Důležité právní upozornění

|

52005SC0230

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2003/04-2009/10  /* SEK/2005/0230 konecném znení */

	V Bruselu dne 16.2.2005SEK(2005) 230 v konecném zneníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2003/04-2009/10(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musely Radě a Komisi předložit do 1. března 1999 konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musela Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání tohoto programu stanovisko. Podle uvedeného nařízení mají členské státy povinnost každoročně předkládat aktualizované konvergenční programy, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada.První konvergenční program Spojeného království zahrnující období let 1997/98-2003/2004 byl předložen dne 22. prosince 1998 a Rada jej posoudila dne 8. února 1999. Aktualizaci svého konvergenčního programu předkládalo Spojené království každý následující rok. Nejnovější aktualizaci svého konvergenčního programu předložilo Spojené království dne 17. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na kodex chování[2], společně dohodnutou metodiku pro posuzování potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném hodnocení je založen tento posudek:-  Orgány Spojeného království předložily šestou aktualizaci svého konvergenčního programu (dále jen „aktualizace“), zahrnující období od rozpočtového roku 2003/04 do roku 2009/2010, dne 17. prosince 2004. Aktualizace obsahuje poslední prognózy orgánů pro veřejné finance uvedené ve zprávě o návrhu rozpočtu (Pre-Budget Report) ze dne 2. prosince 2004. Program pouze částečně splňuje požadavky na údaje pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Údaje vztahující se k celkovým výdajům a příjmům nejsou uváděny na základě standardu ESA95 a při uvádění informací se nepoužívají standardizované tabulky dohodnuté v kodexu chování. V aktualizaci se i nadále uvádějí příjmy z prodeje UMTS licencí jako roční tok příjmů a ne jako prodej majetku a neuvádějí se informace o jejich důležitosti pro výhledy veřejných financí.-  Základní makroekonomický výhled očekává silný hospodářský růst se zpomalením na úroveň trendového růstu v roce 2006 a v dalších letech. Očekává se vyrovnávání růstu, kdy se domácí poptávka má snižovat a nedávné negativní působení čistého vývozu na růst má být odstraněno. Na základě současných informací se makroekonomické předpovědi uvedené v programu jeví do velké míry věrohodně i přes rizika nižšího krátkodobého růstu, než se očekávalo. Prognóza na rok 2005 se jeví příznivě, odpovídá však předpovědi útvarů Komise na rok 2006. Pokud jde o další období, předpovídají orgány na rok 2007 a na následující roky trendový růst poněkud nižší, než uvádějí v posledních odhadech útvary Komise.-  Nicméně je důležité si povšimnout toho, že orgány Spojeného království zakládají své prognózy veřejných financí na scénáři, v němž se trendový růst produktu odhaduje na hodnotu o čtvrt procentního bodu nižší, než je míra použitá v základním makroekonomickém výhledu. I podle tohoto scénáře s nižší mírou růstu je zde riziko, že v roce 2005 poroste HDP pomaleji, než se předpokládalo, je však pravděpodobné, že střednědobý předpoklad trendového růstu produktu potvrdí opatrný odhad.-  Přes silný trh práce a zvýšení průměrných výdělků zůstala inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen v průběhu celého roku 2004 v útlumu, většinou značně pod oficiální cílovou inflací 2 %. V očekávání cenových tlaků zvýšila Bank of England v průběhu roku čtyřikrát svou úrokovou sazbu, čímž od listopadu 2003 došlo ke kumulativnímu zvýšení reposazby o 125 bazických bodů (dále bp) na 4,75 %. V první polovině roku se nominální efektivní směnný kurs libry šterlinku mírně zvýšil, později však opět klesl a na konci roku 2004 se index ve srovnání s hodnotou na počátku roku změnil jen málo; tento vývoj se odrážel ve vzájemném kursu vůči euru, který v první polovině roku 2004 posílil a na konci roku skončil na hodnotě téměř stejné, jako před dvanácti měsíci. Během minulého roku se výnosy z dluhopisů pohybovaly v zásadě v souladu s vývojem na mezinárodních trzích dluhopisů, kdy rozdíly výnosů z desetiletých státních dluhopisů vůči Německu vzrostly z přibližně 50 bp na začátku roku 2004 a kulminovaly na téměř 100 bp v polovině listopadu díky vyššímu rozpětí mezi krátkodobými úrokovými sazbami a vyššímu objemu čistých emisí státních dluhopisů ve Spojeném království ve srovnání s předchozími lety.-  Rámec fiskální politiky Spojeného království je založen na dvou vnitrostátních pravidlech fiskální politiky pro veřejný sektor jako celek: „zlatém pravidlu“, jehož cílem je zajistit, aby si v průběhu hospodářského cyklu vláda půjčovala pouze za účelem financování čistých investic a aby nefinancovala běžné výdaje, a „pravidlu udržitelného investování“, jehož cílem je udržet čistý dluh veřejného sektoru ve „stálé a rozumné výši“ pod 40 % HDP v průběhu cyklu. V tomto rámci očekává aktualizovaný program snížení schodku ze 3,2 % HDP v rozpočtovém roce 2003/04 pod 3 % referenční hodnotu v roce 2004/2005 (referenčním obdobím pro hodnocení veřejných financí Spojeného království podle Paktu o stabilitě a růstu je rozpočtový rok). Na další roky předvídá aktualizace postupné snižování schodku ve střednědobém horizontu, avšak pouze na úroveň 1,7 % v roce 2008/09. Podíl výdajů se dále zvyšuje v souladu s prioritami vládní politiky, včetně zvýšení čistých investic, očekávané zvýšení podílu příjmů by však vedlo k celkovému zlepšení salda veřejných financí. Výše očekávaného schodku na rozpočtový rok 2006/07 byla upravena směrem nahoru ve srovnání s předchozí aktualizací i přes prakticky nezměněný makroekonomický výhled, avšak výše na rok 2007/2008 zůstala nezměněna; v důsledku toho má volnější krátkodobý přístup pokračovat po roce 2005/2006 hlubší konsolidací veřejných financí než v předchozí aktualizaci.-  Rizika vyššího schodku, než jak se původně očekávalo, se týkají spíše krátkodobé perspektivy. Zejména schodek v rozpočtovém roce 2004/2005 by mohl přesáhnout hranici 3 % HDP. Z hlediska krátkodobého i střednědobého výhledu existují rizika z důvodu relativně příznivého předpokladu růstu v roce 2005 a potenciálních nižších příjmů než se očekávalo, zejména pokud jde o daně ze zisků společností. Zejména v období plánovaného zpomalení růstu výdajů od roku 2006/2007 by pro ministerstva mohlo být obtížnější přizpůsobit se úspornějším rozpočtům a mohla by sáhnout na nahromaděné zůstatky sald. Počínaje obdobím 2006/2007 jsou tato negativní rizika vykompenzována relativně opatrnějšími makroekonomickými předpoklady.-  Vzhledem k tomuto rizikovému posouzení se nezdá, že by přístup k rozpočtu uvedený v programu poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech během celého předpovídaného období. Je dostatečný k tomu, zajistil dosažení střednědobého cíle podle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu do roku 2009/2010. Současně je však třeba poznamenat, že míra zadlužení je relativně nízká a předpokládaná salda jsou ovlivněna realizací shora zmíněného významného programu veřejných investic.-  Očekává se, že hrubá míra zadlužení se v období zahrnutého do aktualizace mírně zvýší (hlavně v důsledku schodků primárního salda) a dosáhne vrcholu v roce 2007/2008, kdy se bude pohybovat pod 43 % HDP, značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.-  Program shrnuje vládní program strukturálních reforem od předchozí aktualizace a uvádí informace o reformách trhů práce a výrobků a kapitálového trhu. Předkládá také další opatření na zlepšení kvality veřejných financí pomocí rozsáhlého programu na zvýšení efektivnosti veřejného sektoru v souladu s doporučením obsaženým v Hlavních směrech hospodářské politiky pro roky 2003-2005, aby orgány Spojeného království zajistily, že veřejné služby spojené s plánovaným zvýšením výdajů „budou poskytovány efektivně a s cílem zajistit efektivnost nákladů”. Aktualizace také upozorňuje na značné pokračující úsilí zlepšit měření výkonu veřejného sektoru.-  Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí se postavení Spojeného království jeví jako relativně příznivé. Relativně nízký podíl dluhu na HDP a silný důraz, jenž orgány Spojeného království kladou ve stávající politice na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, je v tomto ohledu pozitivní. Strategie vytyčená v programu je založená hlavně na dosahování vysokého a stabilního dlouhodobého hospodářského růstu po několik generací, za jehož předpoklad se považují zdravé a udržitelné veřejné finance. Jelikož nelze vyloučit vyšší výdaje spojené se stárnutí obyvatelstva, neboť soukromé důchody by nemusely být dostačující, což by mohlo mít vliv na veřejné finance Spojeného království, zřídí orgány od dubna 2005 Penzijní ochranný fond (Pension Protection Fund), který by měl chránit účastníky soukromého systému dávek pro případ insolvence. Účinnost tohoto systému je však třeba ještě vyzkoušet. Kromě toho by dodržování vnitrostátních daňových pravidel Spojeného království znamenalo, že veškerá zvyšování v rámci veřejného důchodového systému (v průměru během cyklu) budou financována z příjmů nebo z restrukturalizace výdajů. Relativně nízká míra zdanění ve Spojeném království by měla usnadnit vyrovnání případných nerovnovážností, k nimž může v dlouhodobé perspektivě dojít.