly vést ke zpoždění procesu konsolidace.

               (9)

               Polská vláda se zavázala, že do roku 2012 sníží schodek veřejných financí pod 3 % HDP, jak doporučila Rada, a dlouhodobě zajistí stabilitu veřejných financí. Proto v roce 2011 zahájila plán, jenž má významně konsolidovat veřejné finance a jenž zahrnuje opatření týkající se jak příjmů, tak i výdajů, včetně významných omezení veřejných investičních výdajů. Návrh rozpočtu na rok 2012 byl vládou přijat dne 5. května 2011. Očekává se, že přispěje k dalšímu významnému snížení schodku. Je možné, že kromě opatření předložených v návrhu rozpočtu na rok 2012 bude nutné provést dodatečná opatření, aby byla dodržena lhůta nápravy nadměrného schodku stanovená na rok 2012. Hrozí však, že by další pokles výdajů na podporu růstu mohl nepříznivě ovlivnit potenciální růst v budoucnu.

               (10)

               Polsko v posledních letech posílilo svůj fiskální rámec. Zdá se však, že stávající fiskální pravidla a střednědobé programové postupy v dostatečné míře nezaručují transparentnost rozpočtového procesu, pobídky pro koordinaci mezi různými úrovněmi správy a flexibilitu pro řešení makroekonomických otřesů a nerovnováhy tak, aby bylo možné ve střednědobém až dlouhodobém výhledu zajistit udržitelnost veřejných financí. Fiskální pravidla by rovněž měla být založena na dostatečně rozsáhlých rozpočtových úhrnech a měla by být v souladu s Evropským systémem národních a regionálních účtů (ESA 95). Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední.

               (11)

               Ačkoliv vláda v případě většiny příjemců zrušila zvláštní předčasné důchody, zvláštní opatření týkající se předčasného odchodu do důchodu zaměstnanců uniformovaných služeb a horníků zůstávají zachována a zákonný věk žen pro odchod do důchodu je nižší než v případě mužů. Věk skutečného odchodu do důchodu je proto stále nízký. Silně dotovaný fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) navíc málo motivuje zemědělce k tomu, aby přešli k produktivnějším odvětvím, což je rovněž ovlivněno problémy v oblasti vzdělávání, infrastruktury a mobility, a to zpomaluje hospodářskou restrukturalizaci a brzdí růst produktivity.

               (12)

               Systém vzdělávání a odborné přípravy není plně přizpůsoben potřebám trhu práce. I přes prudký nárůst počtu osob s vysokoškolským vzděláním je zaměstnatelnost ovlivněna nesouladem mezi nabízenými dovednostmi a dovednostmi, které si vyžadují pracovní místa. Systém vyššího vzdělávání není dostatečně napojen na podnikatelské a pracovní prostředí. Podíl dospělé populace (zejména starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací) účastnící se odborného vzdělávání a přípravy zůstává velmi nízký.

               (13)

               Navzdory nedávnému zvýšení jsou veřejné výdaje na výzkum a vývoj v Polsku nízké a rovněž výdaje na výzkum a vývoj ze soukromých zdrojů jsou jedny z nejnižších v EU a v posledních letech se ještě snižovaly. Tato skutečnost se pravděpodobně stane hlavní překážkou střednědobého a dlouhodobého hospodářského růstu. Systém výzkumu a vývoje není zcela integrovaný, neboť univerzity, výzkumné ústavy a průmysl jsou pouze málo propojeny.

               (14)

               Nízká účast žen na trhu práce je částečně způsobena nedostatečnou nabídkou zařízení péče o děti a závislé osoby. Počet dětí mladších tří let v zařízeních formální péče v Polsku zdaleka nedosahuje průměru EU. Podíl zapsaných starších dětí se v několika posledních letech sice zvyšuje, přesto je obdobně nízký. Mladí rodiče se v mnoha případech mohou účastnit pracovního trhu pouze tehdy, pokud o děti pečují příbuzní. Nedostatečná nabídka služeb péče navíc snižuje potenciál pracovních sil starších žen, zejména proto, že tyto ženy opouštějí zaměstnání či odcházejí do předčasného důchodu, aby pečovaly o svá vnoučata či jiné závislé osoby.

