               26.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 108/126

      P8_TA(2019)0224
      Komplexní dohoda mezi EU a Uzbekistánem
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2019 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkajícím se nové komplexní dohody mezi EU a Uzbekistánem (2018/2236(INI))
      (2021/C 108/12)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2018/… ze dne 16. července 2018, kterým se Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku zmocňují zahájit jednání a jednat jménem Evropské unie o těch ustanoveních komplexní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, jež spadají do pravomoci Unie (10336/18),

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě dne 16. července 2018, kterým se Evropská komise zmocňuje zahájit jednání a jednat jménem členských států o těch ustanoveních komplexní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, jež spadají do pravomoci členských států (10337/18),

                  —

                  s ohledem na směrnice Rady pro jednání ze dne 16. července 2018 (10601/18 EU Restricted), které byly Parlamentu předloženy dne 6. srpna 2018,

                  —

                  s ohledem na stávající dohodu o partnerství a spolupráci mezi EU a Republikou Uzbekistán, která je v platnosti od roku 1999,

                  —

                  s ohledem na memorandum o porozumění v oblasti energetiky, které podepsala EU s Uzbekistánem v lednu 2011,

                  —

                  s ohledem na Obecné zásady EU pro prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbickými, gay, bisexuálními, transgender a intersexuálními (LGBTI) osobami, které přijala Rada v roce 2013,

                  —

                  s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 14. prosince 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Uzbekistán na straně druhé, kterým se mění dohoda s cílem rozšířit její působnost na dvoustranný obchod s textilními výrobky, s přihlédnutím k pozbytí platnosti dvoustranné dohody o textilních výrobcích (1),

                  —

                  s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 14. prosince 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Uzbekistán na straně druhé, kterým se mění dohoda s cílem rozšířit její působnost na dvoustranný obchod s textilními výrobky, s přihlédnutím k pozbytí platnosti dvoustranné dohody o textilních výrobcích (2),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2014 o lidských právech v Uzbekistánu (3),

                  —

                  s ohledem na své usnesení o stavu provádění strategie EU pro Střední Asii (4) ze dne 15. prosince 2011 a na usnesení o provádění strategie EU pro Střední Asii a její revizi ze dne 13. dubna 2016 (5),

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 19. září 2018 s názvem „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“ (JOIN(2018)0031),

                  —

                  s ohledem na návštěvu Uzbekistánu, kterou uskutečnil Výbor Evropského parlamentu pro zahraniční věci v září 2018 a podvýbor Evropského parlamentu pro lidská práva v květnu 2017, a na pravidelné návštěvy této země vykonané delegací ve Výborech pro parlamentní spolupráci EU-Kazachstán, EU-Kyrgyzstán, EU-Uzbekistán a EU-Tádžikistán a pro vztahy s Turkmenistánem a Mongolskem,

                  —

                  s ohledem na výsledky 13. zasedání ministrů zahraničních věcí EU a Střední Asie konaného dne 10. listopadu 2017 v Samarkandu, které se zaměřilo na dvoustrannou agendu (hospodářství, konektivita, bezpečnost a právní stát) a regionální záležitosti,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení ze 14. zasedání ministrů zahraničních věcí EU a Střední Asie konaného dne 23. listopadu 2018 v Bruselu nazvané „EU a Střední Asie – společným úsilím k zajištění budoucnosti vyznačující se inkluzivním růstem, udržitelnou konektivitou a pevnějšími partnerstvími“ (6),

                  —

                  s ohledem na nepřetržitou rozvojovou pomoc EU poskytovanou Uzbekistánu, která v období 2014–2020 dosáhla výše 168 milionu EUR, finanční pomoc Evropské investiční banky (EIB) a Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) a další opatření EU přijímaná na podporu míru a bezpečnosti a omezení jaderného odpadu v této zemi,

                  —

                  s ohledem na prohlášení z Taškentské konference o Afghánistánu, která se pod názvem „Mírový proces, bezpečnostní spolupráce a regionální propojení“ konala ve dnech 26. a 27. března 2018 v Uzbekistánu a jíž spolupředsedal Afghánistán,

                  —

                  s ohledem na Strategii činností v pěti prioritních oblastech v zájmu rozvoje Uzbekistánu (rozvojová strategie) na období 2017–2021,

                  —

                  s ohledem na kroky, které Uzbekistán učinil směrem k otevřenější společnosti a k větší otevřenosti vztahů se svými sousedy od jeho vyhlášení nezávislosti na Sovětském svazu,

                  —

                  s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN,

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0149/2019),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že dne 23. listopadu 2018 zahájila EU s Uzbekistánem společná jednání o komplexní posílené dohodě o partnerství a spolupráci, která by nahradila stávající dohodu o partnerství a spolupráci mezi EU a Uzbekistánem s cílem posílit a prohloubit spolupráci v oblastech společného zájmu na základě společných hodnot demokracie, právního státu, dodržování základních svobod a řádné správy věcí veřejných, a posílit tak udržitelný rozvoj a mezinárodní bezpečnost a účinně řešit globální výzvy, jako je terorismus, změna klimatu a organizovaná trestná činnost;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že komplexní posílená dohoda bude vyžadovat souhlas Parlamentu, aby mohla vstoupit v platnost;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku následující:

            Vztahy mezi EU a Uzbekistánem

                  a)

                  uvítat závazky a kroky, které Uzbekistán učinil směrem k otevřenější společnosti, a plné zapojení této země do politického dialogu s EU, který vyústil v zahájení jednání o komplexní posílené dohodě o partnerství a spolupráci; zdůraznit zájem EU na posílení vztahů s Uzbekistánem založených na společných hodnotách a uznat úlohu Uzbekistánu jakožto významného kulturního a politického mostu mezi Evropou a Asií;

                  b)

                  umožnit pravidelný intenzivní dialog a monitorovat, zda jsou plně prováděny politické a demokratické reformy, jejichž cílem je vznik nezávislého soudnictví (včetně odstranění veškerých omezení nezávislosti právníků), skutečně nezávislý parlament vzešlý z řádného konkurenčního volebního procesu, ochrana lidských práv, rovnost žen a mužů, svoboda sdělovacích prostředků, depolitizace bezpečnostních služeb a zajištění toho, aby se zavázaly k dodržování právního státu, a výrazné zapojení občanské společnosti do reformního procesu; uvítat nové pravomoci udělené nejvyššímu shromáždění (Oliy Majlis) a nový mechanismus posilující parlamentní dohled; povzbudit orgány, aby prováděly doporučení zprávy mise OBSE/ODIHR vypracované po parlamentních volbách v roce 2014;

                  c)

                  zdůraznit význam udržitelných reforem a jejich provádění a významně je podpořit na základě stávajících a budoucích dohod, jež by měly vést k hmatatelným výsledkům a řešit politické, společenské a hospodářské otázky, přičemž by se měla zejména zlepšit správa věcí veřejných, vytvořit podmínky pro skutečně rozmanitou a nezávislou občanskou společnost, posílit dodržování lidských práv, chránit všechny menšiny a zranitelné osoby včetně osob se zdravotním postižením, zajistit odpovědnost za porušování lidských práv a jinou trestnou činnost a odstranit překážky podnikání;

                  d)

                  ocenit a podpořit závazky Uzbekistánu k provádění strukturálních, správních a hospodářských reforem zaměřených na zlepšení podnikatelského prostředí, soudního systému a bezpečnostních služeb, pracovních podmínek a správní odpovědnosti a účinnosti a zdůraznit význam jejich plného a ověřitelného provádění; uvítat liberalizaci operací s cizími měnami a devizového trhu; zdůraznit, že komplexní reformní plán Uzbekistánu, rozvojová strategie na období 2017–2021, musí být prováděn za podpory opatření na usnadnění zahraničního obchodu a zlepšení podnikatelského prostředí; vzít na vědomí, že pracovní migrace a remitence jsou klíčovými mechanismy pro řešení chudoby v Uzbekistánu;

                  e)

                  naléhavě žádat uzbeckou vládu o zajištění toho, aby obránci lidských práv, občanská společnost, mezinárodní pozorovatelé a organizace hájící lidská práva mohli svobodně vykonávat svou činnost v právně zdravém a politicky bezpečném prostředí, a to zejména tím, že zjednoduší registrační proces a umožní využití právních prostředků v případě zamítnutí registrace; naléhat na uzbeckou vládu, aby umožnila pravidelné, nestranné a nezávislé sledování podmínek ve věznicích a vazebních zařízeních; vybídnout uzbeckou vládu, aby pozvala zvláštního zpravodaje OSN pro otázky mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, prováděla doporučení z jeho poslední návštěvy v roce 2003 a uvedla vnitrostátní zákony a postupy do souladu s mezinárodním právem a standardy, a to i pokud jde o nezávislý monitorovací mechanismus, který umožní neomezený přístup do vězeňských zařízení za účelem kontroly zacházení s vězni; vyzvat orgány, aby důkladně prošetřily všechna obvinění z mučení nebo nelidského zacházení;

                  f)

                  podpořit vznik tolerantní, inkluzivní, pluralitní a demokratické společnosti s důvěryhodnou vládou prosazováním postupné liberalizace při plném dodržování obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a pokroku v sociálně-ekonomické oblasti ve prospěch obyvatelstva;

                  g)

                  uvítat propuštění politických vězňů, ale naléhat na orgány Uzbekistánu, aby jim zaručily plnou rehabilitaci, přístup k nápravě a lékařské péči; vyzvat k propuštění všech zbývajících politických vězňů a všech ostatních osob uvězněných nebo pronásledovaných na základě politicky motivovaných obvinění, jako jsou lidskoprávní aktivisté, aktivisté občanské společnosti, náboženští aktivisté, novináři a opoziční politici; vyjádřit znepokojení nad několika soudními procesy za zavřenými dveřmi a naléhat na vládu, aby ukončila praxi takovýchto soudních procesů; naléhat na vládu Uzbekistánu, aby urychleně pozměnila ustanovení trestního zákoníku týkající se extremismu, která jsou někdy zneužívána k trestnímu stíhání disentu; uvítat přijaté závazky týkající se upuštění od praxe obviňování z „porušování pravidel věznic“ za účelem svévolného prodlužování trestů politických vězňů; zajistit, aby všem politickým vězňům odsouzeným za trestné a jiné činy byly předány kopie soudních rozsudků v jejich věcech, aby jim byl umožněn přístup k jejich právu se odvolat a požádat o rehabilitaci; přivítat uvolnění některých omezení bránících svobodě pokojného shromažďování a vybízet k dalšímu odstraňování omezení, která brání v uplatňování těchto práv, jako je zadržování pokojných demonstrantů, a tedy k dodržování Všeobecné deklarace lidských práv; přivítat nedávnou návštěvu zvláštního zpravodaje OSN pro svobodu náboženského vyznání a přesvědčení;