-  Celkově lze říci, že hospodářská politika vytyčená v aktualizaci částečně splňuje doporučení jednotlivým zemím týkající se veřejných financí určené Spojenému království a obsažené v aktualizaci Hlavních směrů hospodářské politiky z roku 2004, aby Spojené království ve střednědobém horizontu zlepšilo své cyklicky očištěné saldo v souladu se stavem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu. Informace o významném pokroku v roce 2004/05 zůstávají nepotvrzeny výsledky a je zde velká nejistota jak pokud jde o výdaje, tak o příjmy, takže zůstává výše zmíněné riziko schodku přesahujícího 3 % HDP. Navíc plánovaný mírně expanzivní přístup na období 2005/2006 a přístup k rozpočtu ve střednědobém horizontu není v souladu s doporučením Hlavních směrů hospodářské politiky.-  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by bylo žádoucí, aby Spojené království v souladu s plány zajistilo udržení schodku v rozpočtovém roce 2004/05 pod hranicí 3 % HDP a zlepšilo cyklicky očištěný stav tak, aby byl ve střednědobém horizontu dosažen a udržen téměř vyrovnaný nebo přebytkový rozpočet.Na základě tohoto hodnocení přijala Komise doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království a postupuje je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2003/04-2009/10RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne 8. března 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období let 2003/ 2004-2009/2010. Tento program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného “kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Údaje týkající se celkových výdajů a příjmů nejsou plně ve shodě se statistickým standardem ESA95 a při uvádění informací se nepoužívají standardizované tabulky dohodnuté v kodexu chování. V aktualizaci se nadále uvádějí příjmy z prodeje UMTS licencí jako roční tok příjmů a ne jako prodej majetku a neuvádějí se informace o jejich důležitosti pro výhledy veřejných financí. Proto se Spojené království vybízí, aby splnilo požadavky kladené na tyto údaje.2.  Program obsahuje dva různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové prognózy: „základní“ makroekonomický scénář a scénář s nižším růstem; tento druhý scénář je založen na předpokládaném trendovém růstu, který je o čtvrtinu procentního bodu nižší, než uvádí základní předpověď; druhý scénář tvoří základ prognózy veřejných financí. Scénář s nižším růstem se tak považuje za referenční pro hodnocení rozpočtových výhledů a odráží značně hodnověrné předpoklady. Scénář předpokládá v roce 2005 tříprocentní reálný růst HDP, pouze mírně pod výší růstu 3,5 % v roce 2004 s následným zpomalením až na 2,25 % v roce 2007/2008. Na základě současných informací je zde riziko, že v roce 2005 bude růst HDP pomalejší, než se předpokládalo, jelikož se očekávaný růst jeví v rámci současných předpovědí jako vyšší; ve střednědobém horizontu je však pravděpodobné, že předpoklad trendového růstu, který tvoří základ pro výhled veřejných financí, potvrdí opatrný odhad. Očekávání vývoje inflace uvedené v programu se rovněž jeví jako realistické.3.  Rámec fiskální politiky Spojeného království je založen na dvou vnitrostátních pravidlech fiskální politiky pro veřejný sektor: „zlatém pravidlu“, jehož cílem je zajistit, aby si v průběhu hospodářského cyklu vláda půjčovala pouze za účelem financování čistých investic a aby nefinancovala běžné výdaje; a „pravidlu udržitelného investování“, jehož cílem je v průběhu cyklu udržet čistý dluh veřejného sektoru ve „stabilní a rozumné výši“ pod 40 % HDP. V tomto rámci očekává aktualizovaný program snížení schodku ze 3,2 % HDP v rozpočtovém roce 2003/2004 na úroveň pod 3% referenční hodnotou v roce 2004/2005 (referenčním obdobím pro hodnocení veřejných financí Spojeného království podle Paktu o stabilitě a růstu je rozpočtový rok). Na další roky předvídá aktualizace ve střednědobém horizontu postupné snižování schodku, avšak pouze na úroveň 1,7 % v roce 2008/2009. Podíl výdajů se dále zvyšuje v souladu s prioritami vládní politiky, avšak v případě, že by došlo k očekávanému zvýšení podílu příjmů, vedlo by to k celkovému zlepšení salda veřejných financí. V rámci celkové výše výdajů se uskutečňuje významný program veřejných investic, jehož cílem je zvýšit celkové čisté veřejné investice z 1,9 % HDP v roce 2004/05 na 2,4 % v roce 2007/2008. Ve srovnání s předchozí aktualizací byl očekávaný schodek pro tento i příští rozpočtový rok upraven směrem vzhůru; po roce 2005/2006 však střednědobá očekávání obsažená v aktualizaci představují poněkud rychlejší konsolidaci veřejných financí, než tomu bylo v předchozí aktualizaci.4.  Je zde jasné riziko, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se očekává v programu v krátkodobé perspektivě. Zejména schodek na rozpočtový rok 2004/2005 by mohl být vyšší než 3 % HDP. Z hlediska krátkodobého i střednědobého výhledu existují rizika z důvodu relativně příznivého předpokladu růstu v roce 2005 a potenciálních nižších příjmů než se očekávalo, hlavně pokud jde o daně ze zisků společností. Zejména v období plánovaného zpomalení růstu výdajů od roku 2006/2007 by pro ministerstva mohlo být obtížnější přizpůsobit se úspornějším rozpočtům a mohla by použít nahromaděné zůstatky sald. Počínaje obdobím 2006/2007 jsou tato negativní rizika vykompenzována relativně opatrnějšími makroekonomickými předpoklady.5.  Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se přístup k rozpočtu uvedený v programu nejeví tak, že by poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech během celého předvídaného období. Nestačí zajistit, aby do roku 2009/2010 bylo dosaženo střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, tedy téměř vyrovnaného stavu rozpočtu. Současně je však třeba upozornit na to, že míra zadlužení je relativně nízká a předpokládaná salda jsou ovlivněna uskutečňováním výše zmíněného významného programu veřejných investic.6.  Odhaduje se, že hrubá míra zadlužení v roce 2003/2004 dosáhla 39,5 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program očekává, že v období do roku 2009/2010 se míra zadlužení mírně zvýší o méně než dva procentní body.7.  S ohledem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí se i přes předpokládané náklady na stárnoucí populaci jeví situace Spojeného království jako relativně příznivá. Relativně nízký podíl dluhu na HDP a silný důraz, jenž orgány Spojeného království kladou ve stávající politice na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, je v tomto ohledu pozitivní. Nelze vyloučit vyšší výdaje spojené se stářím, neboť soukromé důchody by nemusely být dostačující, což by mohlo mít vliv na veřejné finance; orgány však od dubna 2005 zřizují Penzijní ochranný fond (Pension Protection Fund), který by měl chránit účastníky soukromého systému dávek pro případ insolvence. Tato opatření jsou vítána, ačkoliv jejich účinnost je třeba ještě ověřit. Relativně nízká míra zdanění Spojeného království by měla usnadnit vyrovnání případných nerovnovážností, k nimž může v dlouhodobé perspektivě dojít.8.  Hospodářská politika vytyčená v aktualizaci částečně splňuje doporučení jednotlivým zemím týkající se veřejných financí určené Spojenému království a obsažené v aktualizaci hlavních směrů hospodářské politiky z roku 2004, totiž aby Spojené království „v úsilí zabránit nadměrnému schodku zlepšilo své cyklicky očištěné saldo tak, aby konsolidovalo své veřejné finance v souladu s požadavkem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu střednědobého rozpočtu“. V období 2004/2005 existuje riziko, že výše schodku přesáhne úroveň 3 % HDP. Navíc plánovaný mírně expanzivní přístup v období 2005/2006 a přístup k rozpočtu ve střednědobém horizontu není v souladu s doporučením Hlavních směrů hospodářské politiky.***Vzhledem k uvedenému hodnocení je Rada toho názoru, že by Spojené království mělo (i) zajistit, aby byl v rozpočtovém roce 2004/05 schodek v souladu s plány pod hranicí 3 % HDP a (ii) zlepšit cyklicky očištěný stav tak, aby byl ve střednědobém horizontu zajištěn téměř vyrovnaný nebo přebytkový rozpočet.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí[pic][1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52013DC0362