               (15)

               Zaostalá síťová infrastruktura brání podnikání a zahraničním investicím a zaostalá dopravní infrastruktura zvětšuje regionální rozdíly. Energetická infrastruktura rychle stárne a dosáhla své maximální kapacity. Kromě toho je nutné ji značně upravit, aby bylo možné vyhovět požadavkům souvisejícím s politikou zaměřenou na zmírnění důsledků změny klimatu. Přestože je polský železniční systém třetí největší v Evropě, nemůže náležitě podpořit nárůst hospodářské činnosti, protože jeho infrastruktura a vozový park jsou zastaralé.

               (16)

               Kvalita podnikatelského prostředí a efektivita veřejné správy jsou v Polsku nízké. V porovnání s ostatními zeměmi má Polsko problémy zejména v oblastech plateb daní, zahájení podnikání a jeho ukončení, vymáhání plnění smluv a registrace majetku. Podniky jsou omezovány zdlouhavými postupy při udělování licencí a povolení. Pokud jde o právní úkony, jako například prosazování plnění smluv a získávání stavebních povolení, počet souvisejících řízení je značně vysoký a celý proces je příliš dlouhý.

               (17)

               Polsko přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Pokud jde o fiskální stránku, Polsko se zavazuje k plnění stávajícího pravidla týkajícího se zadlužení a dočasného výdajového pravidla, k zavedení nových právních předpisů, které mají snížit výši schodku místních orgánů veřejné moci a k zavedení trvalého výdajového pravidla. Aby se posílila finanční stabilita, je cílem opatření účinnější regulace a dohled nad bankovním sektorem. Opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na účast na trhu práce, a to jak žen, tak i starších pracovníků, a na reformy, které mají posílit propojení podnikatelského sektoru a vzdělávání. Opatření v oblasti konkurenceschopnosti se zaměřují na vzdělávání a odvětví vědy, na rozvoj dopravní infrastruktury a infrastruktury širokopásmového připojení a na opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí. Tyto závazky se týkají čtyř oblastí paktu a do velké míry odpovídají agendě předložené v konvergenčním programu a národních programech reforem. Některé důležité politické výzvy je třeba dále řešit (například nízkou účast starších pracovníků na trhu práce) a některé jsou zmíněny pouze okrajově (například zlepšení správy podniků). Závazky v rámci Paktu euro plus byly v těchto doporučeních posouzeny a zohledněny.

               (18)

               Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem, včetně závazků v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise má za to, že tyto programy stanovily ambiciózní plán konsolidace veřejných financí a vyzývá polskou vládu, aby přistoupila k jeho provádění a případně přijala dodatečná opatření s cílem do roku 2012 snížit schodek veřejných financí pod 3 % HDP. Je třeba navázat na úspěchy posledního desetiletí a učinit opatření pro další zvýšení zaměstnanosti, a to především prováděním reforem v oblasti důchodového a vzdělávacího systému a zlepšením služeb poskytovaných zařízeními péče o děti a závislé osoby. Necenová konkurenceschopnost by kromě toho měla být dále zvyšována zlepšením rámce pro výzkum a vývoj a zlepšením podnikatelského prostředí, jakož i podpořením investic do infrastruktury.

               (19)

               Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 7. července 2009 přezkoumala aktualizaci konvergenčního programu Polska na rok 2011 a její stanovisko (4) se odráží zejména v doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Polska,

         DOPORUČUJE, aby Polsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést opatření oznámená v návrhu rozpočtového zákona na rok 2012 a v případě potřeby přijmout dodatečná trvalá opatření za účelem snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP v roce 2012 v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Zajistit přiměřený pokrok při plnění střednědobého cíle, zároveň však minimalizovat omezení výdajů ve prospěch růstu v budoucnu.

               2.

               Přijmout právní předpisy s cílem zavést do roku 2013 trvalé pravidlo upravující výdaje. Toto pravidlo by mělo být založeno na dostatečně rozsáhlých rozpočtových úhrnech a mělo by být v souladu s Evropským systémem účtů. Kromě toho přijmout opatření ke střednědobému posílení mechanismů koordinace mezi různými úrovněmi správy a ročními rozpočtovými procesy.

               3.

               Zvýšit zákonný věk odchodu do důchodu v případě zaměstnanců uniformovaných služeb, pokračovat v opatření ke zvyšování věku skutečného odchodu do důchodu, jako je jeho propojení se střední délkou života. Stanovit harmonogram s cílem dále zlepšit pravidla pro příspěvky zemědělců do fondu sociálního zabezpečení (KRUS), aby lépe odpovídaly individuálním příjmům.

               4.