                  h)

                  konstatovat, že umístění Uzbekistánu na žebříčku světového indexu svobody tisku, který vypracovává organizace Reportéři bez hranic, se mezi lety 2016 a 2018 zlepšilo jen nepatrně, a i nadále vyjadřovat znepokojení nad cenzurou, blokováním internetových stránek, autocenzurou novinářů a blogerů, pronásledováním v online i offline prostředí a politicky motivovanými obviněními; naléhat na orgány Uzbekistánu, aby ukončily tlak na sdělovací prostředky a dohled nad nimi, přestaly blokovat nezávislé internetové stránky, umožnily mezinárodním sdělovacím prostředkům akreditovat korespondenty a působit v této zemi; podpořit a uvítat opatření přijatá k zajištění nezávislosti sdělovacích prostředků a organizací občanské společnosti, například zrušení některých omezení jejich činností a návrat zahraničních a mezinárodních sdělovacích prostředků a nevládních organizací, které byly dříve z této země vyloučeny; uvítat nový zákon o registraci nevládních organizací, který uvolňuje některé registrační postupy a některé požadavky na rozšířené povolení k pořádání aktivit nebo setkání; naléhat na orgány Uzbekistánu, aby tento nový zákon plně prováděly, a to i tím, že odstraní všechny překážky bránící registraci nevládních organizací, a vybídnout orgány země i k řešení zbývajících překážek omezujících práci nevládních organizací, jako jsou nepřiměřeně přísné požadavky na registraci a dohled narušující činnost;

                  i)

                  uvítat pokrok, jehož bylo učiněno v otázce vymýcení dětské práce a postupného upouštění od nucené práce, a dále návštěvy Uzbekistánu, které v nedávné době v této souvislosti vykonali zvláštní zpravodajové OSN, a opětovné otevření země mezinárodním nevládním organizacím zabývajícím se těmito otázkami; zdůraznit, že problémem i nadále zůstává státem podporovaná nucená práce v odvětví bavlny a hedvábí a dalších oblastech; vyžadovat po uzbecké vládě kroky, které povedou k vymýcení všech forem nucené práce, k řešení hlavních příčin tohoto jevu, zejména pokud jde o systém povinných kvót, a k tomu, že budou pohnány k odpovědnosti místní orgány, které pod nátlakem mobilizují pracovníky veřejného sektoru a studenty; zdůraznit, že v zájmu dosažení takového pokroku v této oblasti, který by vedl k zákazu nucené práce, je třeba vyvinout větší úsilí a přijmout další právní opatření; podporovat v této souvislosti další spolupráci s Mezinárodní organizací práce (MOP); vybízet k umožnění návštěvy zvláštního zpravodaje OSN pro současné formy otroctví; zdůraznit význam úsilí o vytvoření udržitelného dodavatelského řetězce v oblasti produkce bavlny a zavádění moderních a environmentálně vhodných technologií pro pěstování bavlny a zemědělských postupů v zemi; podpořit domácí zemědělce zabývající se pěstováním bavlny, aby zlepšili svou efektivitu výroby, chránili životní prostředí a zlepšili pracovní postupy, a mohlo se tak docílit zákazu nucené práce;

                  j)

                  vyzvat orgány Uzbekistánu k tomu, aby zintenzivnily kroky vedoucí ke snížení nezaměstnanosti ve své zemi, včetně otevření soukromého sektoru a posílení malých a středních podniků; uvítat v tomto ohledu rozšíření programu odborné přípravy v oblasti řízení a podporovat další programy odborné přípravy pro podnikatele; připomenout potenciál jeho mladého obyvatelstva a jeho relativně vysoké úrovně vzdělání v tomto smyslu; povzbudit k podpoře vzdělávacích programů v oblasti podnikání; připomenout význam programů EU, jako je program Erasmus+, spočívající v podpoře mezikulturního dialogu mezi EU a Uzbekistánem a v poskytování příležitostí k posílení postavení studentů, kteří se programů účastní, jakožto pozitivních aktérů změn ve své společnosti;

                  k)

                  pokračovat v každoročním dialogu o lidských právech, který pořádá Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), a v této souvislosti vyvíjet tlak na řešení jednotlivých případů, včetně případů politických vězňů; dohodnout se na konkrétních oblastech jednání před každým kolem dialogů pořádaných jednou ročně a posoudit pokrok v dosahování výsledků v souladu se standardy EU a současně začleňovat otázky lidských práv do programu všech dalších jednání a politik; vybízet k dodržování mezinárodních nástrojů v oblasti lidských práv, jak je Uzbekistán ratifikoval, zejména v rámci OSN, OBSE a MOP, a posuzovat, zda jsou skutečně dodržovány; vyjádřit pokračující obavy z nevyřešených problémů a nedostatečného provádění některých reforem; povzbudit orgány k dekriminalizaci konsensuálních sexuálních vztahů mezi jedinci stejného pohlaví a podporovat kulturu tolerance vůči osobám LGBT; vyzvat orgány Uzbekistánu, aby prosazovaly a podporovaly práva žen;

                  l)

                  zajistit přezkoumání systému cestovních pasů; uvítat zrušení systému „výstupních víz“, která byla dříve požadována od uzbeckých občanů cestujících mimo Společenství nezávislých států (SNS); uvítat prohlášení Uzbekistánu, že od ledna 2019 již nebude od občanů členských států EU vyžadovat vízum;

                  m)

                  naléhat na orgány Uzbekistánu, aby pracovaly na zlepšení místního zdravotnictví a navýšily za tímto účelem státní prostředky, neboť po získání nezávislosti země se situace v této oblasti výrazně zhoršila;

                  n)

                  naléhat na orgány Uzbekistánu, aby poskytly potřebnou podporu a usilovaly o pomoc a podporu mezinárodních partnerů s cílem umožnit Uzbekistánu, zejména Karakalpakstánské republice, řešit hospodářské, sociální a zdravotní důsledky ekologické katastrofy v Aralském jezeře tím, že se zavedou politiky a postupy udržitelného hospodaření s vodou a ochrany vodních zdrojů a vypracuje se plán postupné sanace pro dotčený region; uvítat pokrok v regionální spolupráci v oblasti vodních zdrojů, zejména s Tádžikistánem a Kazachstánem, zřízení svěřeneckého fondu OSN se zapojením většího počtu partnerů pro lidskou bezpečnost v oblasti Aralského jezera a závazek přijatý orgány Uzbekistánu; i nadále podporovat úsilí o zlepšení zavlažovací infrastruktury;

                  o)

                  ocenit novou zahraniční politiku Uzbekistánu, jejíž výsledkem je zlepšení spolupráce se sousedními zeměmi a mezinárodními partnery, zejména pokud jde o podporu stability a bezpečnosti v regionu, správu hranic a vodní hospodářství, vymezení hranic a energetiku; podpořit pozitivní vývoj, pokud jde o zapojení Uzbekistánu do mírového procesu v Afghánistánu;

                  p)

                  uvítat trvalý závazek Uzbekistánu podporovat středoasijskou zónu bez jaderných zbraní; připomenout závazek EU podporovat Uzbekistán při nakládání s toxickým a radioaktivním odpadem; pobídnout Uzbekistán k podpisu Smlouvy o zákazu jaderných zbraní;

                  q)

                  zohlednit významnou roli Uzbekistánu, pokud jde o chystanou revizi strategie EU pro Střední Asii, která uplatňuje zásadu diferenciace;

                  r)

                  uznat legitimní obavy Uzbekistánu o bezpečnost a posílit spolupráci při řešení krizí, předcházení konfliktům, integrované správě hranic a boji proti násilné radikalizaci, terorismu, organizované trestné činnosti a nezákonnému obchodování s drogami, přičemž je nutné dodržovat zásady právního státu včetně ochrany lidských práv;

                  s)

                  zajistit účinnou spolupráci v boji proti korupci, praní peněz a daňovým únikům;

                  t)

                  podmínit poskytování pomoci Uzbekistánu z nástrojů EU pro financování vnější činnosti a půjček od EIB a EBRD pokračováním reformního procesu;

                  u)

                  podpořit účinné provádění klíčových mezinárodních úmluv potřebných pro získání statusu GSP+;

                  v)

                  podpořit úsilí Uzbekistánu o zapojení se do procesu přistoupení k Světové obchodní organizaci (WTO), aby se země mohla lépe integrovat do světové ekonomiky a zlepšit své podnikatelské prostředí, a přilákat tak více přímých zahraničních investic;

                  w)

                  zohlednit vývoj vztahů s dalšími třetími zeměmi v souvislosti s prováděním čínské iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ (One Belt One Road); trvat na potřebě řešit obavy v oblasti lidských práv spojené s touto iniciativou, a to i prostřednictvím vypracování pokynů v tomto smyslu;

            Nová komplexní dohoda

                  x)

                  využít jednání o posílené dohodě o partnerství a spolupráci k podpoře skutečného a udržitelného pokroku Uzbekistánu na cestě k odpovědnějšímu a demokratičtějšímu režimu, který zaručuje a chrání základní práva pro všechny občany a zaměřuje se zejména na zajištění příznivého prostředí pro občanskou společnost, obránce lidských práv a nezávislost právníků; zajistit, aby Uzbekistán před uzavřením jednání výrazně pokročil v zajišťování svobody projevu a svobody sdružování a pokojného shromažďování v souladu s mezinárodními standardy, a to i tím, že odstraní překážky, které brání všem novým skupinám registrovat se a legálně zahájit činnost v zemi a přijímat zahraniční financování;

                  y)

                  vyjednat moderní komplexní a ambiciózní dohodu mezi EU a Uzbekistánem, která nahradí dohodu o partnerství a spolupráci z roku 1999 a posílí kontakt mezi lidmi, politickou spolupráci, vztahy v oblasti obchodu a investic a spolupráci v oblasti udržitelného rozvoje, ochrany životního prostředí, konektivity, lidských práv a řádné správy věcí veřejných a přispěje k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji Uzbekistánu;

                  z)

                  obnovit jejich závazek ke zlepšení demokratických standardů, dodržování zásad řádné správy věcí veřejných a právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod, včetně svobody náboženského vyznání či přesvědčení, a respektu k těm, kteří tato práva a svobody hájí;

                  aa)

                  podpořit obnovené úsilí Uzbekistánu o multilaterální a mezinárodní spolupráci v otázkách globálního i regionálního významu, jako je například mezinárodní bezpečnost a boj proti násilnému extremismu, organizované trestné činnosti a obchodu s drogami, řízení vodních zdrojů, zhoršování stavu životního prostředí, změna klimatu a migrace;

                  ab)

                  zajistit, aby komplexní dohoda usnadnila a posílila regionální spolupráci a mírové řešení konfliktů stávajících sporů, což připraví půdu pro skutečné dobré sousedské vztahy;