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Itálie na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012-2017 /* COM/2013/0362 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Itálie na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012-2017
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne
16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu
pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijali hlavy států či předsedové vlád rozhodnutí o Paktu
pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Itálie na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie na období
2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne
Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu
mechanismu varování[7],
ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise podle článku 5 nařízení (ES) č. 1176/2011
výsledky svého hloubkového přezkumu[8]
pro Itálii. Na základě své analýzy došla Komise k závěru, že Itálie
trpí makroekonomickou nerovnováhou, jež vyžaduje rozhodná politická
opatření. Za hlavní příčiny makroekonomické nerovnováhy Itálie
jsou i nadále označovány zejména ztráta vnější konkurenceschopnosti,
jakož i vysoké veřejné zadlužení v prostředí dlouhodobého
pomalého růstu.
(8)       Dne 11. dubna 2013
předložila Itálie svůj letošní program stability na období 2012–2017
a národní program reforem na rok 2013. Nová vláda jmenovaná dne 28. dubna poté
naznačila, že hodlá posílit agendu strukturálních reforem a potvrdila
rozpočtové cíle uvedené v programu stability. Dne 17. května bylo
přijato legislativní nařízení, které obsahuje nová ustanovení
týkající se zdanění nemovitostí a rozšíření systému mzdových
příplatků pro nedostatečně zaměstnané pracovníky.
Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy a nová opatření
přijatá vládou posuzovány současně.
(9)       Na základě posouzení
programu stability na období 2013–2017 podle nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z
něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí, je ve srovnání s
prognózou Komise z jara 2013 pro rok 2014 optimistický. Od roku 2015 je
realistický, avšak pouze za předpokladu, že přijaté strukturální
reformy budou plně provedeny, což bude složité. Rozpočtová strategie
stanovená v programu byla potvrzena novou vládou a schválena parlamentem.
Usiluje o udržení schodku během programového období pod 3 % HDP,
dosažení střednědobého cíle v roce 2013 a snižování poměru
dluhu k HDP od roku 2014. Program potvrzuje střednědobý
rozpočtový cíl v podobě vyvážené rozpočtové pozice ve
strukturálním vyjádření, který je v souladu s Paktem
o stabilitě a růstu. Deficit dosáhl v roce 2012 3 %
HDP a na základě prognózy Komise z jara 2013 vydané dne 3.
května se očekává, že v období 2013–14 zůstane pod
referenční hodnotou. Odhaduje se, že předpisy přijaté italskou
vládou dne 17. května nebudou mít při důsledném uplatňování
na schodek výrazný dopad. Po zlepšení o 2,7 procentních bodů HDP
kumulativně během období 2009–2012 a za předpokladu, že nebudou
provedeny žádné další změny politiky, se očekává zlepšení strukturálního
salda jako podílu HDP o další procentní bod v roce 2013 (na -0,5 %) a
poté mírné zhoršení v roce 2014. Strukturální primární saldo by v roce
2014 dosáhlo téměř 5 % HDP. Předpovídaná strukturální
korekce na rok 2013 je odpovídající, rovněž vzhledem k analýze
výdajů bez vlivu diskrečních opatření na straně
příjmů, zatímco na rok 2014 se odchyluje od postupu korekce
směrem ke střednědobému cíli. V programu se předpokládá, že
míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2013 a poté začne
klesat, a to i díky výnosům z plánované privatizace představujících 1
procentní bod HDP za rok. V předpovědi nicméně poměr
dluhu k HDP i nadále narůstá, a to i z důvodu úhrady
obchodních závazků, což v období 2013–14 přidává
přibližně 2,5 procentního bodu, zatímco nejsou zahrnuty žádné výnosy
z privatizace, neboť zatím nebyly upřesněny podrobnosti.
Itálie se od roku 2013 nachází v tříletém přechodném období,
pokud jde o soulad s kritériem dluhu, a dluhová trajektorie v programu
stability zajišťuje dostatečný pokrok k dosažení tohoto souladu.
Projekce schodku a dluhu v programu jsou však stanoveny za
předpokladu plného provedení přijatých rozpočtových
opatření a strukturálních reforem, které jsou nezbytné pro získání
důvěry trhů a podporu růstu a zaměstnanosti.
(10)     Za účelem podpory
fiskální udržitelnosti a růstu byly přijaty důležité reformy;
jejich plné provádění nicméně zůstává problematické a jsou
zapotřebí další opatření. Několik navržených klíčových opatření
zatím nebylo schváleno nebo vyžadují přijetí právních předpisů a
hrozí, že jejich skutečné uplatňování nebude konzistentně
kontrolováno na všech úrovních veřejné správy. Efektivnost veřejné
správy z hlediska regulačního a procedurálního rámce, kvality správy
veřejných věcí a administrativní kapacity je i nadále velice slabá,
což má vliv na provádění reforem a na podnikatelské prostředí.
(11)     Ke zlepšení podnikatelského
prostředí je nezbytné dokončit občanskoprávní reformu, a to
rychlým přezkoumáním organizace soudů a snížením nadměrné doby
pro vyřízení případů, vyřešením nevyřízených soudních
případů a snížením vysoké míry soudních sporů. Po vynesení
rozsudku ústavního soudu v říjnu 2012 v souvislosti
s mediací jsou zapotřebí opatření na podporu používání
mechanismů mimosoudního řešení sporů. Korupce je vážným
problémem a náklady s ní spojené se odhadují na 4 % HDP, což
vážně brzdí potenciál hospodářského oživení. Protikorupční zákon
z listopadu 2012 vyžaduje následná opatření a účinnost potírání
korupce by se mohla dále zlepšit, a to zejména pokud jde o ustanovení o
promlčení, pro které je v současnosti charakteristická krátká
promlčecí doba.
(12)     Ambiciózní strategii fiskální
konsolidace, která byla doposud přijata, doprovázelo začlenění
pravidla vyrovnaného rozpočtu do ústavy v dubnu 2012 a opatření
na zlepšení účinnosti a kvality veřejných výdajů. Nedostatky
v provádění však brání plné účinnosti přijatého
opatření, zejména pokud jde o efektivitu zaměstnanosti ve
veřejném sektoru a snížení počtu provincií. Akční plán
soudržnosti umožnil urychlit čerpání ze strukturálních fondů ve výši
přibližně 12,1 miliard eur ve třech po sobě následujících
fázích. Zlepšení celkového řízení fondů nicméně stále není
dostatečně ambiciózní, a to především na jihu Itálie, což
způsobuje vážné obavy týkající se programového období 2014–2020.
Vytváří se tak značný prostor pro zlepšení účinnosti
veřejných výdajů.
(13)     Banky tradičně
sehrávají rozhodující úlohu v podpoře italského hospodářství, zejména
prostřednictvím poskytování úvěrů malým podnikům; jejich
schopnost plnit tuto úlohu se však z důvodu dlouhotrvající
hospodářské recese oslabila. Zvýšené úvěrové riziko spolu
s vysokým a dále rostoucím počtem nesplácených úvěrů
přispělo k omezení poskytování úvěrů a dále zhoršilo
nízkou ziskovost bank. V reakci na to Italská národní banka posuzuje
přiměřenost rezerv na znehodnocené úvěry
prostřednictvím kontrol na místě. Zvláštní prvky řízení
společností vztahující se na italské banky mohou omezit účinnost
jejich finančního zprostředkování. Byla přijata opatření na
podporu využívání mimobankovních finančních kanálů, zejména
financování vlastním kapitálem, jakož i na podporu inovační schopnosti,
jejich rozsah je však i nadále omezený a jejich provedení zatím neproběhlo
v plném rozsahu. Provedení směrnice EU o opožděných platbách v
obchodních transakcích a plánované vypořádání akumulovaného objemu
obchodních závazků přispěje ke zlepšení likvidity podniků.
(14)     V červnu 2012 byla
přijata rozsáhlá reforma trhu práce, která se zaměřovala na
nepružné prvky a segmentaci tohoto trhu. K dokončení této reformy je
třeba přijmout projednávané prováděcí právní předpisy a
jejich konkrétní realizaci v terénu je třeba pečlivě
sledovat. Na podporu provádění účinných aktivačních strategií je
kromě toho třeba, aby se veřejné služby zaměstnanosti začlenily
do správy dávek v nezaměstnanosti. Sociální partneři
vymezili v dohodách následujících po sobě v období 2011–2013 nový
rámec pro stanovování mezd. Ten je posílen daňovými stimuly na podporu
lepšího sladění mezd s produktivitou a s místními podmínkami na
trhu práce. Tento rámec by se měl účinně provádět a
postupně upravovat na základě monitorování výsledků.
(15)     Nezaměstnanost mladých a
podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání
nebo odborné přípravy, se nadále zvyšovaly, přičemž koncem roku
2012 dosáhly 37 %, resp. 21,1 %. Míra dosaženého terciálního
vzdělání, jakož i míra zaměstnanosti mladých absolventů
terciálního vzdělávání jsou nejnižší v Evropě, což poukazuje na to,
že dovednosti mladých absolventů mají pro pracovní trh malý význam.