               Realizovat navrhovanou strategii celoživotního učení, posílit učňovské vzdělávání a specializované programy odborné přípravy a vzdělávání určené starším pracovníkům a pracovníkům s nízkou kvalifikací. Prováděním programu „Stavíme na znalostech“ („Budujemy na Wiedzy“) posílit vazby mezi vědou a průmyslem. Provést program reformy vysokoškolského vzdělávání „Partnerství pro znalosti“ („Partnerstwo dla Wiedzy“) tak, aby bylo poskytované vzdělávání lépe přizpůsobeno potřebám trhu práce.

               5.

               Zvýšit účast žen na trhu práce přijetím opatření, která zajistí stabilní financování zařízení předškolní péče o dítě a která zvýší podíl dětí mladších tří let zapsaných do těchto zařízení.

               6.

               Přijmout opatření, která by zlepšila pobídky pro investice do kapacity na výrobu energie, podpořila nízkouhlíkové technologie a dále rozvíjela přeshraniční propojení elektrické rozvodné sítě; vytvořit víceletý plán pro investice do železniční infrastruktury a realizovat hlavní plán železniční dopravy.

               7.

               Přijmout opatření s cílem zjednodušit právní postupy používané při vymáhání plnění smluv; revidovat právní předpisy upravující výstavbu a územního plánování s cílem zefektivnit odvolací řízení a urychlit administrativní postupy.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Údaj podle databáze AMECO útvarů Komise. Podle sdělení ministerstva financí ze dne 30. května 2011 poměr míry zadlužení k HDP činil ke dni 31. prosince 2010 54,9 %.

      (4)  Podle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/7

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2017
   (2017/C 261/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jehož Bulharsko dosáhlo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Bulharsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Bulharsko se potýká především s nerovnováhami v souvislosti s přetrvávající nestabilitou finančního sektoru a vysokým podnikovým dluhem, a to v situaci vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti.

               (3)

               Bulharsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017 dne 17. května 2017, tedy po stanovené lhůtě.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Bulharsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 bulharská vláda plánuje, že oproti roku 2016, kdy byl rozpočet vyrovnaný, dosáhne celkový schodek v roce 2017 výše 0,6 % HDP. Tento celkový schodek by měl podle projekcí v roce 2018 mírně klesnout na 0,5 % HDP a poté by se měl změnit v malý přebytek. Plánuje se, že střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 1 % HDP – bude v celém programovém období plněn s rezervou. Podle konvergenčního programu z roku 2017 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 29,5 % HDP v roce 2016 na 23,8 % roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný.

               (6)

               Rada dne 12. července 2016 Bulharsku doporučila, aby v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Výstupní data naznačují, že Bulharsko v roce 2016 zřejmě svůj střednědobý rozpočtový cíl překročilo. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že při nezměněné politice se strukturální saldo zhorší z přebytku ve výši 0,1 % HDP v roce 2016 na schodek v roce 2017 ve výši 0,4 % HDP a v roce 2018 ve výši 0,3 % HDP. Navzdory tomuto zhoršení se předpokládá, že strukturální saldo zůstane v obou letech nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Bulharsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

               (7)

               Pokračují snahy o zlepšení výběru daní. Navzdory pokroku zůstává dodržování daní problémem. Objem šedé ekonomiky a nehlášené práce je stále vysoký. Administrativní zátěž související s daněmi byla snížena, ale nadále je značná. Opatření ke snížení byrokracie zřejmě dosud přinesla jen omezené výsledky a v oblasti dobrovolného dodržování daňových předpisů nejsou známky výrazného zlepšení. Za těchto podmínek je prosazování pravidel klíčové nejen pro provádění kontrol, ale rovněž pro posílení prevence nedodržování daňových předpisů. Akční plán k jednotné národní strategii pro zlepšení výběru daní, boj se šedou ekonomikou a snižování nákladů na dodržování předpisů na období 2015–2017 se zdá být užitečným nástrojem, zejména pro hodnocení a zlepšení koordinace a účinnosti řady správních subjektů působících v oblasti daní. Ex post analýza dopadů specifických opatření by mohla přispět k řádnému hodnocení, plánování a zaměření budoucích opatření v oblasti plnění daňových předpisů. Tato opatření budou zahrnuta do komplexní jednotné národní strategie, která nahradí stávající strategii, jejíž platnost skončí na konci roku 2017.