                  ac)

                  zlepšit ustanovení týkající se obchodních a hospodářských vztahů jejich lepším propojením s opatřeními v oblasti lidských práv a závazkem k uplatňování obecných zásad OSN v oblasti obchodních a lidských práv a poskytnutím mechanismů pro hodnocení a řešení negativních dopadů na lidská práva na jedné straně a prosazováním zásad tržní ekonomiky, včetně právní jistoty, a nezávislých a transparentních institucí, sociálního dialogu a provádění pracovních norem MOP s cílem zajistit udržitelné přímé zahraniční investice a přispět k diverzifikaci hospodářství této země na straně druhé; zlepšit spolupráci v boji proti korupci, praní peněz a daňovým únikům a zajistit, aby prostředky, které jsou v současné době v několika členských státech EU a EHP zmrazeny, byly odpovědně repatriovány ve prospěch všech uzbeckých občanů;

                  ad)

                  posílit aspekty meziparlamentní spolupráce v rámci zmocnění Výboru pro parlamentní spolupráci v oblasti demokracie, právního státu a lidských práv, včetně přímé odpovědnosti zástupců Rady pro spolupráci a Výboru pro parlamentní spolupráci;

                  ae)

                  zajistit zapojení všech příslušných aktérů včetně občanské společnosti během jednání i prováděcí fáze dohody;

                  af)

                  zahrnout podmínky možného pozastavení spolupráce v případě porušení nedílných součástí dohody jednou ze stran, zejména pokud jde o dodržování demokracie, lidských práv a právního státu, včetně konzultace Evropského parlamentu v těchto případech; zavést nezávislý mechanismus sledování a mechanismus pro podávání stížností, který poskytne postiženým skupinám obyvatelstva a jejich zástupcům účinný nástroj k řešení negativních dopadů na lidská práva a ke sledování provádění;

                  ag)

                  zajistit, aby byl Evropský parlament úzce zapojen do monitorování provádění všech částí posílené dohody o partnerství a spolupráci, jakmile tato dohoda vstoupí v platnost, a bylo s ním v této souvislosti konzultováno, přičemž je třeba zajistit, aby Parlament a občanská společnost byly o provádění dohody náležitě informovány Evropskou službou pro vnější činnost a v reakci na to jednaly;

                  ah)

                  zajistit předávání všech dokumentů souvisejících s jednáním Evropskému parlamentu, za dodržení pravidel v souvislosti s ochranou důvěrných informací, s cílem umožnit Parlamentu řádný přezkum vyjednávacího procesu; plnit interinstitucionální povinnosti vyplývající z čl. 218 odst. 10 SFEU, a pravidelně Parlament informovat;

                  ai)

                  prozatímně uplatňovat posílenou dohodu o partnerství a spolupráci pouze tehdy, dal-li k tomu Parlament svůj souhlas;

                  aj)

                  spustit informační kampaň s cílem seznámit veřejnost s očekávanými pozitivními výsledky spolupráce ve prospěch občanů EU i Uzbekistánu, což by rovněž posílilo kontakty mezi lidmi;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a prezidentovi, vládě a parlamentu Republiky Uzbekistán.

         (1)  Úř. věst. C 238, 6.7.2018, s. 394.

         (2)  Úř. věst. C 238, 6.7.2018, s. 51.

         (3)  Úř. věst. C 274, 27.7.2016, s. 25.

         (4)  Úř. věst. C 168 E, 14.6.2013, s. 91.

         (5)  Úř. věst. C 58, 15.2.2018, s. 119.

         (6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/54354/joint-communiqué-european-union-–-central-asia-foreign-ministers-meeting-brussels-23-november_en


               26.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 108/133

      P8_TA(2019)0241
      Dohoda o institucionálním rámci mezi EU a Švýcarskem
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2019 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, týkající se dohody o institucionálním rámci mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací (2018/2262(INI))
      (2021/C 108/13)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2014 o schválení jednání o dohodě mezi EU a Švýcarskem o institucionálním rámci upravujícím dvoustranné vztahy a o zahájení jednání dne 22. května 2014,

                  —

                  s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 28. února 2017 o vztazích mezi EU a Švýcarskou konfederací,

                  —

                  s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 14. prosince 2010 a 20. prosince 2012 o vztazích mezi EU a státy ESVO,

                  —

                  s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (EHP) ze dne 1. ledna 1994 (1),

                  —

                  s ohledem na skutečnost, že švýcarský lid odmítl v referendu v prosinci 1992 počtem 50,3 % hlasů přistoupit k Evropskému hospodářskému prostoru (EHP), iniciativu „Zahájení jednání o členství v EU: nechť lid rozhodne“ v červnu 1997 počtem 74 % hlasů a v březnu 2001 iniciativu „Říkáme Evropě ano!“ 77 % hlasů,

                  —

                  s ohledem na dohodu mezi EU a Švýcarskou konfederací o obchodování s emisemi, která byla podepsána dne 23. listopadu 2017 (2),

                  —

                  s ohledem na rámec Evropské obranné agentury a Švýcarska, který byl podepsán dne 16. března 2012,

                  —

                  s ohledem na dohodu mezi Švýcarskem a Eurojustem o soudní spolupráci, která byla podepsána dne 27. listopadu 2008 a vstoupila v platnost dne 22. července 2011,

                  —

                  s ohledem na dohodu mezi Švýcarskem a Europolem o spolupráci mezi policejními orgány v oblasti prevence závažné a organizované mezinárodní trestné činnosti a terorismu a boje proti nim, která byla podepsána dne 24. září 2004 a vstoupila v platnost dne 1. března 2006, a na rozšíření oblasti působnosti uvedené dohody ze dne 1. ledna 2008,

                  —

                  s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o volném pohybu osob ze dne 21. června 1999 (3), zejména na její přílohu I o volném pohybu osob a přílohu III o vzájemném uznávání odborných kvalifikací,

                  —

                  s ohledem na Protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o volném pohybu osob týkající se účasti Bulharské republiky a Rumunska jakožto smluvních stran na základě jejich přistoupení k Evropské unii ze dne 27. května 2008 (4),

                  —

                  s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží a o celně bezpečnostních opatřeních ze dne 25. června 2009 (5),

                  —

                  s ohledem na švýcarskou federální iniciativu ze dne 9. února 2014, kdy 50,3 % švýcarských občanů podpořilo návrhy na obnovení kvót pro přistěhovalectví s Evropskou unií, na vnitrostátní preference při obsazování volných pracovních míst a omezení práva přistěhovalců na sociální dávky,

                  —

                  s ohledem na dohodu o volném obchodu mezi EU a Švýcarskem (6) z roku 1972, která byla v průběhu let pozměněna a aktualizována,

                  —

                  s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě, která vstoupila v platnost dne 1. června 2002 (7),

                  —

                  s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici, která vstoupila v platnost dne 1. června 2002 (8),

                  —

                  s ohledem na jednání o dohodách mezi EU a Švýcarskou konfederací o elektřině, bezpečnosti potravin, bezpečnosti výrobků a veřejném zdraví,

                  —

                  s ohledem na prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/2047 ze dne 20. prosince 2018 o rovnocennosti právního rámce a rámce dohledu použitelných pro burzy cenných papírů ve Švýcarsku v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (9),

                  —

                  s ohledem na 37. meziparlamentní setkání EU–Švýcarsko, které se uskutečnilo v Bruselu ve dnech 4. a 5. července 2018,

                  —

                  s ohledem na svá usnesení o Švýcarsku, zejména usnesení ze dne 9. září 2015 o EHP-Švýcarsku: Překážky s ohledem na úplné provedení vnitřního trhu (10) a na návrh usnesení Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů týkající se téhož tématu ze dne 24. dubna 2018,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2017 o výroční zprávě o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2017 (11),

                  —

                  s ohledem na čl. 108 odst. 4 a článek 52 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0147/2019),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že stávající vztahy Švýcarska s EU vycházejí z komplexního souboru přibližně 20 hlavních odvětvových dvoustranných dohod a přibližně 100 dalších dohod; vzhledem k tomu, že se Švýcarsko účastní všech čtyř svobod jen částečně; vzhledem k tomu, že i když tyto dohody v minulosti prohloubily spolupráci mezi EU a Švýcarskem v oblasti vnitřního trhu, vnitřní bezpečnosti a azylu, dopravy a daní, tento složitý soubor dohod by v budoucnu mohl být zastaralý a jejich provádění by bylo méně relevantní, pokud nebude dohodnut zastřešující rámec;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že podle údajů Eurostatu bylo v roce 2017 Švýcarsko třetím největším partnerem EU z hlediska vývozu zboží a jeho čtvrtým největším z hlediska dovozu zboží;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že Rada uvedla, že zastřešující dohoda o institucionálním rámci se Švýcarskem by měla mít za cíl chránit jednotnost vnitřního trhu a zajistit právní jistotu pro orgány, občany a hospodářské subjekty;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarská federální rada chce uzavřít dohodu o institucionálním rámci s EU, která zajistí právní jistotu v oblasti přístupu na trh a zachová švýcarskou prosperitu, nezávislost a právní systém (12); vzhledem k tomu, že Švýcarská spolková rada oznámila konzultaci se zúčastněnými stranami na základě znění dohodnutého vyjednavači dne 23. listopadu 2018;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že dobře fungující a efektivní jednotný trh založený na vysoce konkurenčním a sociálně tržním hospodářství je zapotřebí k podpoře růstu a konkurenceschopnosti, pro vytváření pracovních míst a návazné oživení evropského hospodářství; vzhledem k tomu, že právní předpisy o jednotném trhu musejí být řádně prováděny, uplatňovány a prosazovány, aby členské státy a Švýcarsko mohly plně využít jejich výhod;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko vyjádřilo přání ponechat si závazná materiální ustanovení o státní podpoře pro budoucí dohodu o přístupu na trh a mít přístup na jednotný trh s elektřinou;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že Federální rada dne 28. září 2018 schválila druhý příspěvek Švýcarska několika členským státům EU ve výši 1,3 miliard CHF na dobu deseti let a nyní čeká na kladné rozhodnutí Federálního shromáždění;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko je členem Evropské agentury pro životní prostředí;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko ratifikovalo svou účast v evropských programech družicové navigace Galileo a EGNOS;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že účast Švýcarska na rámcovém programu EU pro výzkum Horizont 2020 a jeho předchůdci sedmému rámcovému programu (7. RP) byla pro všechny zúčastněné strany přínosem vzhledem k vysoké kvalitě návrhů;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko a EU podepsaly dne 27. května 2015 dodatečný protokol k dohodě o zdanění a zdanění příjmů z úspor, která vyžaduje, aby si obě strany od září 2018 automaticky vyměňovaly informace o finančních účtech svých rezidentů; vzhledem k tomu, že EU zařadila Švýcarsko do přílohy II k závěrům Rady ze dne 5. prosince 2017, v níž jsou vyjmenovány země, které se zavázaly k provádění zásad řádné správy v daňové oblasti s cílem zabývat se otázkami, které se týkají transparentnosti, spravedlivého zdanění a eroze základu daně a přesouvání zisku;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko spolupracuje na vybraných částech společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a podílí se na civilních a vojenských mírových misích společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), zejména na Ukrajině a v Mali; vzhledem k tomu, že rámec pro spolupráci EDA-Švýcarsko, který byl podepsán dne 16. března 2012, umožňuje výměnu informací a předpokládá společné činnosti v oblasti výzkumu a technologií a zbrojních projektů a programů;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko je součástí schengenského prostoru od počátku jeho uplatňování ve Švýcarsku v prosinci 2008;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že se Švýcarsko účastní Schengenského informačního systému (SIS), Vízového informačního systému (VIS), Evropské databáze otisků prstů v oblasti azylu (Eurodac) a zapojí se do budoucího systému vstupu/výstupu (EES), který zaznamenává překračování vnějších hranic EU, a evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS), který zajišťuje bezpečnostní a nelegální migraci státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou osvobozeni od vízové povinnosti;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že na základě Dublinské dohody o přidružení je Švýcarsko přidružené k částem acquis EU v oblasti azylu; vzhledem k tomu, že Švýcarsko od roku 2010 finančně a provozně přispívá do agentury Frontex;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že v roce 2017 z celkového počtu švýcarské populace 8,48 milionu bylo 2,13 milionu cizích státních příslušníků, z nichž 1,4 milionu pocházelo z členských států EU a Evropského sdružení volného obchodu (ESVO); vzhledem k tomu, že každý den dojíždí do Švýcarska 320 000 občanů EU; vzhledem k tomu, že 750 000 švýcarských občanů žije v zahraničí, z nichž 450 000 žije v EU;