Předčasné ukončení školní docházky zůstává i přes
mírné zlepšení velice časté, což vyvolává obavy, pokud jde o výkonnost
systému vzdělávání. Jedním z klíčových prvků je
učitelské povolání, pro něž je v současné době
charakteristická jediná kariérní možnost a které nabízí pouze omezené vyhlídky
z hlediska profesního rozvoje. Účast žen na trhu práce je i nadále
slabá a rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů je jedním z nejvyšších
v EU. Riziko chudoby a sociálního vyloučení, a zejména výrazné
materiální deprivace, je zřetelně na vzestupu, zatímco v rámci
systému sociální ochrany se čím dál častěji vyskytují problémy
s řešením sociálních potřeb, neboť v něm
převládají výdaje na důchody a sociální transfery s výjimkou
důchodů nejsou dostatečně zaměřeny na boj proti
chudobě a na podporu sociálního začlenění.
(16)     Struktura daňového
systému je i nadále složitá a silně zatěžuje pracovní sílu a kapitál.
Po úsilí vynaloženém v období 2010–2011 jsou další opatření
přijatá na přesun daňového zatížení z výrobních faktorů
na spotřebu, majetek a ekologii omezenější. Stále jsou potřeba
opatření na zjednodušení daňového systému a daňových
výdajů, sladění základu majetkové daně s tržní hodnotou,
zlepšení daňové disciplíny a odrazení od daňových úniků. Až do
přezkoumání katastrálních hodnot bude plánovaná reforma zdaňování
nemovitostí zaměřená na zlepšení své spravedlivosti v rámci omezení
rozpočtové strategie uvedených v programu stability. Ze snižování stínové
ekonomiky a nehlášené práce mohou profitovat veřejné finance a toto
snižování může mít pozitivní dopady na daňovou spravedlnost. Revize
osvobození od DPH nebo snížených sazeb a daňových výdajů u
přímých daní může vyžadovat určitou úpravu sociálních
transferů za účelem minimalizace jejich distribučního vlivu.
(17)     V souvislosti
s liberalizací v odvětví služeb bylo vyvinuto značné úsilí.
Bylo by však třeba prohloubit reformu regulovaných profesí, aby se
odstranila zbývající omezení, a její klíčové principy by měly být
zachovány i přes možné překážky vyplývající především z reformy
právnických povolání. V návaznosti na rozsudek ústavního soudu
z července 2012 je rovněž důležité otevřít místní
veřejné služby konkurenci.
(18)     Reforma síťových
odvětví pokračuje, pokud jde o otevření přístupu na trh a
zlepšení kapacity infrastruktury, avšak stále existují závažné problémy.
Oddělení v plynárenském odvětví se má dokončit do září 2013
a je třeba provést vnitrostátní strategii pro energetiku
z března 2013. Další možnou oblastí, kde lze podniknout kroky, je
otevření telekomunikací konkurenci. Doposud nebyl zřízen nový
dopravní úřad zodpovědný za dálnice, letiště, přístavy a
železnice. Měl by být nezávislý, vybavený zdroji potřebnými
k jeho fungování a měl by mít pravomoci k udělování sankcí.
Existuje rovněž vážný problém spočívající ve vnitřních a
přeshraničních nedostatcích v oblasti infrastruktury,
přičemž jsou zřejmé rozdíly mezi severem a jihem, což
přispívá k vysokým cenám za energii, malému rozšíření
širokopásmového připojení a dopravním problémům.
(19)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie. Vyhodnotila
program stability a národní program reforem a předložila hloubkový
přezkum. Vzala v úvahu nejenom jejich význam pro udržitelnou fiskální
a sociálně-ekonomickou politiku Itálie, ale také jejich soulad s pravidly
a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických
záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských států
budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského
semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.
(20)     Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala program stability Itálie a její stanovisko[9] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1.
(21)     Rada na základě
výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení
přezkoumala národní program reforem a program stability. Její
doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 o
prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy jsou promítnuta do níže
uvedených doporučení 1 až 6.
(22)     V kontextu evropského semestru
Komise rovněž provedla analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na tomto základě vydala Rada doporučení pro jednotlivé
členské státy, jejichž měnou je euro. Rovněž Itálie by měla
zajistit plné a včasné provedení těchto doporučení,
DOPORUČUJE, aby Itálie v období
2013–2014 provedla tato opatření:
1.           Zajistit, aby schodek
v roce 2013 zůstal pod 3 % HDP, a to plným provedením
přijatých opatření. Přiměřeným tempem a
prostřednictvím fiskální konsolidace, která bude podporovat růst,
prosazovat strukturální korekci za účelem dosažení a udržení
střednědobého cíle od roku 2014. Dosáhnout plánovaných strukturálních
primárních přebytků, aby se velmi vysoký poměr dluhu k HDP
(podle předpovědí má v roce 2014 činit 132,2 % HDP)
začal snižovat. Pokračovat v trvalém zlepšování účinnosti a
kvality veřejných výdajů prostřednictvím plného provedení
opatření přijatých v roce 2012 a pokročit v úsilí pomocí
pravidelných hloubkových přezkumů výdajů na všech úrovních
veřejné správy.
2.           Zajistit včasné
provedení probíhajících reforem prostřednictvím rychlého přijetí
potřebných právních předpisů, jejich následného konkrétního
dodržování na všech úrovních veřejné správy a všemi příslušnými
zainteresovanými stranami a monitorováním vlivu. Posílit účinnost veřejné
správy a zlepšit koordinaci mezi jejími jednotlivými úrovněmi. Zjednodušit
správní a právní rámec pro občany a podniky a snížit dobu pro
vyřízení případů a vysokou míru soudních sporů v
občanskoprávním soudnictví, včetně podpory postupů
mimosoudního řešení sporů. Posílit právní rámec pro potírání korupce,
a to i pomocí revize pravidel vztahujících se na promlčecí dobu.
Přijmout strukturální opatření na zlepšení řízení fondů EU
v jižních regionech, pokud jde o programové období 2014–2020.
3.           Podporovat postupy
řízení společností v bankovním sektoru, které přispívají
k vyšší účinnosti a ziskovosti, s cílem podpořit tok
úvěrů na produktivní činnosti. Pokračovat
v probíhající práci v oblasti kontroly kvality aktiv v bankovním
sektoru a zjednodušit řešení nesplácených úvěrů v rozvahách
bank. Podporovat další rozvoj kapitálových trhů za účelem
diverzifikace a zlepšení přístupu podniků k financování, zejména
k vlastnímu kapitálu, a následně posilovat jejich inovační kapacitu a
růst.
4.           Zajistit účinné provádění
reforem pracovního trhu a stanovování mezd, aby se umožnilo lepší sladění
mezd s produktivitou. Přijmout další opatření na posílení účasti
na trhu práce, zejména žen a mladých lidí, například pomocí záruky pro
mladé lidi. Posílit odbornou přípravu a vzdělávání, zajistit
výkonnější veřejné služby zaměstnanosti a zlepšit kariérní a
poradní služby pro studenty terciárního vzdělávání. Omezit
finanční faktory, které druhé výdělečně činné osoby
demotivují od práce, a zlepšit poskytování pečovatelských a mimoškolních
služeb. Zintenzivnit úsilí o prevenci předčasného ukončování
školní docházky a zlepšit kvalitu a výsledky škol, a to i pomocí reformy
profesního a kariérního vývoje učitelů. Zajistit účinnost
sociálních transferů, zejména prostřednictvím lépe cílených
sociálních dávek, a to obzvláště v případě domácností
s nízkými příjmy a dětmi.
5.           Rozpočtově
neutrálním způsobem přesunout daňové zatížení z práce a
kapitálu na spotřebu, majetek a ekologii. Za tímto účelem
přezkoumat rozsah osvobození od DPH a snížených sazeb a daňových
výdajů u přímých daní a reformovat katastrální systém s cílem
sladit základ periodické daně z nemovitého majetku s tržní hodnotou.
Pokračovat v boji proti daňovým únikům, zlepšit dodržování
daňových předpisů a podniknout rozhodné kroky proti stínové
ekonomice a nehlášené práci.
6.           Zajistit řádné
provádění opatření zaměřených na otevření trhu
v odvětví služeb. Odstranit zbývající překážky v odborných
službách a podpořit přístup na trh například v oblasti
poskytování místních veřejných služeb, kde by se mělo
upřednostnit využívání veřejných zakázek (namísto přímého
udělování koncesí). Prosazovat uplatňování opatření
přijatých na zlepšení podmínek přístupu na trh v síťových
odvětvích, a to zejména zřízením dopravního úřadu. Zlepšit
kapacitu infrastruktury se zaměřením na energetická propojení,
intermodální dopravu a vysokorychlostní širokopásmové připojení
v telekomunikacích, mimo jiné s cílem řešení rozdílů mezi
severem a jihem.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 362 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 118 final.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 3. února 2015 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka (ECB/2015/3)