               (8)

               Bulharské orgány po konzultaci a ve spolupráci s příslušnými evropskými orgány provedly přezkumy kvality aktiv a zátěžové testy bankovního odvětví a pojišťovnictví a přezkum aktiv soukromých penzijních fondů. Výsledky sice potvrdily dobrý stav odvětví jako celku, ovšem potvrdily také existenci slabých míst, mimo jiné i v některých systémově důležitých institucích. Vzhledem k tomu, že následná opatření dosud nebyla plně provedena, tato příčina zranitelnosti přetrvává. Kromě toho se tři uvedené přezkumy plně nevěnovaly některým záležitostem, jako je oceňování nelikvidních finančních nástrojů a aktiv a expozice spřízněných stran. Orgány dohledu by mohly při řešení těchto otázek zvolit konzervativnější přístup. Nevyřešené záležitosti v pojišťovnictví zahrnují rovněž nakládání s některými zajistnými smlouvami, některé pojistné pohledávky a skupinovou kontrolu.

               (9)

               Aby se vyloučila možnost, že se v budoucnu znovu objeví podobné nerovnováhy, je třeba dokončit opatření ke zlepšení bankovního dohledu a více usilovat o zlepšení nebankovního dohledu. Zásadními úkoly pro orgány zůstává vyřešit záležitost těžko ocenitelných aktiv a nekalých obchodních praktik, včetně úvěrů pro spřízněné strany a propojené strany. Bulharská národní banka zahájila plán na reformu a rozvoj bankovního dohledu, založený mimo jiné na zjištěních Světové banky a MMF. Tento plán je nyní prováděn, ale možná jej bude nutné pozměnit s ohledem na výsledky programu pro posouzení finančního odvětví. Nedostatky v dozoru zjištěné v přezkumech pojišťovacích a penzijních fondů zdůrazňují, že je nutné, aby komise pro finanční dohled vypracovala a provedla komplexní plán posílení dohledu, mimo jiné pomocí zlepšení vlastního interního řízení a fungování. V zájmu plné důvěryhodnosti by měl tento plán vycházet z mezinárodních osvědčených postupů v této oblasti a měl by být připraven a prováděn v úzké spolupráci s příslušnými evropskými orgány a v případě potřeby zohledňovat příspěvky poskytovatelů služeb třetím stranám.

               (10)

               Dluh podniků zůstává vysoký (mnohem vyšší než v jiných srovnatelných zemích), zatěžuje rozvahy podniků a mohl by omezovat poptávku po úvěrech a investice ve střednědobém horizontu. Aby bylo možné snížit stále vysoký objem podnikových úvěrů v selhání, bulharské orgány by měly usnadnit proces snižování ztrát pro banky pomocí vytvoření komplexního souboru nástrojů. Například urychlení reformy insolvenčního rámce by zlepšilo právní prostředí pro řešení nedobytných pohledávek a poskytlo příležitosti pro mimosoudní restrukturalizaci. Kromě insolvenčního rámce by tento soubor nástrojů mohl zahrnovat doporučení v rámci dohledu nad bankami s mimořádně vysokým objemem úvěrů v selhání. Mohl by rovněž zahrnovat opatření na větší transparentnost údajů o kvalitě aktiv, a pomoci tak prohloubit sekundární trh s úvěry v selhání.

               (11)

               Nedávný vývoj na trhu práce byl pozitivní, ale strukturální problémy přetrvávají. V důsledku stárnutí populace a souběžné emigrace stále ubývá pracovních sil. Vzhledem k tomu, že ekonomika prochází strukturálními změnami, je důležité uvolnit potenciál nevyužitých pracovních sil. V současné době charakterizuje bulharský trh práce vysoký podíl dlouhodobě nezaměstnaných na celkové nezaměstnanosti a vysoká míra neaktivity, omezené začlenění mladých lidí na trhu práce a nedostatky v oblasti dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Míra nezaměstnanosti sice v roce 2015 poklesla pod průměr Unie, ovšem podíl dlouhodobé nezaměstnanosti a podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, jakož i nízká míra zaměstnanosti osob s nízkou kvalifikací zůstávají významnými problémy. Vzhledem k těmto výzvám se aktivní politiky na trhu práce nedostatečně zaměřují na znevýhodněné skupiny a jejich potřeby, což brání zaměstnatelnosti těchto skupin. Nedostatečná integrace služeb zaměstnanosti a sociálních služeb pro příjemce sociálních dávek může omezovat účast těchto osob na trhu práce.