                  Q.

                  vzhledem k tomu, že v roce 2009 Švýcarsko souhlasilo s pokračováním dvoustranné dohody mezi EU a Švýcarskem o volném pohybu osob z roku 1999, které švýcarským občanům a občanům z členských států EU uděluje právo svobodně si zvolit místo zaměstnání a bydliště na území smluvních stran;

                  R.

                  vzhledem k tomu, že zahraniční společnosti jsou povinny dodržovat švýcarské minimální pracovní podmínky při vysílání pracovníků do Švýcarska; vzhledem k tomu, že hlavní dodavatel má právní odpovědnost za zajištění toho, aby subdodavatelé dodržovali švýcarské předpisy upravující trh práce;

                  S.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko zavedlo v roce 2002 „doprovodná opatření“, jejichž stanoveným cílem je chránit švýcarské mzdy, pracovní podmínky a sociální normy, přičemž EU shledává, že tato opatření nejsou v souladu s dohodou o volném pohybu osob;

                  T.

                  vzhledem k tomu, že provádění směrnice o právech občanů EU (2004/38/ES) a uplatňování práv občanů EU na sociální dávky a svobody usazování vyvolalo ve Švýcarsku obavy;

                  U.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko je od roku 1960 členem Evropského sdružení volného obchodu a členem OSN od roku 2002;

                  V.

                  vzhledem k tomu, že dne 25. listopadu 2018 byla v referendu zamítnuta iniciativa „Švýcarské právní předpisy, nikoli zahraniční soudci“ (známá jako „Iniciativa sebeurčení“), proti níž hlasovalo 66 % všech švýcarských kantonů;

                  W.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko se zavázalo k politické neutralitě a jako takové je hostitelem řady mezinárodních jednání, jejichž cílem je dosáhnout mírových řešení ozbrojených konfliktů na celém světě;

                  X.

                  vzhledem k tomu, že Komise koncem roku 2018 prodloužila o šest měsíců své rozhodnutí uznat obchodní systémy ve Švýcarsku jako způsobilé pro plnění obchodní povinnosti pro akcie stanovené ve směrnici o trzích finančních nástrojů (2004/39/ES) a v nařízení o trzích ((EU) č. 600/2014);

                  Y.

                  vzhledem k tomu, že Meziparlamentní unie (IPU) se nachází v Ženevě;

                  Z.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko je hostitelskou zemí 25 významných mezinárodních organizací a konferencí, přičemž většina z nich se nachází v Ženevě;

                  AA.

                  vzhledem k tomu, že ve Švýcarsku sídlí stovky mezinárodních nevládních organizací, které poskytují poradenství OSN a dalším nevládním organizacím;

                  AB.

                  vzhledem k tomu, že Švýcarsko plánuje uspořádat dne 20. října 2019 federální volby;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku následující:

                              a)

                              zdůrazňuje, že Švýcarsko a EU se těší blízkému, rozsáhlému a komplexnímu partnerství, které je vzájemně prospěšné a založené na společné kulturní historii a sdílených hodnotách, a že hospodářské, politické, sociální, environmentální, vědecké a mezilidské vazby a propojení jsou mezi nimi ukázkové s ohledem na jejich jedinečnou kulturní a geografickou blízkost;

                              b)

                              zdůrazňuje, že Švýcarsko je pevně propojeno s EU, že je podobně smýšlejícím partnerem sdílejícím evropské regionální a globální výzvy s EU; vítá švýcarské prohlášení, že je v jeho zájmu obnovit a upevňovat dvoustranný přístup a vytvářet stále bližší vztah;

                              c)

                              konstatuje, že EU je pro Švýcarsko hlavním obchodním partnerem, kam směřuje 52 % jeho vývozu a odkud do Švýcarska plyne více než 71 % jeho dovozu, a že obchod se zbožím v rámci současných dvoustranných obchodních dohod dosahuje nejméně 1 miliardy švýcarských franků denně (13); vzhledem k tomu, že Švýcarsko je třetím největším obchodním partnerem EU, jehož podíl na obchodních výměnách EU činí 7 %; domnívá se, že vysoký stupeň integrace Švýcarska do vnitřního trhu EU je důležitým faktorem hospodářského růstu, díky kterému je EU nejdůležitějším hospodářským a obchodním partnerem Švýcarska;

                              d)

                              zdůrazňuje, že EU prokázala při jednáních o dohodě o institucionálním rámci značnou flexibilitu a že tato skutečnost musí být uznána všemi zúčastněnými stranami;

                              e)

                              naléhavě vyzývá k tomu, aby byla dvoustranná dohoda o institucionálním rámci co nejdříve uzavřena, aby bylo dosaženo souladu se stávajícím komplexním souborem dvoustranných dohod, včetně zřízení mechanismu pro urovnávání sporů; vítá dohodu vyjednavačů o konečném znění dohody; vyzývá Švýcarskou federální radu, aby přijala rozhodnutí o uzavření dohody, jakmile budou v tomto ohledu ukončeny konzultace se zúčastněnými stranami;

                              f)

                              připomíná, že zřízení společného institucionálního rámce pro stávající a budoucí dohody, které umožňují Švýcarsku zapojit se do vnitřního trhu EU, aby se zajistila jednotnost a právní jistota pro občany a podniky, je i nadále předpokladem pro další rozvoj odvětvového přístupu; zdůrazňuje, že po čtyřech letech jednání nastal čas dohodu o institucionálním rámci uzavřít; domnívá se, že uzavření dohody umožní, aby komplexní partnerství mezi EU a Švýcarskem plně rozvinulo svůj potenciál;

                              g)

                              uznává, že dohoda o institucionálním rámci je zapotřebí, jelikož vztah mezi EU a Švýcarskem je založen na komplexním souboru 120 odvětvových dohod a další soudržnost a právní jistota by prospěla všem stranám;

                              h)

                              vyzývá smluvní strany, aby co nejdříve uspořádaly meziparlamentní setkání zákonodárců z EU a Švýcarska, s cílem projednat veškeré záležitosti související s touto dohodou;

                              i)

                              vyjadřuje politování nad tím, že Komise předložila dojednané znění dohody o institucionálním rámci mezi EU a Švýcarskem Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro mezinárodní obchod teprve 6. února 2019 navzdory tomu, že bylo finalizováno v listopadu 2018;

                              j)

                              uznává, že pevné vztahy mezi EU a Švýcarskem jdou nad rámec hospodářské integrace a rozšíření jednotného trhu a přispívají ke stabilitě a k prosperitě, z čehož těží všichni občané a podniky včetně malých a středních podniků; zdůrazňuje, že je důležité zajistit řádné fungování jednotného trhu za účelem vytvoření rovných podmínek a vzniku nových pracovních míst;

                              k)

                              domnívá se, že zajistit dohodu o institucionálním rámci se Švýcarskem je velmi důležité, protože se tím zaručí právní jistota pro Švýcarsko i EU, dynamické začlenění acquis EU, lepší přístup Švýcarska na vnitřní trh, z čehož budou mít prospěch obě strany, a pravomoc Soudního dvora Evropské unie v případě nevyřešených sporů týkajících se uplatňování nebo výkladu dohody o institucionálním rámci;

                              l)

                              vítá, že Komise dne 20. prosince 2018 přijala rozhodnutí, kterým uznala, že obchodní systémy ve Švýcarsku splňují povinnost obchodovat akcie stanovenou ve směrnici (14) a nařízení (15) o trzích finančních nástrojů (MiFID II/MiFIR); zdůrazňuje, že tato rovnocennost Švýcarska je časově omezena do 30. června 2019, ale může být prodloužena za předpokladu, že bylo ve věci podpisu dohody o zřízení společného institucionálního rámce dosaženo pokroku;

                              m)

                              zdůrazňuje spolu s Radou, že volný pohyb osob představuje základní pilíř politiky EU a vnitřního trhu, o němž nelze vyjednávat, a že čtyři unijní svobody vnitřního trhu jsou nedělitelné; vyjadřuje politování nad nepřiměřeně jednostrannými „doprovodnými opatřeními“ Švýcarska, která jsou v platnosti od roku 2004; vyzývá Švýcarsko, které tato doprovodná opatření považuje za důležitá, aby našlo řešení, jež bude plně v souladu s příslušnými nástroji EU; vyzývá Švýcarsko, aby rovněž zvážilo zkrácení doby uplatňování přechodných opatření týkajících se pracovníků z Chorvatska, s ohledem na přínos volného pohybu osob mezi EU a Švýcarskem;

                              n)