text:
               13.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 51/4

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 3. února 2015
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka
   (ECB/2015/3)
   (2015/C 51/02)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Latvijas Banka skončí po provedení auditu za účetní rok 2014. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2015.

               (3)

               Latvijas Banka si jako svého externího auditora pro účetní roky 2015 až 2019 vybrala společnost KPMG Baltics SIA,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG Baltics SIA byla jmenována externím auditorem Latvijas Banka pro účetní roky 2015 až 2019.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. února 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Důležité právní upozornění

|

52005SC0994

Doporučení Rady Portugalsku s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí  /* SEK/2005/0994 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.7.2005SEK(2005) 994 v konečném zněníDOPORUČENÍ RADY PORTUGALSKUs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAPOSTUP PřI NADMěRNÉM SCHODKU PRO PORTUGALSKODne 9. června 2005 předložilo Portugalsko poslední aktualizaci svého programu stability zahrnující období 2005 – 2009. Podle této aktualizace má v období 2005 – 2007 plánovaný schodek veřejných financí překročit 3% doporučovanou hodnotu HDP stanovenou Smlouvou. Zejména po oznámeném výsledném schodku ve výši 2,9 % v roce 2004[1] plánuje Portugalsko na rok 2005 schodek veřejných financí ve výši 6,2 % HDP, který by měl být snížen na 4,8 % v roce 2006, 3,9 % v roce 2007 a na 2,8 % HDP v roce 2008. Ve stejném období se očekává další zvýšení poměru dluhu k HDP z oznámených 61,9 % v roce 2004 na rekordní výši 67,8 % HDP v roce 2007.Uplatnění postupu při nadměrném schodku (PNS) se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) č. 1467/97 „o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku“, které tvoří součást Paktu o stabilitě a růstu[2]. Ve svém hodnocení vzala Komise do úvahy zprávu Ecofinu Evropské radě ze dne 20. března 2005 o „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“, kterou Evropská rada schválila dne 22. března 2005[3].V této zprávě Komise podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy o ES poskytla důkaz, že požadavky Smlouvy týkající se kritérií schodku a dluhu nejsou splněny.Podle čl. 104 odst. 4 Smlouvy „výbor zřízený článkem 114 (tj. Hospodářský a finanční výbor) vydá stanovisko ke zprávě Komise“. Ve svém stanovisku ze dne 4. července 2005 dospěl výbor k závěru, „že plánovaný vývoj rozpočtu v Portugalsku v roce 2005 ukazuje, že ani jedno z obou kritérií uvedených v čl. 104 odst. 2 není splněno.“ Výbor se domnívá, že schodek ve výši 6,2 % HDP plánovaný na rok 2005 není blízko k doporučované hodnotě 3 % HDP a překročení této hodnoty nelze považovat za výjimečné a dočasné; navíc poměr veřejného zadlužení k HDP překračuje 60% doporučovanou hodnotu a očekává se, že procentuálně k HDP dále poroste i v dalších dvou letech. Výbor rovněž uvedl, že hospodářství zůstane i výhledově v dalších dvou až třech letech utlumené a vyjádřil znepokojení nad vysokým stupněm i trendem strukturálního schodku. Přestože výbor přezkoumal všechny další rozhodující faktory, dospěl k závěru, že k těmto faktorům při svém hodnocením nepřihlédne.Komise poté, co vzala do úvahy svou zprávu a stanovisko výboru, je toho názoru, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek. Toto stanovisko přijaté Komisí dne 20. července 2005 je určeno Radě podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy. Komise vydala rovněž doporučení pro rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku v Portugalsku podle čl. 104 odst. 6. Navíc tímto Komise předkládá Radě doporučení pro doporučení Rady, které je určeno Portugalsku s tím, aby nadměrný schodek podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy odstranilo .NÁPRAVA NADMěRNÉHO SCHODKUV nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je uvedeno, že „Doporučení Rady stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, což by mělo být ukončeno v následujícím roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti.“ V případě Portugalska by tak měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2006, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Ve své zprávě ze dne 20. března 2005 Rada souhlasila s tím, že při zjišťování existence zvláštních okolností by mělo být přihlédnuto k celkovému vyrovnanému posouzení jiných rozhodujících faktorů.Při rozhodování, zda nastaly zvláštní okolnosti, je třeba vzít do úvahy následující skutečnosti.Zdá se, že rychlá náprava nadměrného schodku v Portugalsku je nezbytná vzhledem k vysokému stupni strukturálního schodku (cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a dočasných opatření) a vysokému poměru veřejného dluhu k HDP a také vzhledem k tomu, že trvalá rozpočtová nevyváženost působí na důvěru a v konečném důsledku ovlivňuje růst výstupu. Rozpočtová situace Portugalska se v posledních letech postupně a výrazně zhoršovala. Zejména strukturální primární saldo se snížilo z téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu ve druhé polovině devadesátých let na průměrný schodek ve výši cca 1,5 % HDP od roku 2001 (současně se průměrný strukturální schodek zvýšil z 3,75 % HDP na 4,5 % ). Tento trend vystavuje zemi značnému riziku, které vyžaduje trvalé zlepšování stavu veřejných financí. Při stanovení cesty nápravy je třeba rovněž zvážit současnou hospodářskou situaci a potřebný objem úpravy rozpočtu. Přestože v případě Portugalska je rozpočtová konsolidace potřebná pro růst ve střednědobém horizontu, zejména má-li správné složení a posiluje-li důvěru, příliš velké úsilí v krátkodobém období by mohlo být hospodářsky nákladné, především s ohledem na současné cyklické oslabení.Hospodářský růst se od roku 2000 výrazně zpomalil, přičemž v roce 2003 již byl jasně negativní. Zpomalení bylo doprovázeno snížením růstu potencionálního výstupu v důsledku řady vzájemně působících strukturálních nedostatků. Země se vrátila zpět k mírnému pozitivnímu hospodářskému růstu v roce 2004 a očekává se, že růst hospodářství bude mít postupnou, i když stále mírnou vzestupnou tendenci i v následujících letech. Jak vyplynulo z červnové aktualizace portugalského programu stability je po oznámeném schodku ve výši 2,9 % HDP v roce 2004 plánovaný poměr schodku k HDP na rok 2005 ve výši 6,2 % HDP již podpořen nápravným balíčkem v objemu cca 0,6 % HDP, který byl přijat v polovině roku 2005. Jelikož na rok 2005 nejsou plánována žádná další opatření a podle aktualizace portugalského programu stability z června 2005 se má růst HDP zrychlit z 0,8 % v roce 2005 na 1,4 % v roce 2006, náprava schodku pod hranici 3 % HDP v roce 2006 by vyžadovala strukturální úpravu ve výši téměř 3 % HDP od roku 2005.Vzhledem ke shora uvedenému, současnému cyklickému oslabení v Portugalsku a k velikosti úprav potřebných pro snížení schodku pod hranici doporučované hodnoty 3 % HDP do roku 2006, se zdá, že existují zvláštní okolnosti umožňující prodloužit lhůtu pro nápravu schodku i za rok 2006. V tomto ohledu je třeba podotknout, že portugalské úřady přijaly strategii trvalé a postupné nápravy, která již dále nespoléhá na rozsáhlá jednorázová opatření. Navíc v tomto případě se rok zjištění a rok výskytu nadměrného státního schodku shodují vzhledem k tomu, že se zjištění provádí na základě plánovaných údajů a nikoli skutečných údajů, které budou k dispozici až v následujícím roce. Toto včasné zjištění nadměrného schodku veřejných financí a následný zrychlený postup je třeba také vzít do úvahy. Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém horizontu. Aktualizace programu stability předložená Portugalskem v červnu 2005 a stanovisko Rady k této aktualizaci poskytuje základ pro toto doporučení, pokud jde o cestu nápravy nadměrného schodku.Důvěryhodná cesta nápravy by od vlády Portugalska vyžadovala: (i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2005 důsledným prováděním nápravných opatření oznámených v aktualizaci programu stability v červnu 2005. Při předpokládaném růstu HDP ve výši 0,8 % v roce 2005 by to vedlo k nominálnímu schodku nanejvýš 6,2 % HDP; a (ii) učinit potřebná opatření k zajištění trvalé a výrazné nápravy strukturálního schodku s tím, že v roce 2006 provede významný krok ke snížení schodku o cca 1,5 % HDP, po němž by následovalo výrazné snížení o téměř 0,75 % HDP každý následující rok až do úplné nápravy nadměrného schodku. Pokud by se růst HDP ve výhledech v rámci aktualizace portugalského programu stability z června 2005 urychlil na 1,4 % HDP v roce 2006, na 2,2 % v roce 2007 a na 2,6 % v roce 2008, měla by strukturální náprava ve shora uvedeném objemu za následek schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP v roce 2006 a pouze něco málo pod hranicí 4 % v roce 2007 a 3 % v roce 2008.Náprava by měla být dosažena přijetím rozhodných opatření vedoucích ke snížení a kontrole státních výdajů, ke zlepšení výběru daní, přičemž je třeba využít každé příležitosti k tomu, aby bylo urychleno snižování rozpočtového schodku a zejména aby byly co nejdříve vytvořeny možné hranice pro vypořádání se s případným dopadem nižšího růstu, než který byl očekáván, a to vše na pozadí zlepšené kvality a udržitelnosti veřejných financí. Úprava rozpočtu musí být navíc součástí strategie komplexních reforem, včetně reformy státní správy a sociálního zabezpečení soukromého sektoru s cílem odstranit hluboce zakořeněné strukturální problémy, se kterými se portugalské hospodářství již několik let potýká a které byly rovněž zdůrazněny ve zprávě podle čl. 104 odst. 3 schválené Komisí dne 22. června. Aktualizace programu stability, která má být přijata do konce roku 2005, by měla počítat s ambicióznější cestou nápravy, pokud by bylo nutné zajistit splnění cílů stanovených pro odstranění nadměrného schodku.Vysoká míra státního dluhu a jeho vzestupná tendence od roku 2001 jsou důvodem k obavám. V kontextu nízkého růstu potencionálního výstupu, bude zajištění toho, aby se míra veřejného zadlužení dostatečně snižovala a blížila se uspokojivým tempem k doporučované hodnotě, vyžadovat obnovení odpovídající úrovně primárního přebytku v co možná nejkratší době. Navíc by bylo velmi důležité řešit i jiné faktory, než je čisté čerpání úvěrů, které přispělo ke změně výše dluhu, zejména tím, že se upustí od finančních transakcí zvyšujících dluh.A konečně, i když byla poslední revize údajů veřejných účtů pouze malého rozsahu a neměla výrazný dopad na souhrnná čísla, povaha těchto revizí a současné rozdělení institucionální odpovědnosti ukazuje na potřebu dalšího zlepšení při zpracování údajů o veřejných financích.Návrh naDOPORUČENÍ RADY PORTUGALSKUs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 7 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle článku 104 Smlouvy se členské státy musejí vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.2.  Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti.3.  Zpráva Ecofinu Evropské Radě ze dne 20. března 2005 o „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu, kterou Evropská rada schválila dne 22. března 2005, potvrzuje, že Pakt o stabilitě a růstu tvoří významnou součást makroekonomického rámce Hospodářské a měnové unie a obsahuje návrhy, jak posílit a objasnit jeho používání.4.  Rada dne [xx Xxxx] 2005 v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodla, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek.5.  Poté, co Rada rozhodla, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek, je povinna v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podat zároveň doporučení dotčenému členskému státu za účelem odstranění schodku během určité lhůty. Doporučení Rady musí stanovit nejvýše čtyřměsíční lhůtu, během níž má Portugalsko přijmout účinná opatření jakož i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, což by mělo být ukončeno v následujícím roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Ve své zprávě ze dne 20. března 2005 Rada souhlasila s tím, že při zjišťování existence zvláštních okolností by mělo být přihlédnuto k celkovému vyrovnanému posouzení jiných rozhodujících faktorů.6.  Při rozhodování o existenci zvláštních okolností by měly být zohledněny následující skutečnosti.7.  Zdá se, že rychlá náprava nadměrného schodku v Portugalsku je nezbytná vzhledem k vysokému stupni strukturálního schodku (cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a dočasných opatření) a vysokému poměru veřejného dluhu k HDP a také vzhledem k tomu, že trvalá rozpočtová nevyváženost působí na důvěru a v konečném důsledku ovlivňuje růst výstupu. Rozpočtová situace Portugalska se v posledních letech postupně a výrazně zhoršovala. Zejména strukturální primární saldo se snížilo z téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu ve druhé polovině devadesátých let na průměrný schodek ve výši cca 1,5 % HDP od roku 2001. Tento trend vystavuje zemi značnému riziku, které vyžaduje trvalé zlepšení stavu veřejných financí. Při stanovení cesty nápravy je třeba rovněž zvážit současnou hospodářskou situaci a potřebný objem úpravy rozpočtu. Přestože v případě Portugalska je rozpočtová konsolidace potřebná pro růst ve střednědobém horizontu, zejména má-li správné složení a posiluje-li důvěru, příliš velké úsilí v krátkodobém období by mohlo být hospodářsky nákladné, především s ohledem na současné cyklické oslabení.8.  Hospodářský růst se od roku 2000 výrazně zpomalil, přičemž v roce 2003 již byl jasně negativní. Zpomalení bylo doprovázeno snížením růstu potencionálního výstupu v důsledku řady vzájemně působících strukturálních nedostatků. Země se vrátila zpět k mírnému pozitivnímu hospodářskému růstu v roce 2004 a očekává se, že v následujících letech bude mít růst hospodářství postupnou, i když stále mírnou vzestupnou tendenci. Jak vyplynulo z červnové aktualizace portugalského programu stability je po oznámeném schodku ve výši 2,9 % HDP v roce 2004 plánovaný poměr schodku k HDP na rok 2005 ve výši 6,2 % HDP již podpořen nápravným balíčkem v objemu cca 0,6 % HDP, který byl přijat v polovině roku 2005. Jelikož na rok 2005 nejsou plánována žádná další opatření a růst HDP se má zrychlit v roce 2006 na 1,4 %, náprava schodku pod hranici 3 % HDP v roce 2006 by vyžadovala strukturální úpravu ve výši téměř 3 % HDP vzhledem k roku 2005.9.  Vzhledem ke shora uvedenému, současnému cyklickému oslabení v Portugalsku a k velikosti úprav potřebných pro snížení schodku pod hranici doporučované hodnoty 3 % HDP do roku 2006, se zdá, že existují zvláštní okolnosti umožňující prodloužit lhůtu pro nápravu nadměrného schodku i za rok 2006. V tomto ohledu je třeba podotknout, že portugalské orgány přijaly strategii trvalé a postupné nápravy, která již dále nespoléhá na rozsáhlá jednorázová opatření. Navíc v tomto případě se rok zjištění a rok výskytu nadměrného státního schodku shodují vzhledem k tomu, že se zjištění provádí na základě plánovaných údajů a nikoli skutečných údajů, které budou k dispozici až v následujícím roce. Toto včasné zjištění nadměrného schodku veřejných financí a následný zrychlený postup je třeba také vzít do úvahy. Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém horizontu. Aktualizace programu stability předložená Portugalskem v červnu 2005 a stanovisko Rady k této aktualizaci poskytuje základ pro toto doporučení, pokud jde o cestu nápravy nadměrného schodku.10.  Podle Rady by opatření vedoucí k rozpočtové konsolidaci měla zajistit trvalé zlepšení salda veřejných rozpočtů a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zkvalitnění a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a posílení růstového potenciálu hospodářství. V případě Portugalska vyžaduje náprava nadměrného schodku zasazení do strategie komplexních reforem, včetně reformy státní správy a sociálního zabezpečení soukromého sektoru s cílem odstranit hluboce zakořeněné strukturální problémy, se kterými se portugalské hospodářství již několik let potýká.11.  Důvěryhodná cesta nápravy by od vlády Portugalska vyžadovala: (i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2005 důsledným prováděním nápravných opatření oznámených v aktualizaci portugalského programu stability v červnu 2005. Při předpokládaném růstu HDP ve výši 0,8 % v roce 2005 by to vedlo k nominálnímu schodku v roce 2005 nanejvýš 6,2 % HDP; a (ii) učinit potřebná opatření k zajištění trvalé a výrazné nápravy strukturálního schodku s tím, že v roce 2006 bude učiněn významný krok ke snížení schodku o cca 1,5 % HDP, po němž by následovalo výrazné snížení o téměř 0,75 % HDP každý následující rok až do úplné nápravy nadměrného schodku. Pokud by se růst HDP ve výhledech v rámci aktualizace portugalského programu stability z června 2005 urychlil na 1,4 % HDP v roce 2006, na 2,2 % v roce 2007 a 2,6 % 2008, měla by strukturální náprava ve shora uvedeném objemu za následek schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP v roce 2006 a pouze něco málo pod hranicí 4 % v roce 2007 a 3 % v roce 2008.12.  Náprava by měla být dosažena přijetím rozhodných opatření vedoucích ke snížení a kontrole státních výdajů, ke zlepšení výběru daní, přičemž je třeba využít každé příležitosti k tomu, aby bylo urychleno snižování rozpočtového schodku a zejména aby byly co nejdříve vytvořeny možné hranice pro vypořádání se s případným dopadem nižšího růstu, než který byl očekáván, a to vše na pozadí zlepšené kvality a udržitelnosti veřejných financí. Aktualizace programu stability, která má být přijata do konce roku 2005, by měla počítat s ambicióznější cestou nápravy, pokud by bylo nutné zajistit splnění cílů stanovených pro odstranění nadměrného schodku.13.  Revize údajů o schodku a dluhu učiněné v posledních letech byly malého rozsahu a neměly výrazný dopad na souhrnná čísla. Povaha těchto revizí a současné rozdělení institucionální odpovědnosti však ukazuje na potřebu dalšího zlepšení při zpracování údajů o veřejných financích.14.  Komise a Rada budou v souladu s čl. 10 nařízení Rady č. 1467/97 sledovat provádění opatření, která Portugalsko učiní v reakci na toto doporučení.DOPORUČUJE:-  Portugalské orgány by měly ukončit současnou situaci nadměrného schodku pokud možno co nejrychleji v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97;-  Portugalské orgány by měly přijmout ve střednědobém horizontu taková opatření, aby bylo možné do roku 2008 důvěryhodným a udržitelným způsobem snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP. Za tímto účelem by portugalské orgány zejména měly:-  omezit zhoršování fiskální situace v roce 2005 důsledným prováděním oznámených nápravných opatření;-  důsledně provádět opatření potřebná k zajištění trvalé a výrazné nápravy strukturálního schodku s tím, že v roce 2006 bude učiněn významný krok ke snížení schodku o cca 1,5 % HDP, po němž by mělo následovat výrazné snížení o téměř 0,75 % HDP každý ze dvou následujících roků;-  rychle provádět reformy s cílem omezit a snížit výdaje v následujících letech; využít příležitosti k urychlení snižování rozpočtového schodku a být připraveny přijmout případná další opatření potřebná k dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2008;-  Rada stanoví portugalské vládě lhůtu do [xx Xxxx 200x], ve které by měla přijmout účinná opatření k dosažení cílového schodku v roce 2006;-  Portugalské orgány by měly zajistit, aby se míra hrubého veřejného zadlužení dostatečně snižovala a blížila se uspokojivým tempem k doporučované hodnotě, zejména tím, že vývoj dluhu bude odrážet pokrok ve snižování schodku, že se upustí od finančních transakcí zvyšujících dluh a že se pečlivě zváží možný dopad hlavních státních investičních projektů, včetně projektů v partnerství se soukromým sektorem, na státní dluh;-  Portugalské orgány by měly dále zlepšit shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích.Rada dále vyzývá portugalské orgány, aby zajistily, že rozpočtová konsolidace směřující ke střednědobému cíli téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu veřejných financí zůstane zachována i po odstranění nadměrného schodku tím, že se bude cyklicky očištěný schodek každým rokem snižovat bez jednorázových a jiných dočasných opatření o nejméně 0,5 % HDP.Toto doporučení je určeno Portugalské republice.V Bruselu dne,Za Radupředseda [1] Tyto údaje jsou předmětem pokračující diskuse mezi Eurostatem a portugalskými statistickými úřady.[2] Úř. věst. L 209, 2.8.1997.[3] Viz závěry předsednictví z bruselského zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005 (7619/05) a zpráva rady Ecofin Evropské radě ze dne 20. března 2005 (7423/05).[4] Úř. věst. C , , s. .