               (12)

               Zlepšování výsledků vzdělávání a zlepšení kvality všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění představují i nadále problémy a mohou mít dopady v oblasti chudoby. Riziko chudoby nebo sociálního vyloučení dětí sice mírně kleslo, ale zůstává mezi nejvyššími v Unii a je velmi úzce spjato s úrovní vzdělání rodičů. Výsledky v oblasti základních dovedností podle Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) za rok 2015 ukazují, že podíl žáků s nedostačujícími výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách je nadále jedním z nejvyšších v Unii. Dosud nebyla vytvořena plánovaná metodika pro zlepšení financování škol, jejímž cílem je podpořit spravedlivější výsledky pomocí dodatečné podpory škol se špatnými výsledky. Děti z rodin s nižším sociálně-ekonomickým postavením, zejména z romských rodin, fakticky nemají rovné příležitosti ke vzdělávání, a to ani v raném dětství. Odborné vzdělávání a příprava procházejí reformou, ale jejich kvalita a spolupráce s podniky a sociálními partnery jsou nedostatečné. Duální vzdělávání se nadále připravuje. V oblasti vysokoškolského vzdělávání se usiluje o zvýšení kvality a relevantnosti pro trh práce pomocí financování na základě výkonnosti.

               (13)

               V systému zdravotní péče jsou i nadále hlavními problémy omezená dostupnost, nedostatek finančních prostředků, emigrace kvalifikovaných pracovníků a slabé výsledky v oblasti zdraví. Nízké krytí v rámci zdravotního pojištění, včetně nízkého pokrytí populace ambulantní zdravotní péčí a vysoké finanční spoluúčasti, ztěžuje přístup některých osob ke zdravotní péči. Pokud budou plně provedena nedávno přijatá opatření, například selektivní uzavírání smluv na nemocniční služby na základě národní mapy systému zdravotní péče, mohla by se zlepšit dostupnost a spravedlnost zdravotní péče.

               (14)

               Přestože minimální mzda v Bulharsku patří stále k nejnižším v Unii, od roku 2011 se zásadně zvýšila. Při vytváření objektivního mechanismu k jejímu stanovení bylo dosaženo omezeného pokroku, ačkoliv zaměstnavatelé a odbory se dohodli na kritériích. Neexistuje transparentní mechanismus, který by zohledňoval ekonomická a sociální kritéria, podmínky na trhu práce a institucionální aspekty, což může ohrozit správnou rovnováhu mezi cílem podporovat zaměstnanost a konkurenceschopnost a cílem chránit pracovní příjmy. Sociální dialog stále probíhá, i přes určité napětí mezi sociálními partnery při neúspěšných jednání o minimálních limitech pro sociální zabezpečení na rok 2017.

               (15)

               Zásadní hospodářskou a společenskou výzvou zůstává vysoký podíl osob žijících v ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením. Bulharsko je stále nejchudším členským státem v Unii a znevýhodněné skupiny, jako jsou Romové, děti, starší osoby a lidé ve venkovských oblastech, jsou chudobou neúměrně postiženy. Míra ohrožení starších osob chudobou se po několika letech trvalého zlepšování podstatně zhoršila. Starší ženy jsou vzhledem k obvykle kratší době odvodů příspěvků na důchod vystaveny obzvláště vysokému riziku chudoby nebo sociálního vyloučení. Situace, pokud jde o relativní chudobu dětí, se sice zlepšila, míra chudoby u této skupiny je však stále velmi vysoká. Deinstitucionalizace dětí probíhá stabilním tempem a byl přijat nový akční plán. Pokud však jde o dospělé a zdravotně postižené, tento proces stále zaostává. Nerovnost příjmů představuje významný a prohlubující se problém. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností vůči příjmům nejchudších 20 % domácností vzrostl z 6,1 v roce 2012 na 7,1 v roce 2015 a patří k nejvyšším v Unii. Rozdíl mezi nerovností příjmů před zdaněním a sociálními transfery a po nich je v Bulharsku jedním z nejnižších v Unii. Systém sociální ochrany, včetně režimu zajišťujícího všeobecný minimální příjem, neposkytuje odpovídající úroveň podpory. Pokrytí osob odkázaných na sociální dávky je stále nízké z důvodu velmi omezujících podmínek poskytování. Úroveň minimálního příjmu zůstává nízká, od roku 2009 nebyla aktualizována a neexistuje transparentní mechanismus úprav.