                              bere na vědomí provedení iniciativy tzv. systému národní preference i to, že podle názoru Rady bude moci být výsledný text přijatý dne 16. prosince 2016 švýcarským Spolkovým shromážděním uplatňován způsobem, který je v souladu s právy občanů EU zakotvenými v dohodě o volném pohybu osob, pokud nezbytné prováděcí předpisy vyjasní zbývající otázky, jako je právo na informace o volných pracovních místech a dodržování práv příhraničních pracovníků; připomíná však, že otázka migrace občanů z třetích zemí by neměla být zaměňována s volným pohybem osob, jak je zakotven ve Smlouvách; zdůrazňuje, že uplatňování prováděcích ustanovení je nutné důsledně monitorovat, aby bylo možné posoudit jejich soulad s dohodou o volném pohybu osob;

                              o)

                              zdůrazňuje skutečnost, že Švýcarsko má velký prospěch z demokratického a konkurenceschopného rozvoje v zemích všech svých evropských sousedů a že jeho finanční příspěvky do programů, jako je Fond soudržnosti, jsou tudíž v jeho vlastním zájmu a Švýcarsko by v nich mělo pokračovat, a vítá pozitivní výsledky příspěvků v přijímajících členských státech; připomíná, že Švýcarsko čerpá z účasti na jednotném trhu značné výhody; zdůrazňuje, že budoucí příspěvek Švýcarska k soudržnosti EU má zásadní význam a měl by být podstatně posílen, podle vzoru EHP/Norska;

                              p)

                              vítá intenzivní vnitropolitickou diskusi o spolupráci s EU, která ve Švýcarsku probíhá; navrhuje však, aby se Švýcarsko pokoušelo svým občanům ještě lépe vysvětlovat množství hmatatelných výhod plynoucích z přístupu na vnitřní trh a potřebu užší spolupráce s EU;

                              q)

                              naléhavě vyzývá k tomu, aby byla dohoda o institucionálním rámci neprodleně předložena Evropskému parlamentu, členským státům a švýcarskému parlamentu ke schválení a ke schválení švýcarskými voliči v referendu v souladu se švýcarskou ústavou;

                              r)

                              konstatuje, že ve Švýcarsku žije 1,4 milionu občanů EU, zatímco v EU žije více než 450 000 švýcarských občanů;

                              s)

                              připomíná, že v návaznosti na referendum ze dne 9. února 2014 schválil švýcarský parlament v roce 2016 změnu zákona o cizích státních příslušnících za účelem provádění článku 121a federální ústavy s tím, že tato změna vstoupí v platnost dne 1. července 2018; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby federální rada věnovala náležitou pozornost provádění článku 121a tak, aby neohrožoval právo občanů EU na volný pohyb;

                              t)

                              vyjadřuje politování nad případnými iniciativami na kantonální nebo celostátní úrovni, které by vedly k omezení přístupu pracovníků z EU, a zejména příhraničních pracovníků, na švýcarský trh práce, a tedy k oslabení práv občanů EU vyplývajících z dohody o volném pohybu osob a narušení spolupráce mezi EU a Švýcarskem;

                              u)

                              velmi vítá politické prohlášení o záměru modernizovat dohodu o vládních zakázkách a dohodu o volném obchodu mezi EU a Švýcarskem z roku 1972 a podporuje snahu o dosažení revidovaného obchodního partnerství, které by zahrnovalo oblasti, jako jsou služby, které nejsou v působnosti dohody o institucionálním rámci a na které se jen zčásti vztahuje dohoda o volném pohybu osob, včetně digitálních aspektů, ale i práva duševního vlastnictví, usnadnění obchodu, vzájemné uznávání posuzování shody a zadávání veřejných zakázek, a také kapitolu týkající se obchodu a udržitelného rozvoje; požaduje další spolupráci s cílem lépe chránit zeměpisná označení a rozšířit moderní a spolehlivý mechanismus pro řešení mezistátních sporů, který je součástí návrhu dohody o institucionálním rámci, a to tak, aby se vztahoval na budoucí bilaterální obchodní vztah a účinně řešil obchodní překážky mezi smluvními stranami;

                              v)

                              je si vědom toho, že mezi EU a Švýcarskem neexistuje žádná komplexní dohoda o službách a že služby jen zčásti pokrývá dohoda o volném pohybu osob, takže je zřejmé, že je zde prostor pro další rozvoj;

                              w)

                              bere na vědomí revidovaný právní předpis o zadávání veřejných zakázek, který byl přijat v roce 2017 v kantonu Ticino a jenž by měl být v souladu s dohodou Světové obchodní organizace o vládních zakázkách a s příslušnou odvětvovou dohodou mezi EU a Švýcarskem, která vstoupila v platnost v roce 2002; důrazně vybízí veřejné zadavatele, aby k dodavatelům a poskytovatelům služeb z Evropské unie přistupovali nediskriminačním způsobem, a to i v případě veřejných zakázek pod prahovou hodnotou;

                              x)

                              naléhavě vyzývá k pokračování v současné praxi, kdy mohou provozovatelé taxislužeb z členských států EU poskytovat své služby ve Švýcarsku bez omezení, jelikož tato praxe dlouhodobě přispívá k hospodářskému rozvoji v regionech sousedících se Švýcarskem a je vzájemně prospěšná;

                              y)

                              zastává názor, že zásady vzájemnosti a spravedlnosti mezi EHP a Švýcarskem jsou nezbytné, pokud mají mít z jednotného trhu prospěch obě strany;

                              z)

                              konstatuje, že spolupráce v oblasti posuzování shody na základě dohody mezi EU a Švýcarskem o vzájemném uznávání je celkově uspokojivá; vítá nejnovější aktualizaci této dohody v roce 2017 a doufá, že budoucí aktualizace budou moci být provedeny ihned poté, co budoucí dohoda o institucionálním rámci dosáhne svého plného potenciálu;

                              aa)

                              vítá nové daňové právní předpisy, které omezí preferenční daňové režimy a sblíží postupy s mezinárodními standardy, a doufá v pozitivní výsledek nadcházejícího referenda ve Švýcarsku; zdůrazňuje, že je zapotřebí nadále zlepšovat spolupráci s cílem bojovat proti vyhýbání se daňovým povinnostem a posílit daňovou spravedlnost;

                              ab)

                              vyzývá Švýcarsko, aby nadále pracovalo na strategii digitálního Švýcarska, s cílem dosáhnout souladu s jednotným digitálním trhem EU;

                              ac)

                              uznává, že k úzkému partnerství mezi EU a Švýcarskem přispívají dvoustranné odvětvové dohody o volném pohybu osob, důchodech, životním prostředí, statistice, soudní a policejní spolupráci, schengenském prostoru, azylu (Dublin), SZBP/SBOP, družicové navigaci, výzkumu, civilním letectví, pozemní dopravě, vzájemném přístupu na trh pro dohodnuté zboží a služby, zpracovaných zemědělských produktech, právní harmonizaci, vzájemném uznávání, boji proti podvodům a o zdanění a úsporách; naléhá však, že je nejvyšší čas posunout toto partnerství na vyšší úroveň a co nejdřívějším uzavřením rámcové dohody učinit mnohem komplexnější a zásadnější krok k dvoustranným vztahům;

                              ad)

                              vítá skutečnost, že podpora míru, mediace a mírového řešení konfliktů je již dlouho důležitou součástí švýcarské zahraniční politiky; vítá významnou úlohu Švýcarska v oblasti budování míru a jeho zapojení do snahy o nalezení řešení krizí, usnadňování dialogu, vypracování opatření k budování důvěry a usmíření; vítá, že Švýcarsko usnadňuje provádění komplexních federálních struktur a dohodnutých mírových ústavních ujednání, které mají pomoci v koexistenci různých etnických skupin;

                              ae)

                              vítá účast Švýcarska na bezpečnostních a obranných misích EU, jako jsou mise EUFOR ALTHEA, EULEX Kosovo, EUTM Mali a EUBAM Libya, a jeho podporu těmto misím, a na činnosti Evropské obranné agentury; vítá úzkou spolupráci se Švýcarskem v oblasti humanitární pomoci, civilní ochrany, boje proti terorismu a změny klimatu;

                              af)

                              uznává příspěvek Švýcarska a spolupráci v souvislosti s masovou migrací do schengenského prostoru a při provádění evropského programu pro migraci; vybízí Švýcarsko, aby se připojilo ke globálnímu paktu o migraci, a očekává, že se tak stane po diskusi ve švýcarském parlamentu;

                              ag)

                              vyzývá Švýcarsko, aby uplatňovalo příslušné směrnice EU s cílem zachovat současnou úroveň sociální ochrany a výši mezd, pokud jde o přeshraniční nabídku služeb;

                              ah)

                              zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby dohoda o institucionálním rámci mezi EU a Švýcarskem obsahovala ustanovení o řádné správě v oblasti daní, včetně zvláštních pravidel státní podpory v podobě daňového zvýhodnění, požadavky na transparentnost týkající se automatické výměny informací o zdanění a skutečném vlastnictví a ustanovení proti praní peněz;

                              ai)

                              vítá rozhodnutí Švýcarska o přistoupení k společné pracovní skupině Europolu pro boj proti kyberkriminalitě (J-CAT) v dubnu 2018 jako proaktivní krok v boji proti mezinárodním hrozbám v oblasti kyberkriminality;

                              aj)

                              vítá přidružení Švýcarska k celému programu Horizont 2020 a doufá v další spolupráci na budoucích výzkumných programech;

                              ak)

                              naléhavě vyzývá Švýcarsko, aby začalo jednat o svém přidružení k programům Erasmus;

                              al)

                              vítá pokrok ve výstavbě transalpského železničního spojení, známého jako nové železniční spojení přes Alpy (NRLA), švýcarské investice, která je přínosná také pro EU;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a federálnímu shromáždění a Federální radě Švýcarské konfederace

         (1)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

         (2)  Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.

         (3)  Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 6.

         (4)  Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 53.

         (5)  Úř. věst. L 199, 31.7.2009, s. 24.

         (6)  Úř. věst. L 300, 31.12.1972, s. 189.

         (7)  Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 73.

         (8)  Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 91.

         (9)  Úř. věst. L 327, 21.12.2018, s. 77.

         (10)  Úř. věst. C 316, 22.09.2017, s. 192.

         (11)  Úř. věst. C 252, 18.7.2018, s. 164.

         (12)  https://www.eda.admin.ch/dam/dea/en/documents/fs/11-FS-Institutionelle-Fragen_en.pdf

         (13)  https://www.eda.admin.ch/dam/dea/en/documents/abkommen/InstA-Wichtigste-in-Kuerze_en.pdf

         (14)  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

         (15)  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84.