title: Doporučení Rady ze dne 10. února 2009 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2007

text:
               11.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 40/36

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 10. února 2009
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2007
   (2009/113/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 (1), ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995 (2),
   s ohledem na Interní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství na základě druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení 98/430/ES ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-ES (4), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2007, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2007 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 33 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF.

               (2)

               Provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2007 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2007.

      V Bruselu dne 10. února 2009.

            Za Radu

            předseda

         M. KALOUSEK

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 273.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/7

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014
   2014/C 247/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu Bulharska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Bulharsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje sledování a politická opatření. Politický zásah si vyžaduje zejména pomalu postupující přizpůsobování trhu práce, zatímco korekce vnější pozice a snižování zadlužení podniků zdárně pokračují.

               (8)

               Dne 17. dubna 2014 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2014 a konvergenční program z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu z roku 2014 je dosáhnout do roku 2016 střednědobého cíle strukturálního deficitu ve výši - 1 % HDP. Tento střednědobý cíl je ambicióznější než požadavek obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Bulharsko využívalo možnosti dočasné odchylky od střednědobého cíle, která představovala 0,6 % HPD v roce 2013 a 0,1 % HDP v roce 2014 a byla udělena pro společně financované projekty. Konvergenční program počítá se zhoršením (přepočteného) strukturálního salda o 0,3 % HDP v roce 2014 na - 1,3 % HDP, a se zlepšením o 0,3 % HDP v roce 2015 na - 1,0 % HDP, čímž se zajistí opětovný soulad se střednědobým cílem. Míra růstu veřejných výdajů by v letech 2014–2015 neměla přesáhnout referenční střednědobé výdajové kritérium. Rozpočtový plán je tudíž v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Míra zadlužení je mnohem nižší než 60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává, že do konce programového období se pouze lehce zvýší na 20,6 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, je pro období 2014–2015 optimistický, neboť se očekává, že roční růst v roce 2014 dosáhne 2,1 % a v roce 2015 pak 2,6 %, namísto 1,7 %, resp. 2,0 % předpokládaných v prognóze útvarů Komise z jara 2014. Podle prognózy Komise je odchylka Bulharska od jeho střednědobého cíle v roce 2014 vyšší, než se povoluje na základě dočasné odchylky udělené pro společně financované projekty, a požadovaný návrat ke střednědobému cíli se v roce 2015 neočekává. Na základě prognózy Komise a posouzení konvergenčního programu z roku 2014 provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že v období 2014–2015 existuje riziko odchýlení se od střednědobého cíle.

               (10)

               Ústředními problémy v Bulharsku zůstávají dodržování daňových předpisů a kvalita daňové správy. Dostupné odhady poukazují na značný objem stínové ekonomiky, což potvrzují údaje o nehlášené práci v Bulharsku. Správní náklady související s výběrem daní a náklady na dodržování daňových předpisů jsou relativně vysoké. Navzdory několika přijatým opatřením, jež mají tyto problémy řešit, Bulharsko stále postrádá plně rozvinutou strategii pro dodržování daňových předpisů, kterou by se řídila činnost všech orgánů pověřených výběrem daní a která by zahrnovala předběžnou analýzu nejvýznamnějších rizik spojených s výběrem daní a hodnocení již zavedených opatření, včetně zjednodušujících opatření a lepších kontrol.

               (11)

               V roce 2013 Bulharsko ustoupilo ze svých minulých závazků v oblasti důchodové reformy. Systémy předčasného odchodu do důchodu nebyly omezeny, jak bylo předpokládáno. Plánované každoroční zvyšování zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu bylo odloženo. Nedošlo k žádnému pokroku v oblasti sjednocení důchodového věku mužů a žen a nebyla přijata žádná opatření ke zpřísnění kritérií pro přiznání invalidního důchodu a kontrol, jež by zamezily neoprávněnému přiznávání invalidních důchodů. Bulharsko má jednu z nejrychleji stárnoucích populací v Unii, což má negativní dopady na trh práce, růstový potenciál v ekonomice a financování důchodového systému. Bulharsko proto musí pokračovat v reformě svého důchodového systému. Bulharsko se rovněž potýká se závažnými problémy v oblasti racionalizace a řízení odvětví nemocniční péče, včetně netransparentního financování nemocnic a nedostatečně rozvinuté ambulantní péče. Kromě toho vysoká míra oficiálních i neoficiálních poplatků hrazených přímo pacienty v podstatě některým skupinám populace znemožňuje přístup ke zdravotní péči. Indikátory zdravotního stavu jsou v porovnání s ostatními členskými státy špatné a vyplývá z nich, že v budoucnu by mohly být vyžadovány strukturálně vyšší veřejné výdaje na zdravotnictví.

               (12)

               Trh práce v posledních letech nedosahoval příliš dobrých výsledků a to omezovalo přizpůsobivost ekonomiky a oslabovalo její potenciál růstu. Nezaměstnanost se v roce 2013 stabilizovala, avšak u mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných míra nezaměstnanosti nadále rostla. Bulharsko má jeden z nejvyšších podílů mladých lidí, kteří nemají zaměstnání a neúčastní se ani vzdělávání nebo odborné přípravy, což vede k vysoké míře nevyužití a nedostatečného rozvoje lidského kapitálu. V rozvoji kapacit úřadu práce bylo dosaženo jen velmi omezeného pokroku. Rovněž je zapotřebí rozšířit působnost a účinnost aktivních politik na trhu práce. Bulharsko postrádá účinná opatření zaměřená na mladé lidi neregistrované u úřadu práce, včetně Romů, jež by byla v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Značná část nezaměstnaných nevyužívá standardních záchranných sítí (dávky v nezaměstnanosti, sociální pomoc) a místo toho spoléhá na solidaritu v rámci rodiny nebo na práci na černo. Občané Bulharska čelí jednomu z nejvyšších rizik chudoby a sociálního vyloučení v celé Unii. Minimální limity pro odvody na sociální zabezpečení by mohly nekvalifikovaným pracovníkům bránit v plném zapojení do formální ekonomiky. Bylo provedeno několik analýz k posouzení možného dopadu, které je třeba vyhodnotit a na jejich základě provést odpovídající kroky. V Bulharsku neexistují jasná pravidla pro transparentní stanovení minimální mzdy. Zákonem stanovená minimální mzda se od roku 2011 zvýšila, což může mít nepříznivý dopad na zaměstnanost, a situace by tudíž měla být sledována.