               (16)

               Opatření ke zlepšení systému zadávání veřejných zakázek byla zavedena, ale jejich konkrétní dopad se dosud neprojevil. Musí být zajištěno přiměřené a účinné používání nového systému ex ante kontrol založených na rizicích. Realizace doporučení obsažených v přezkumu systému opravných prostředků zůstává výzvou, neboť při provádění významných projektů jsou účinné prostředky nápravy zásadní. Až bude posouzena správní kapacita agentury pro veřejné zakázky, měla by být upravena tak, aby odrážela funkce agentury. Kromě toho je třeba zvýšit správní kapacitu veřejných zadavatelů, mimo jiné v souvislosti s metodickou podporou, kterou poskytuje agentura pro veřejné zakázky, a s centralizovanou nebo pomocnou nákupní činností, kterou pro ústřední správu, obce a zdravotnictví zajišťují centrální zadavatelé. Musí být dokončena práce na zavádění elektronického zadávání veřejných zakázek, aby se zvýšila transparentnost zadávání. Zajišťování nestrannosti veřejných zadávacích řízení a předcházení možným střetům zájmů jsou nadále otázky, které vzbuzují vážné obavy. Navzdory nedávným reformám zaměřeným na modernizaci veřejné správy zůstává efektivnost a účinnost veřejných institucí omezená. V roce 2016 byla dokončena řada legislativních změn s cílem zavést vhodný právní rámec, ale jejich vymáhání a účinné a systematické provádění je obtížné.

               (17)

               Bulharsko schválilo v roce 2016 významné reformy, jež mají řešit přetrvávající obavy ohledně nezávislosti a kvality soudního systému. Protože však byly tyto reformy schváleny teprve nedávno, na hodnocení jejich dopadu je příliš brzy. V řadě oblastí je třeba podniknout další kroky. Také korupce je v Bulharsku nadále velkým problémem a má stále dopady na investice na celostátní i místní úrovni. V roce 2015 předložily bulharské orgány ambiciózní strategii pro boj proti korupci, avšak její provádění je stále v počáteční fázi. Bulharskou protikorupční politiku nadále omezují slabé a roztříštěné instituce, špatné výsledky stíhání v případech na vysoké úrovni a snižující se parlamentní podpora reformě. V rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování (4) jsou Bulharsku adresována doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci a organizovanému zločinu. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Bulharsku zahrnuty.

               (18)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2017. Posoudila také opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení dospěla Rada ke stanovisku, že Bulharsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (20)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení jsou doporučení Rady podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

         DOPORUČUJE Bulharsku v období 2017–2018:

               1.

               Dále zlepšovat výběr daní a dodržování daňových předpisů, mimo jiné prostřednictvím komplexního souboru opatření po roce 2017. Posílit prosazování opatření ke snížení rozsahu neformální ekonomiky, zejména nehlášené práce.

               2.

               Přijmout následná opatření týkající se přezkumu finančního sektoru, zejména pokud jde o zajistné smlouvy, dohled na úrovni skupiny, těžko ocenitelná aktiva a expozice spřízněných stran. Prostřednictvím provádění komplexních akčních plánů zlepšit bankovní a nebankovní dohled, a to v úzké spolupráci s evropskými orgány. Usnadnit snížení trvale vysokého objemu podnikových úvěrů v selhání pomocí vytvoření komplexního souboru nástrojů, mimo jiné i urychlením reformy insolvenčního rámce a podporou fungujícího sekundárního trhu úvěrů v selhání.

               3.

               Lépe zacílit aktivní politiky na trhu práce a integraci služeb zaměstnanosti a sociálních služeb pro znevýhodněné skupiny. Rozšířit poskytování kvalitního vzdělávání, zejména romské populaci. Zvýšit krytí v rámci zdravotního pojištění, snížit finanční spoluúčast a řešit nedostatek zdravotnických pracovníků. Na základě konzultací se sociálními partnery zřídit transparentní mechanismus stanovování výše minimální mzdy. Zlepšit rozsah a přiměřenost minimálního příjmu.

               4.

               Zajistit účinné provádění národní strategie pro zadávání veřejných zakázek na období 2014–2020.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Rozhodnutí Komise 2006/929/ES ze dne 13. prosince 2006, kterým se zřizuje mechanismus pro spolupráci a ověřování pokroku Bulharska při dosahování specifických referenčních cílů v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci a organizovanému zločinu (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 58).