               26.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 108/141

      P8_TA(2019)0330
      Rozhodnutí o zřízení evropského mírového nástroje
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 Radě a místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkajícím se návrhu předloženého Radě vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s podporou Komise „Rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje“ (2018/2237(INI))
      (2021/C 108/14)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

                  —

                  s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN, zejména na cíle č. 1, 16 a 17, zaměřené na podporu mírumilovných a inkluzivních společností v zájmu udržitelného rozvoje (1),

                  —

                  s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/322 ze dne 2. března 2015 o provádění 11. Evropského rozvojového fondu (2),

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/528 ze dne 27. března 2015 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP (3),

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru (4),

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2306 ze dne 12. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 230/2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru (5),

                  —

                  s ohledem na interinstitucionální prohlášení připojené k nařízení (EU) 2017/2306 týkající se zdrojů financování opatření pomoci podle článku 3a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru (6),

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (7),

                  —

                  s ohledem na společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (8), a nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (9),

                  —

                  s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (10),

                  —

                  s ohledem na návrh předložený Radě vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s podporou Komise ze dne 13. června 2018„Rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje“ (HR(2018) 94),

                  —

                  s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 20. prosince 2013, 26. června 2015, 15. prosince 2016, 9. března 2017, 22. června 2017, 20. listopadu 2017, 14. prosince 2017 a 28. června 2018,

                  —

                  s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie“, který dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka“),

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 13. listopadu 2017, 25. června 2018 a 19. listopadu 2018 o bezpečnosti a obraně v kontextu globální strategie EU,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. června 2017 nazvané „Diskusní dokument o budoucnosti evropské obrany“ (COM(2017)0315),

                  —

                  s ohledem na společné sdělení Komise a ESVČ ze dne 5. července 2016 nazvané „Prvky pro celounijní strategický rámec na podporu reformy bezpečnostního sektoru“,

                  —

                  s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 20 ze dne 18. září 2018 nazvanou „Africká struktura pro mír a bezpečnost: nutnost změnit zaměření podpory EU“,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 21. května 2015 o financování společné bezpečnostní a obranné politiky (11),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2016 o evropské obranné unii (12),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 (13) a 12. prosince 2018 (14) o výroční zprávě o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP),

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0157/2019),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že ambicí EU je být světovým aktérem mírového dění usilujícím o zachování mezinárodního míru a bezpečnosti a dodržování mezinárodního humanitárního práva a práva v oblasti lidských práv;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že EU má zvyšující se odpovědnost za zajištění vlastní bezpečnosti ve strategickém prostředí, které se za posledních několik let výrazně zhoršilo;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že náročné bezpečnostní prostředí v okolí EU vyžaduje, aby měla strategickou autonomii, což v červnu roku 2016 uznalo 28 vrcholných představitelů států a vlád v globální strategii EU a kvůli čemuž je nutné vytvořit nástroje, které upevní schopnost EU udržovat mír, předcházet konfliktům, podporovat mírumilovné, spravedlivé a inkluzivní společnosti a posilovat mezinárodní bezpečnost; vzhledem k tomu, že bylo uznáno, že bezpečné a mírumilovné společnosti jsou předpokladem k trvalému rozvoji;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že cílem evropského mírového nástroje (dále jen „evropský mírový nástroj“ nebo „nástroj“) není militarizovat vnější činnost Evropské unie, nýbrž dosáhnout součinnosti a zvýšit účinnost prostřednictvím poskytnutí komplexního přístupu k operačnímu financování již probíhajících vnějších činností, u kterých není možné financování z rozpočtu EU;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že Smlouva vyžaduje, aby EU a její orgány prováděly společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP), včetně postupného vymezení společné obranné politiky, která by mohla v souladu s článkem 42 vést ke společné obraně, a posilovat tak evropskou identitu a její nezávislost v zájmu podpory míru, bezpečnosti a pokroku v Evropě a ve světě; vzhledem k tomu, že navrhovaný nástroj musí být vítán jako postupný krok tímto směrem a že místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka musí být povzbuzována k tomu, aby pokračovala v jeho dalším rozvoji a provádění;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že EU je největším světovým poskytovatelem rozvojové a humanitární pomoci, která posiluje vztah mezi bezpečností a rozvojem s cílem dosáhnout udržitelného míru;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že by mělo být podporováno další využívání finančních prostředků a nástrojů Unie za účelem zlepšení spolupráce, rozvoje schopností a nasazení budoucích misí, jakož i s cílem zachovat mír, předcházet konfliktům, zvládat je a řešit je a řešit také hrozby pro mezinárodní bezpečnost; zdůrazňuje, že evropský mírový nástroj by měl zejména financovat vojenské mise Unie, posilovat vojenské a obranné kapacity třetích států a regionálních a mezinárodních organizací a přispívat k financování operací na podporu míru pod vedením regionálních nebo mezinárodních organizací nebo třetích států;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že pro EU bylo v minulosti náročné financovat operace související s obranou; vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně zdůrazňoval potřebu financování, jež by bylo pružnější a efektivnější a projevovalo by solidaritu a odhodlání; vzhledem k tomu, že je nezbytné přijmout další nástroje, které zajistí, aby EU mohla plnit úlohu celosvětového aktéra v oblasti bezpečnosti; vzhledem k tomu, že všechny tyto nástroje musí podléhat řádné parlamentní kontrole a právním předpisům EU;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že přestože jsou ženy hlavními oběťmi bezpečnostních a humanitárních krizí, a navzdory skutečnosti, že pokud hrají ženy v mírových procesech jednoznačnou úlohu, zvyšuje se o 35 % pravděpodobnost, že bude dosaženo dohody trvající nejméně 15 let, zůstává účast žen v mírových procesech jedním z nejvíce nenaplněných aspektů agendy žen, míru a bezpečnosti;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že vnitřní a vnější bezpečnost je stále více provázaná; vzhledem k tomu, že EU podnikla významné kroky ke zvýšení spolupráce v oblasti obrany mezi svými členskými státy; vzhledem k tomu, že EU byla vždy hrdá na svou „měkkou sílu“, v jejímž využívání hodlá pokračovat; vzhledem k tomu, že znepokojující vývoj událostí však vyžaduje, aby EU nezůstala výlučně „civilní mocností“, ale aby rozvíjela a posilovala své vojenské kapacity, jež by měly být využívány způsobem, který je konzistentní a soudržný se všemi ostatními vnějšími činnostmi EU; vzhledem k tomu, že rozvoj ve třetích zemích není možný bez bezpečnosti a míru; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu plní klíčovou úlohu armáda, zejména v zemích, kde civilní orgány nejsou s ohledem na bezpečnostní situaci schopny plnit své úkoly; vzhledem k tomu, že nástroj má jasný potenciál vést k větší angažovanosti EU v partnerských zemích a zvýší účinnost vnější činnosti EU, což EU umožní, aby se v budoucnu stala relevantním poskytovatelem stability a bezpečnosti;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že vnější činnost EU nesmí být nástrojem pro „řízení migrace“ a veškeré úsilí o spolupráci se třetími zeměmi musí být doprovázeno zlepšením situace v oblasti lidských práv v těchto zemích;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení bude mít významný vliv na omezení podnětů ke konfliktům a přispěje k větší stabilitě v souladu se závazky vyplývajícími ze Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a souvisejícího usnesení Parlamentu o jaderné bezpečnosti a nešíření jaderných zbraní (15); vzhledem k tomu, že svět je bez zbraní hromadného ničení bezpečnějším; vzhledem k tomu, že EU je vedoucím aktérem, pokud jde o zákaz jaderných zbraní, a v tomto smyslu by měla rozšířit svou úlohu;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že Smlouvy nepředpokládají žádné vnější vojenské akce Unie mimo rámec SBOP; vzhledem k tomu, že skutečná SZBP pro všechny členské státy EU rozšiřuje prostor pro činnost EU v oblasti vnější politiky; vzhledem k tomu, že jediná forma vnější vojenské akce, kterou SBOP připouští, je mise mimo Unii zaměřená na udržování míru, předcházení konfliktům a posílení mezinárodní bezpečnosti v souladu se zásadami Charty OSN, jak je uvedeno v čl. 42 odst. 1 SEU;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že podpora vojenských operací partnerů na podporu míru byla doposud poskytována mimo rozpočet EU prostřednictvím afrického mírového projektu, který byl zřízen a financován v rámci Evropského rozvojového fondu (ERF); vzhledem k tomu, že africký mírový projekt se v současné době omezuje na operace vedené Africkou unií (AU) nebo africkými regionálními organizacemi;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že evropský mírový nástroj by měl Unii umožnit přispívat přímo na financování operací na podporu míru pod vedením třetích zemí, jakož i příslušným mezinárodním organizacím, a to na celosvětové úrovni, nikoli pouze v oblasti Afriky nebo AU;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že navrhovaný nástroj nahradí mechanismus Athena a africký mírový projekt; vzhledem k tomu, že bude doplňovat iniciativu na budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje financováním nákladů na obranné činnosti EU, jako jsou mírové mise AU, společné náklady na vlastní vojenské operace SBOP a budování vojenských kapacit partnerů, které jsou podle čl. 41 odst. 2 SEU vyloučeny z rozpočtu EU;

                  Q.

                  vzhledem k tomu, že operace prováděné v rámci tohoto nástroje musí být v souladu se zásadami a hodnotami zakotvenými v Listině základních práv a dodržovat mezinárodní humanitární právo a právo v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že operace, které nejsou definovány jako eticky přijatelné z hlediska lidské bezpečnosti, zdraví a zabezpečení, svobody, soukromí, integrity a důstojnosti, musí být důkladně posouzeny a přezkoumány;

                  R.

                  vzhledem k tomu, že stávající podíl společných nákladů zůstává velmi nízký (odhadem přibližně 5–10 % celkových nákladů) a že vysoký podíl nákladů a odpovědnosti, které ve vojenských operacích nesou státy podle zásady „náklady platí ten, komu vzniknou“, odporuje zásadám solidarity a sdílení zátěže a ještě více členské státy odrazuje od aktivního zapojení do operací SBOP;

                  S.

                  vzhledem k tomu, že navrhované průměrné finanční krytí na evropský mírový nástroj činí 1 500 000 000 EUR, zatímco kombinované výdaje v rámci mechanismu Athena a afrického mírového projektu se pohybují mezi 250 000 000 EUR a 500 000 000 EUR ročně; vzhledem k tomu, že potenciální účely další 1 000 000 000 EUR ročně nejsou v návrhu dostatečně upřesněny či zaručeny;

                  T.

                  vzhledem k tomu, že jakožto mimorozpočtový mechanismus financovaný prostřednictvím ročních příspěvků členských států, jejichž rozdělovací klíč je založený na HND, by měl evropský mírový nástroj podle očekávání umožnit EU financovat vyšší podíl společných nákladů (35–45 %) vojenských misí a operací, jak tomu je v současnosti u mechanismu Athena; vzhledem k tomu, že se od evropského mírového nástroje rovněž očekává, že zajistí trvalou dostupnost financování z EU, čímž zaručí odpovídající programování připravenosti na krize, usnadní rychlé nasazení a zlepší pružnost v případě rychlé reakce; vzhledem k tomu, že ambiciózní začlenění a rozšíření mechanismu Athena pro společné financování misí a operací SBOP je jedním z dlouhodobých požadavků Parlamentu; vzhledem k tomu, že navrhované rozhodnutí Rady však nemá stejně závazný charakter jako vnitřní dohoda afrického mírového projektu, což znamená, že členské státy se mohou rozhodnout, že se na financování akcí v rámci evropského mírového nástroje nebudou podílet;

                  U.

                  vzhledem k tomu, že díky navýšení společných nákladů posílí navrhovaný nástroj solidaritu a sdílení zátěže mezi členskými státy a povzbudí členské státy, zejména ty, které nemají dostatek finančních nebo operačních zdrojů, aby přispívaly k operacím SBOP;

                  V.

                  vzhledem k tomu, že Rada je ve svých závěrech ze dne 19. listopadu 2018 ve své podpoře návrhu evropského mírového nástroje zdrženlivá; vzhledem k tomu, že je nicméně důležité pracovat na přijetí ambiciózního návrhu obsahujícího všechny navrhované složky, včetně mechanismu Athena;

                  W.

                  vzhledem k tomu, že všechny vojenské úkoly v rámci nástroje, jako jsou společné akce v oblasti odzbrojení, humanitární a záchranné mise, poradní a pomocné mise ve vojenské oblasti, mise pro předcházení konfliktům a udržení míru, mise bojových sil v oblasti řešení krizí, včetně nastolování míru a stabilizačních opatření po skončení konfliktu, boj proti terorismu, včetně podpory třetích zemí v boji proti terorismu na jejich území, jak je uvedeno v čl. 43 odst. 1 SEU, při plném dodržování lidských práv, spadají do oblasti působnosti SBOP; vzhledem k tomu, že výjimka v čl. 41 odst. 2 SEU se vztahuje výlučně na operační výdaje, které vzniknou při provádění těchto vojenských misí; vzhledem k tomu, že všechny ostatní operační výdaje vyplývající z SBOP, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli jiného opatření uvedeného v článku 42 SEU, by měly být hrazeny z rozpočtu Unie; vzhledem k tomu, že správní výdaje evropského mírového nástroje by měly být hrazeny z rozpočtu Unie;

                  X.

                  vzhledem k tomu, že podle čl. 41 odst. 2 SEU jsou všechny operační výdaje, které vzniknou při provádění SZBP, hrazeny z rozpočtu Unie, s výjimkou výdajů na operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou; vzhledem k tomu, že v čl. 2 písm. a) a d) návrhu rozhodnutí se uvádí, že z evropského mírového nástroje by měly být financovány jak „operace, které souvisejí s vojenstvím nebo obranou“, tak i jiné operační akce „Unie, které souvisejí s vojenstvím nebo obranou“;

                  Y.

                  vzhledem k tomu, že Unie podle čl. 21 odst. 2 písm. d) SEU vymezuje a provádí společné politiky a činnosti a usiluje o vysoký stupeň spolupráce ve všech oblastech mezinárodních vztahů za účelem podpory udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby;

                  Z.

                  vzhledem k tomu, že čl. 208 odst. 1 druhý pododstavec SFEU stanoví, že: „hlavním cílem politiky Unie v této oblasti [rozvojové spolupráce] je snížení a výhledově i vymýcení chudoby“; vzhledem k tomu, že podle stejného pododstavce „Unie přihlíží k cílům rozvojové spolupráce při provádění politik, které by mohly mít vliv na rozvojové země“; vzhledem k tomu, že druhá věta tvoří ustanovení Smlouvy, a tudíž pro EU představuje ústavní povinnost označovanou jako „soudržnost politik ve prospěch rozvoje“;

                  AA.

                  vzhledem k tomu, že vojenské a civilní mise mimo Unii musí zůstat vzájemně odděleny, aby se zajistilo, že civilní mise budou financovány výlučně z rozpočtu Unie;

                  AB.

                  vzhledem k tomu, že EU by měla poskytnout pracovníkům misí SBOP podobný status, jaký mají vyslaní národní odborníci, a to tak, že jim přizná jednotný status a poskytne nejlepší možnou ochranu podle služebního řádu Unie; vzhledem k tomu, že by veškeré příspěvky vyplývající z tohoto statusu a veškeré výdaje na cestu, pobyt a zdravotní péči měly být hrazeny z rozpočtu Unie jako správní výdaje;

                  AC.

                  vzhledem k tomu, že Evropský účetní dvůr (EÚD) zveřejnil zvláštní zprávu o africké struktuře pro mír a bezpečnost financované prostřednictvím afrického mírového projektu, která by měla být podle návrhu zahrnuta do evropského mírového nástroje a rozšířena; vzhledem k tomu, že podle EÚD nebyla tato podpora dostatečně upřednostněna a měla omezený účinek; vzhledem k tomu, že k doporučením EÚD musí být náležitě přihlíženo s ohledem na ambiciózně navýšené financování nového nástroje;

                  AD.

                  vzhledem k tomu, že návrh nedoprovázelo žádné posouzení finančního dopadu týkající se správních výdajů; vzhledem k tomu, že správní výdaje na evropský mírový nástroj mají značné dopady na rozpočet EU; vzhledem k tomu, že do evropského mírového nástroje by neměli být přijati nebo vysláni žádní další zaměstnanci mimo pracovníky, kteří již nyní pracují v nahrazovaných nástrojích; vzhledem k tomu, že součinnost vyplývající ze sdružování současných různých nástrojů do jedné správní struktury by měla usnadnit správu větší zeměpisné oblasti evropského mírového nástroje; vzhledem k tomu, že další zaměstnanci by měli být přijímáni pouze tehdy, pokud by byly od všech zúčastněných členských států účinně vybrány příjmy na misi nebo opatření; vzhledem k tomu, že časově omezený charakter příjmů vyžaduje, aby byly obdobně časově omezeny smlouvy zaměstnanců, které tento nástroje přijímá, jakož i dočasná přidělení zaměstnanců tomuto nástroji na konkrétní misi nebo opatření; vzhledem k tomu, že tímto nástrojem by neměli být zaměstnáni ani k němu být přiděleni žádní zaměstnanci z členského státu, který v souvislosti s konkrétní misí nebo opatřením učinil formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 SEU;

                  AE.

                  vzhledem k tomu, že by místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka měla pravidelně předkládat Parlamentu ke konzultaci veškerá hlavní hlediska a základní volby týkající se SZBP a SBOP a informovat jej o jejich následném vývoji; vzhledem k tomu, že Parlament by měl být konzultován a informován včas, aby mohl před učiněním rozhodnutí nebo přijetím rozhodného opatření předložit místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce a Radě své názory a položit jim otázky; vzhledem k tomu, že by místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka měla názory Parlamentu, včetně těch týkajících se soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, zvážit a zahrnout je do svých návrhů, měla by přehodnotit rozhodnutí nebo části rozhodnutí, s nimiž Parlament vyslovil nesouhlas, nebo by měla tyto návrhy stáhnout, a to bez ohledu na to, že v takovém případě může danou iniciativu prosazovat členský stát, a měla by předkládat návrhy rozhodnutí Rady týkající se SBOP, pokud ji k tomu Parlament vyzve; vzhledem k tomu, že Parlament by měl každoročně jednat s místopředsedkyní Komise, vysokou představitelkou o operacích financovaných z tohoto nástroje;

                  1.

                  doporučuje Radě:

                              a)

                              nesnižovat příspěvek členského státu do nástroje, pokud členský stát použije čl. 31 odst. 1 Smlouvy o EU, protože by to ohrozilo rozdělovací klíč založený na HND, na němž je založen mechanismus financování, a celkové financování nástroje;

                              b)

                              zahrnout do rozhodnutí odkaz na úlohu Parlamentu jakožto orgánu příslušného k udělení absolutoria, jak tomu je v současné době v případě Evropského rozvojového fondu (ERF), a tedy i v případě afrického mírového projektu v souladu s příslušnými ustanoveními finančních předpisů platných pro ERF, s cílem zachovat v souladu s článkem 18 Smlouvy o EU a čl. 21 odst. 2 písm. d) Smlouvy o EU ve spojení s článkem 208 Smlouvy o fungování EU provázanost vnější činnosti EU v rámci fondu a dalších příslušných oblasti politiky;

                              c)

                              pracovat na zavedení mechanismu v rámci Evropského parlamentu, který by v rámci přísně definovaných parametrů zajistil přístup k veškerým informacím, včetně originálních dokumentů, týkajících se ročního rozpočtu evropského mírového nástroje, opravných rozpočtů, převodů, akčních programů (včetně přípravné fáze), provádění opatření v rámci pomoci (včetně účelových opatření), dohod s provádějícími subjekty, a přístup ke zprávám o plnění příjmů a výdajů, k roční účetní závěrce, hodnotící zprávě a výroční zprávě Evropského účetního dvora;

                              d)

                              souhlasit se zahrnutím přístupu k veškerým důvěrným dokumentům v rámci jednání o aktualizované interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky;

                              e)

                              zajistit, aby operace, akční programy, účelová opatření v rámci pomoci a další operační činnosti financované tímto nástrojem neporušovaly základní zásady stanovené v článku 21 Smlouvy o EU ani nebyly použity k jejich porušování a aby neporušovaly mezinárodní právo, zejména mezinárodní humanitární právo a právo v oblasti lidských práv;

                              f)

                              dokončit přezkum mechanismu Athena pokud možno do konce tohoto roku a bezproblémově jej zahrnout do evropského mírového nástroje a zároveň zachovat provozní účinnost a pružnost tohoto mechanismu;

                              g)

                              zajistit, aby byla při provádění nezbytných úprav návrhu lepší účelnost a vyšší účinnost, kterou nástroj nabízí;

                              h)

                              začlenit níže uvedené pozměňovací návrhy:

                                          —

                                          nahradit ve 4. bodě odůvodnění a v článku 1 obrat „společná zahraniční a bezpečnostní politika“ obratem „společná bezpečnostní a obranná politika“;

                                          —

                                          doplnit nový bod odůvodnění (10a), který zní: „Poradní a pomocné mise ve vojenské oblasti uvedené v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o EU mohou mít podobu posílení vojenských a obranných kapacit třetích zemí, regionálních a mezinárodních organizací pro udržení míru, předcházení konfliktům, jejich zvládání a řešení a za účelem řešení hrozeb pro mezinárodní bezpečnost při přísném dodržování mezinárodního humanitárního práva a mezinárodních právních předpisů v oblasti lidských práv a kritérií společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, a nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití“;

                                          —

                                          doplnit nový bod odůvodnění (10b), který zní: „(10b) Mise pro předcházení konfliktům a udržení míru uvedené v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o EU mohou mít podobu příspěvku na financování operací na podporu míru pod vedením regionální nebo mezinárodní organizace nebo třetího státu.“;

                                          —

                                          doplnit nový bod odůvodnění (10c), který zní: „(10c) Operace podporované z prostředků EU musejí zahrnovat rezoluci OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 2 písm. a) takto: „přispívat k financování misí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), které souvisejí s vojenstvím nebo obranou“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 2 písm. b) takto: „b) posílit vojenské a obranné kapacity třetích zemí, regionálních a mezinárodních organizací s cílem zachovat mír, předcházet konfliktům, zvládat je a řešit je a řešit hrozby pro mezinárodní bezpečnost a kybernetickou bezpečnost“;

                                          —

                                          doplnit do článku 3 nový bod 2a, který zní: „2a. Roční rozčlenění správních výdajů pro tento nástroj, které jsou hrazeny z rozpočtu Unie, je pro informaci uvedeno v příloze Ia (nová).“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 5 písm. c) takto: „c) ‚operací‘ vojenská operace v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky v souladu s článkem 42 Smlouvy o EU za účelem plnění úkolů uvedených v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o EU, které souvisejí s vojenstvím nebo obranou, včetně úkolu svěřeného skupině členských států podle článku 44 Smlouvy a EU“;

                                          —

                                          doplnit na konec článku 6 nový pododstavec, který zní: „Všechny civilní aspekty, majetek nebo mise v rámci SZBP a zejména v rámci SBOP nebo jejich části jsou financovány výlučně z rozpočtu Unie.“;

                                          —

                                          pozměnit článek 7 takto: „Návrhy na akce Unie podle hlavy V Smlouvy o EU, které mají být v rámci nástroje financovány, může předkládat každý členský stát, vysoký představitel nebo vysoký představitel s podporou Komise. Vysoký představitel o každém takovém návrhu neprodleně uvědomí Evropský parlament.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 10 odst. 1 takto: „Provázanost akcí Unie, které mají být financovány na základě tohoto nástroje, s jinými unijními akcemi v rámci jiných příslušných oblastí politiky se zajistí v souladu s čl. 21 odst. 3 a čl. 26 odst. 2 Smlouvy o EU. Akce Unie, které mají být financovány na základě tohoto nástroje, jsou v souladu s cíli těchto jiných oblastí politiky Unie vůči třetím zemím a mezinárodním organizacím;“;

                                          —

                                          doplnit do článku 10 nový odstavec 3a, který zní: „3a. Dvakrát ročně předkládá vysoký představitel Evropskému parlamentu zprávu o provázanosti akcí podle odstavce 1.“;

                                          —

                                          doplnit do článku 11 nový odstavec 2a: „2a. Nástroj má styčného úředníka z Evropského parlamentu. Za účelem předkládání přehledu informací vede navíc zástupce generálního tajemníka pro SBOP a reakce na krize každoroční výměnu názorů s příslušným parlamentním orgánem.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 12 odst. 1 takto: „Zřizuje se Výbor pro nástroj (dále jen ‚výbor‘) složený z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu. Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise jsou zváni, aby se účastnili schůzí výboru bez účasti na hlasování. Zástupci Evropské obranné agentury mohou být zváni, aby se účastnili schůzí výboru k tématům, o nichž se diskutuje a která se týkají oblasti působnosti Evropské obranné agentury, aniž by se účastnili nebo byli přítomni při hlasování. Zástupci Evropského parlamentu mohou být přizváni k účasti na schůzích výboru, aniž by se účastnili nebo byli přítomni při hlasování.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 13 odst. 8 takto: „8. Správce zajišťuje kontinuitu svých funkcí prostřednictvím správní struktury příslušných vojenských struktur ESVČ uvedených v článku 9.“;

                                          —

                                          doplnit do článku 13 nový bod 8a, který zní: „8a. Správce se podílí na předkládání přehledu informací Evropskému parlamentu.“;

                                          —

                                          doplnit do článku 16 nový bod 8a, který zní: „8a. Velitelé operace se podílejí na předkládání přehledu informací Evropskému parlamentu.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 34 odst. 1 takto: „Správce navrhne výboru jmenování interního auditora tohoto nástroje a alespoň jednoho zástupce interního auditora na období čtyř let s možností jeho prodloužení na celkové období nepřesahující 8 let. Interní auditoři musejí mít potřebnou odbornou kvalifikaci a poskytovat dostatečné záruky bezpečnosti, objektivity a nezávislosti. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním a nesmí se účastnit vypracovávání účetní závěrky.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 47 odst. 4 takto: „4. Konečné určení společně financovaných zařízení a infrastruktury schvaluje výbor s přihlédnutím k provozním potřebám, lidských právům, posouzení bezpečnosti a rizika odklonu, pokud jde o certifikované koncové uživatele a koncové uživatele a finanční kritéria. Konečné určení může být tuto podobu:

                                                      i)

                                                      v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím tohoto nástroje do hostitelské země, členského státu nebo na třetí stranu;

                                                      ii)

                                                      v případě vybavení prodej prostřednictvím tohoto nástroje členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba tímto nástrojem, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití při další operaci.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 47 odst. 6 takto: „6. Prodej nebo převod do hostitelské země nebo třetí osobě by měl být v souladu s mezinárodním právem, mj. s příslušnými ustanoveními v oblasti lidských práv a se zásadou ‚neškodit‘ a také s platnými bezpečnostními pravidly a měl by přísně dodržovat kritéria společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, a nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 48 odst. 1 takto: „Vysoký představitel může Radě předložit koncepci možného akčního programu nebo možného účelového opatření v rámci pomoci. Vysoký představitel o každé takové koncepci informuje Evropský parlament.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 49 odst. 1 takto: „Akční programy schvaluje Rada na návrh vysokého představitele. O akčních programech je poté, co je schválí Rada, informován Evropský parlament.“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 50 odst. 3 takto: „Pokud žádost nespadá do stávajících akčních programů, může Rada na návrh vysokého představitele schválit v rámci pomoci účelové opatření. O účelových opatřeních v rámci pomoci je poté, co je přijme Rada, informován Evropský parlament;“

                                          —

                                          doplnit do čl. 52 bodu 2 nové písm. fa), které zní: „fa) Zpřístupní se podrobný seznam zařízení financovaných v rámci tohoto nástroje;“

                                          —

                                          pozměnit čl. 53 odst. 53 písm. b) takto: „b) účinně poskytují ozbrojeným silám dotyčného třetího státu, pokud byl posouzen soulad s kritérii společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, a nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití;“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 53 odst. 1 písm. d) takto: „d) používají v souladu s politikou Unie, s patřičným ohledem na mezinárodní právo, zejména na mezinárodní právo v oblasti lidských práv, a osvědčení koncových uživatelů, zejména ustanovení o zpětném převodu;“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 53 odst. 1 písm. e) takto: „e) spravují v souladu s veškerými omezeními jejich používání, prodeje nebo převodu, o nichž rozhodne Rada nebo výbor, a podle příslušných koncových osvědčení, kritérií společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, a nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití;“;

                                          —

                                          pozměnit čl. 54 odst. 1 takto: „Každý provádějící subjekt pověřený vynakládáním výdajů financovaných prostřednictvím tohoto nástroje dodržuje zásady řádného finančního řízení a transparentnosti, provádí nezbytné posouzení rizik a koncové kontroly a zajistí řádné dodržování základních hodnot EU a mezinárodního práva, zejména v oblasti lidských práv a dodržování zásady ‚neškodit‘. Každý takový provádějící subjekt bude podroben předchozímu posouzení rizik, jehož cílem bude posoudit možná rizika v oblasti lidských práv a řízení.“;

                  2.

                  doporučuje místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku:

                              a)

                              předložit Parlamentu doporučené pozměňovací návrhy ke konzultaci a zajistit, aby byly v souladu s článkem 36 Smlouvy o EU zohledněny názory Parlamentu;

                              b)

                              v souladu s článkem 36 Smlouvy o EU přihlížet při přípravě návrhů na víceleté „akční programy“ nebo na účelová opatření v rámci pomoci ke všem stanoviskům Parlamentu, mj. tím, že stáhne návrhy, s nimiž Parlament vyslovil nesouhlas;

                              c)

                              poskytnout úplné posouzení finančního dopadu tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho dopad na rozpočet EU, zejména s přihlédnutím k potřebě rozšířit počet zaměstnanců;

                              d)

                              předkládat Parlamentu návrhy rozhodnutí Rady týkající se evropského mírového nástroje ke konzultaci ve stejné době, kdy je předkládá Radě nebo Politickému a bezpečnostnímu výboru, a poskytnout Parlamentu čas k předložení svých stanovisek; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby pozměnila návrhy rozhodnutí Rady, pokud jí o to Parlament požádá;

                              e)

                              v souladu s článkem 18 Smlouvy o EU zajišťovat doplňkovost se stávajícími fondy, programy a nástroji EU, soulad evropského mírového nástroje se všemi ostatními aspekty vnější činnosti EU, zejména pokud jde o iniciativu budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje a navrhovaný nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, které by měly být ve všech případech uplatňovány v rámci širšího programu reformy bezpečnostního sektoru a které by obsahovaly propracované prvky týkající se řádné správy věcí veřejných, ustanovení týkající se boje proti násilí založenému na pohlaví, a zejména civilního dohledu nad bezpečnostním systémem a demokratickou kontrolou ozbrojených sil;

                              f)

                              poskytovat Parlamentu pravidelnou zpětnou vazbu o pokroku při uplatňování rezoluce č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti a konzultovat s Parlamentem doporučený genderový prvek zaměřený na úlohu žen při předcházení konfliktům a jejich řešení a při obnově po skončení konfliktu a mírových jednáních, jakož i pravidelná hodnocení opatření přijatých k ochraně zranitelných osob, včetně žen a dívek, před násilím v konfliktních situacích;

                              g)

                              v souladu s článkem 18 Smlouvy o EU zajistit soulad evropského mírového nástroje se všemi ostatními aspekty vnější činnosti EU, včetně rozvojové a humanitární politiky, s cílem podpořit rozvoj dotyčných třetích zemí a snížit a vymýtit v těchto zemích chudobu;

                  3.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a pro informaci Evropské službě pro vnější činnost a Komisi.

         (1)  https://sustainabledevelopment.un.org/

         (2)  Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 84, 28.3.2015, s. 39.

         (4)  Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 335, 15.12.2017, s. 6.

         (6)  Úř. věst. L 335, 15.12.2017, s. 6.

         (7)  Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17.

         (8)  Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99.

         (9)  Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1.

         (10)  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

         (11)  Úř. věst. C 353, 27.9.2016, s. 68.

         (12)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 18.

         (13)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 36.

         (14)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0514.

         (15)  Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 202.