               (13)

               Bulharsko dosud nepřijalo zákon o školním vzdělávání, který by poskytoval rámec pro provedení potřebných komplexních reforem vzdělávacího systému, včetně modernizace osnov a lepšího vzdělávání učitelů. Je třeba zvýšit kvalitu odborného vzdělávání a přípravy v Bulharsku a lépe je začlenit do systému všeobecného vzdělávání, což by usnadnilo flexibilní přechod mezi různými typy škol, omezilo předčasné ukončování školní docházky a zlepšilo přístup k celoživotnímu učení. Oproti tomu vysokoškolské vzdělávání se trvale potýká s tím, jak lépe vyhovět potřebám trhu práce. Ke slabým výsledkům přispívá také nízká úroveň certifikace kvality. Projednává se nová strategie v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jež vyzývá k restrukturalizaci řízení univerzit prostřednictvím přímého zapojení zúčastněných stran, např. podniků a studentů, konsolidaci univerzit a k přístupu orientovanému na výsledky vedoucímu k lepšímu sladění dosaženého vzdělání s požadavky trhu práce. Přetrvávajícím problémem je přístup ke vzdělání pro děti ze znevýhodněného prostředí, především romského původu. Dvouletá povinná předškolní docházka je klíčovým opatřením vedoucím k pozitivním výsledkům, které by mělo být důsledně uplatňováno, spolu s opatřeními k zabránění předčasnému ukončování školní docházky. Je zapotřebí rozšířit stávající iniciativy zaměřené na lepší vzdělávání učitelů a omezení faktické segregace na školách. Pravidla, podle nichž je poskytování příspěvků na dítě podmíněno jeho školní docházkou, jsou v platnosti, nicméně tato opatření patrně dosud nepřinesla kýžené účinky.

               (14)

               Zvýšené úsilí o modernizaci veřejné správy mělo jen omezený dopad z důvodu roztříštěnosti přístupu a nedostatečného odhodlání k provedení důkladných reforem. Bulharsko potřebuje koordinovanou strategii pro reformu veřejné správy, která by vedla k větší profesionalitě a nezávislosti veřejné správy a jejích regulačních orgánů a zahrnovala by systém pro jmenování a profesní postup státních zaměstnanců založený na zásluhách a účinné struktury pro řešení korupce. Je zapotřebí trvalého úsilí ke zlepšení všeobecného podnikatelského prostředí. Problém představují postupy pro získání povolení a registraci podniků. Úpadková řízení trvají více než tři roky a míra vymožení pohledávek je nízká. V roce 2013 byly přijaty nové předpisy týkající se pozdních plateb a je nutné, aby byly uplatňovány. Rozvoj elektronické veřejné správy stagnoval a koordinace vedoucí k zajištění interoperability systémů a vytvoření jednotného kontaktního místa je nedostatečná, čímž je podkopáváno úsilí o zvýšení transparentnosti a snížení administrativní zátěže. V oblasti veřejných zakázek chybí jednoduchý kodifikovaný právní rámec, což vede ke složitému právnímu a správnímu prostředí, které u hospodářských subjektů vyvolává nejistotu. Závažným problémem ovlivňujícím podnikatelské prostředí v Bulharsku zůstává rovněž nezávislost soudnictví. Bulharsko přijalo určité kroky k řešení korupce, avšak doposud bylo dosaženo jen omezeného celkového pokroku, který zůstává nejistý a vyžaduje důslednější kontroly a odrazující sankce v případě střetu zájmů. Rovněž je třeba zajistit lepší koordinaci mezi protikorupčními institucemi a chránit je před politickými vlivy.

               (15)

               Hospodářská soutěž v odvětví elektrické energie a plynu je i nadále omezená. V zájmu lepšilo fungování trhu s energií je třeba zlepšit zejména nedostatečnou výměnu elektřiny a plynu a řešit absenci transparentního velkoobchodního trhu. Volný trh s elektrickou energií ovládá jediný dodavatel a jeho omezená velikost způsobuje, že hospodářská soutěž nemůže plnit svou funkci při zajištění nákladové efektivnosti. Nezávislost a účinnost vnitrostátního regulačního orgánu zůstává i nadále omezená. Vzhledem k závislosti na dovozu od omezeného počtu dodavatelů a nedostatečnému rozvoji infrastruktury vzniká riziko výkyvů v dodávkách. Byl navržen ucelený balík opatření ke zlepšení energetické účinnosti, který by měl být v novém programovém období 2014–2020 financován z prostředků EU.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska. Posoudila národní program reforem i konvergenční program. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Bulharska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 3, 4 a 5,

         DOPORUČUJE Bulharsku v období 2014–2015:

               1.

               Posílit rozpočtová opatření pro rok 2014 s ohledem na odchýlení od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2015 posílit rozpočtovou strategii, aby se zajistilo dosažení střednědobého cíle a jeho plnění i v budoucnosti. Zajistit, aby nová fiskální rada byla schopna plnit svou funkci. Provést komplexní daňovou strategii zaměřenou na účinnější výběr daní, boj se stínovou ekonomikou a snížení nákladů na dodržování daňových předpisů.

               2.

               Přijmout dlouhodobou strategii pro důchodový systém, zahájit plánované každoroční navyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a zavést v dlouhodobém horizontu mechanismus pro přizpůsobování věku odchodu do důchodu střední délce života, a zároveň postupně ukončit možnosti předčasného odchodu do důchodu a sjednotit zákonem stanovený důchodový věk mužů a žen. Zpřísnit kritéria a postupy pro přiznávání invalidních důchodů, například prostřednictvím lepšího zohledňování zbylé pracovní schopnosti žadatelů. Zajistit nákladově efektivní poskytování zdravotní péče mimo jiné díky lepšímu stanovování cen zdravotnických služeb při současném provázání financování nemocnic s jejich výsledky, díky rychlejší optimalizaci sítě nemocničních zařízení a díky rozvoji ambulantní péče.

               3.

               Zlepšit efektivitu úřadu práce prostřednictvím rozvoje systému sledování výkonnosti a lepšího zaměření na nejzranitelnější občany, jako jsou např. nekvalifikovaní a starší pracovníci, dlouhodobě nezaměstnaní a Romové. Rozšířit dosah a účinnost aktivních politik na trhu práce tak, aby odpovídaly profilům uchazečů o zaměstnání a vztahovaly se i na neregistrované mladé lidi, kteří nemají zaměstnání ani neúčastní se vzdělávání nebo odborné přípravy, v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Zlepšit účinnost poskytování dávek v nezaměstnanosti a sociální pomoci a jejich návaznost na aktivační opatření. Provést komplexní přezkum minimálních limitů pro odvody na sociální zabezpečení s cílem zajistit, aby systém nevylučoval nekvalifikované pracovníky z trhu práce. V konzultaci se sociálními partnery vypracovat transparentní pokyny týkající se úpravy zákonem stanovené minimální mzdy s ohledem na dopady na zaměstnanost a konkurenceschopnost. V zájmu zmírňování chudoby pokračovat ve zlepšování dostupnosti a účinnosti sociálních služeb a transferů, zejména pro děti a seniory.

               4.

               Přijmout zákon o školním vzdělávání a pokračovat v reformách odborného a vysokoškolského vzdělávání s cílem zvýšit úroveň a relevanci dosažených dovedností na všech stupních a současně podporovat partnerství mezi vzdělávacími institucemi a podniky v zájmu lepšího přizpůsobení dovedností potřebám trhu práce. Zvýšit kvalitu institucí odborného vzdělávání a přípravy a zlepšit přístup k celoživotnímu učení. Vyvinout větší úsilí ke zlepšení přístupu znevýhodněných dětí, zejména romského původu, ke kvalitnímu inkluzivnímu předškolnímu a školnímu vzdělávání a důsledně uplatňovat pravidla, podle nichž je poskytování příspěvků na dítě podmíněno jeho školní docházkou.

               5.

               Pokračovat ve zlepšování podnikatelského prostředí – zvláště pro malé a střední podniky – omezením byrokracie, prosazováním elektronické státní správy, racionalizací úpadkových řízení a prováděním právních předpisů týkajících se pozdních plateb. Zdokonalit systém zadávání veřejných zakázek prostřednictvím zvýšení správní kapacity, posílení předběžných kontrol prováděných Úřadem pro veřejné zakázky a přijetí konkrétních opatření k zavedení elektronického zadávání zakázek. Zvýšit kvalitu a nezávislost soudnictví a intenzivněji potírat korupci.

               6.

               Pokročit v reformě energetického odvětví s cílem posílit hospodářskou soutěž, účinnost a transparentnost trhu a účinné využívání energie, zejména prostřednictvím odstranění překážek na trhu, snížení podílu regulovaného trhu, většího úsilí o vytvoření transparentního velkoobchodního trhu s elektřinou a plynem, zrušení kvót a posílení nezávislosti a správní kapacity regulačního orgánu v odvětví energetiky. Urychlit projekty propojení rozvodných soustav, zejména pokud jde o plyn, se sousedícími členskými státy a kandidátskými zeměmi a zvýšit kapacitu pro zvládání výpadků zásobování.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 10.

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 17. dubna 2014 Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank Ċentrali ta‘ Malta / Central Bank of Malta (ECB/2014/20)

text:
               25.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 122/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 17. dubna 2014
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank Ċentrali ta‘ Malta / Central Bank of Malta
   (ECB/2014/20)
   (2014/C 122/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Bank Ċentrali ta‘ Malta / Central Bank of Malta skončil po provedení auditu za účetní rok 2013. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2014.

               (3)

               Bank Ċentrali ta‘ Malta / Central Bank of Malta si jako svého externího auditora pro účetní roky 2014 až 2018 vybrala společnost PricewaterhouseCoopers,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost PricewaterhouseCoopers byla jmenována externím auditorem Bank Ċentrali ta‘ Malta / Central Bank of Malta pro účetní roky 2014 až 2018.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. dubna 2014.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI