title: Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Malty na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Malty na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014

RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o
fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení
Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na
doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení
Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry
Evropské rady,
s ohledem na stanovisko
Výboru pro zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko
Hospodářského a finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto
důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost Evropa 2020 založenou na posílené koordinaci hospodářských
politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je
třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro
udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby integrované hlavní směry vzaly v úvahu při
tvorbě svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012
přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských
států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž
představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých
členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Malty na rok
2013 a vydala stanovisko k programu stability Malty na období 2012–2016. Dne
15. listopadu 2013 předložila Komise v souladu s nařízením (EU)
č. 473/2013[4]
své stanovisko k návrhu rozpočtu Malty na rok 2014[5].
(5)
Dne 13. listopadu 2013
přijala Komise roční analýzu růstu[6], jíž
zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014.
Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[7],
ve které je Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila
Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální
konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu
realizovat další diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst,
navrátit se ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a
sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.
(7)
Dne 5. března 2014
zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu Malty[8], v souladu
s článkem 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. V této analýze
dospěla Komise k závěru, že Malta se již nepotýká s makroekonomickou
nerovnováhou ve smyslu postupu při makroekonomické nerovnováze.
Přestože míra zadlužení je i nadále vysoká, rizika ohrožující udržitelnost
zadlužení soukromého a veřejného sektoru a stabilitu finančního sektoru
se zdají být omezena, i když musí být i nadále sledována. Zvláště
ukazatele finanční stability jsou i nadále příznivé. S ohledem na
strukturální povahu rizik v daném odvětví je však důležité
pokračovat ve stávajícím pečlivém dohledu a nadále uplatňovat
opatrnost při podstupování rizik. Trh s bydlením se stabilizoval a rizika
plynoucí z nadměrné expozice vlastnictví jsou tedy omezená. Soukromý dluh
klesá, snižování zadluženosti u podniků probíhá řádným způsobem
a tlak trhu úvěrů je omezený.
(8)
Dne 16. dubna 2014 Malta
předložila svůj národní program reforem na rok 2014, který byl
aktualizován dne 8. května 2014, a dne 30. dubna 2014 předložila
svůj program stability na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám
byly oba programy posuzovány současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie
nastíněné v programu stability na rok 2014 je napravit udržitelným
způsobem nadměrný schodek do roku 2014 a postupně
směřovat k dosažení střednědobého cíle strukturálně
vyrovnaného rozpočtu, což je ambicióznější cíl než požadavek uvedený
v Paktu o stabilitě a růstu. Dosažení střednědobého cíle
však není v daném programovém období plánováno. V roce 2014 plánovaná
(nově vypočtená) strukturální korekce těsně míjí
doporučené hodnoty. Po plánované nápravě nadměrného schodku se v
roce 2015 počítá s malou odchylkou od cesty vedoucí směrem k dosažení
střednědobého cíle. Plánovaný roční pokrok směrem k
dosažení střednědobého cíle je obecně v souladu s požadavkem v
minimální výši 0,5 % HDP. V programu se předpokládá, že dluh
veřejných financí, který činil v roce 2013 73 % HDP, bude mít od roku
2014 tendenci klesat, což bude v souladu s referenční hodnotou pro snížení
zadlužení. Cíle programu jsou obecně do velké míry v souladu s požadavky
Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, na němž
jsou založeny rozpočtové projekce programu, jenž byl podpořen
nezávislým orgánem (Národním kontrolním úřadem), je pro roky 2014 i 2015
realistický, protože projekce hospodářského růstu jsou nepatrně
nižší než projekce, jež pro tyto dva roky uvádí prognóza Komise z jara 2014. Nicméně
rizika pro rozpočtové cíle vykazují mírně negativní trend, jelikož
strukturální zvýšení příjmů plánované během programového období
není zcela založeno na příslušných opatřeních a překročení
výdajů by si mohlo vyžádat výplaty vyšších částek z rozpočtu,
než je plánováno. Podle prognózy Komise má Malta v roce 2014 svůj
nadměrný schodek opravit udržitelným způsobem. Zároveň podle
prognózy Komise se Maltě přes fiskální úsilí v období 2013–2014
nepodaří o 1,6 % HDP dosáhnout (upravené) změny strukturálního salda
a o 1,25 % HDP nedosáhne výše požadovaných opatření, jež byla podle
odhadů v době vypracování doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku považována za potřebnou. Zatímco s ohledem na
plnění referenční hodnoty pro snížení zadlužení v roce 2014
zůstává situace nezměněna, rizika pro vývoj zadlužení jsou
mírně vyšší. Zároveň hrozí v roce 2015 riziko výrazné odchylky od
požadovaného vývoje směrem k dosažení střednědobého cíle. Na
základě hodnocení programu a prognózy Komise podle nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 je Rada názoru, že zatímco plánovaný celkový schodek a celkové
veřejné zadlužení Malty jsou v souladu s doporučením vyplývajícím z
postupu při nadměrném schodku, je třeba vynaložit dodatečné
úsilí k tomu, aby bylo v roce 2014 dosaženo souladu mezi strukturální korekcí a
doporučenou korekcí a aby se zajistil odpovídající vývoj směrem k
dosažení střednědobého cíle v roce 2015.
(10)
Nezávazná povaha fiskálního
rámce Malty a krátkodobý horizont fiskálního plánování nepřispívají k
dosažení zdravé fiskální pozice. Přijetí právních předpisů,
které měly nabýt účinnosti do roku 2013 a jejichž cílem bylo splnit
požadavky směrnice č. 85/2011/EU o rozpočtových rámcích a
požadavky rozpočtového paktu, je zpožděno. Nicméně v souladu s
programem stability podpořila nedávno maltská vláda zákon o fiskální
odpovědnosti, který bude předložen maltskému parlamentu ke schválení.
Tento návrh počítá se zavedením pravidla strukturálně vyrovnaného
rozpočtu, pravidla týkajícího se zadlužení, tříletého
průběžného rozpočtového rámce a postupného zřízení fiskální
rady, jejímž úkolem by bylo vyjadřovat se k oficiálním makroekonomickým a
fiskálním prognózám vlády a provádět kontroly dodržování fiskálních
pravidel ex-ante i ex-post.
(11)
Maltské finanční
úřady mají být sloučeny v jeden orgán, čímž by došlo ke
sjednocení postupů výběru daní a přispělo by to i k boji
proti daňovým únikům. Za účelem zajištění lepšího
dodržování daňových předpisů a vymáhání dlužných částek
byla revidována ustanovení v právních přepisech o DPH týkající se sankcí a
dále úrok z dlužných částek. Kromě toho bylo zavedeno několik
dalších opatření, kterými by se měl daňový systém Malty
rovněž konsolidovat. Tato opatření jsou krokem správným směrem,
ale jaký budou mít účinek, se teprve ukáže.
(12)
I když se Malta stále potýká s
udržitelností svých veřejných financí, v oblasti reforem důchodového
systému a udržitelnosti zdravotnických služeb byl doposud zaznamenán
určitý pokrok. K posouzení veškerých alternativ reformování
důchodového systému byla zřízena Skupina pro důchodovou
strategii, nicméně maltské úřady se zavázaly nezvyšovat zákonem
stanovený věk pro odchod do důchodu nad limity uvedené v penzijní
reformě z roku 2006. Proto zákonem stanovený věk odchodu do
důchodu stále nebere v úvahu střední délku života, což představuje
problém z hlediska dlouhodobé udržitelnosti důchodů i jejich
přiměřenosti. Malta hodlá uvedené nedostatky řešit
opatřeními pracovního trhu a především nedávno přijatou
strategií týkající se aktivního stárnutí, je však nepravděpodobné, že se
tím daný problém vyřeší. Situaci komplikuje otázka udržitelnosti
zdravotnického systému vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů
spojených se stárnutím populace. Nedávno byl představen návrh národní
strategie v oblasti zdravotnictví, nicméně není jasné, jak bude strategie
realizována a jaké výhody přinese co do účinnosti využití zdrojů
a udržitelnosti. Zlepšit je třeba i státní primární péči.
(13)
Malta má i nadále velmi vysokou
míru předčasného ukončování školní docházky, k jejímu snížení
však již byla přijata opatření a zřizuje se i komplexní systém
monitorování této problematiky. Naopak nízká zůstává úroveň osvojení
základních dovedností, což přispívá k nízké gramotnosti a
předčasnému ukončování školní docházky. Snahy o řešení
těchto nedostatků by mělo podpořit řádné provádění
nedávno přijaté Národní strategie na podporu gramotnosti. Kromě toho
se počítá s dalšími opatřeními, jimiž by se měly vzdělávání
a odborná příprava lépe přizpůsobit požadavkům pracovního
trhu. K těmto opatřením patří přepracování rámce pro
učňovské vzdělávání, sestavení strategie celoživotního
učení, ustanovení praxe jako součásti odborného vzdělávání a
přípravy a zavedení specifického programu financovaného z Evropského
sociálního fondu.
(14)
Malta v současné době
provádí několik významných opatření, jejichž cílem je zvýšit
účast žen na pracovním trhu, především poskytováním bezplatných
služeb péče o děti těm domácnostem, kde oba rodiče pracují
nebo se dále vzdělávají. Zásadní bude účinné provádění těchto
opatření. Příslušné státní instituce rovněž pomáhají s
poskytováním péče o děti po vyučování a nabízejí
rodičům možnost přivést děti do školy před oficiálním
začátkem výuky, aby mohli lépe sladit rodinný a pracovní život.
Počítá se rovněž se zavedením daňových pobídek pro rodiče,
které by je motivovaly k tomu, aby své děti svěřovali do
zařízení péče o děti, které již fungují v rámci stávajícího
systému. Nicméně stále se dostatečně neumožňuje využívat
pružné pracovní doby či práce z domova a ani se tyto možnosti
dostatečně nepropagují, přičemž by se jimi usnadnilo
opětné začlenění žen do pracovním trhu.
(15)
Za účelem dalšího zvýšení
konkurenceschopnosti vůči zbytku světa musí Malta kromě
vyloučení případného negativního dopadu, který má nesoulad mezi výší
mezd a vývojem produktivity, řešit nedostatky infrastruktury v
odvětví energetiky a dopravy, jež omezují potenciál této země, a to
především zvýšené náklady na energii. Letos má dojít k dokončení
propojení rozvodných soustav s Itálií, což zvýší zabezpečení dodávek
energií a může přispět k jejich diverzifikaci a využívání
energie z obnovitelných zdrojů generované mimo území Malty. Plánované
napojení na evropskou plynárenskou síť by také pomohlo v
rozrůznění skladby zdrojů energie Malty, snížilo by to její
závislost na jednom hlavním zdroji energie a zvýšilo tak její atraktivitu coby
místa pro podnikání. Domácí obnovitelné zdroje energie, s výjimkou
některých úspěšných projektů v oblasti využití fotovoltaické
energie, představují i nadále nedostatečně využitý potenciál.
(16)
Další rozvoj podnikatelského
prostředí na Maltě omezují určité neefektivní postupy
veřejné správy. V oblasti zadávání veřejných zakázek se dosáhlo
určitého zlepšení, nicméně samotný proces je stále příliš dlouhý
a vede k neúčinnému využívání veřejných financí. U těchto
opatření navíc nejsou stanoveny žádné cíle, což ztěžuje hodnocení
jejich efektivnosti. Nedostatek alternativ k dluhovému financování vede k tomu,
že náklady na financování jsou pro podniky vysoké a vyvíjí tak tlak na jejich
hospodářskou činnost. Tato tendence k zadlužování podniků může
rovněž vést k příliš velkému pákovému efektu a nedostatečné
alokaci kapitálu. Proto je třeba nalézt další možnosti nedluhového
financování. Nedostatky soudnictví, na které bylo upozorněno v
doporučeních pro Maltu z roku 2013, přetrvávají. Očekává se, že
do konce roku 2014 dojde k provedení několika z četných návrhů
reforem soudnictví, jež předložila Komise v listopadu 2013, doposud však
nebyl oznámen jasný harmonogram těchto opatření ani pořadí
priorit. Také není jasné, jak se na základě těchto opatření
soudy vypořádají s nahromaděnými nevyřešenými případy,
především vzhledem k výše uvedeným nedostatkům.
(17)
Za účelem zajištění
stability finančního sektoru posílila Malta regulační dohled.
Centrální banka získala novou pravomoc v podobě makroobezřetnostního
dohledu, přičemž zvláštní důraz je kladen na otázky
finanční stability, a Společná rada pro finanční stabilitu je
nyní zakotvena v legislativě. Uspokojivé kroky podnikla Malta v zájmu
lepší tvorby rezerv na úvěrové ztráty, zejména zavedením revize bankovního
pravidla č. 9.
(18)
V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty. Posoudila
její program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich
význam pro udržitelnost fiskální a sociálně-hospodářské politiky na
Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k
nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím,
že pro rozhodování členských států budou poskytnuty podněty na
úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru
jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č.1 až 5.
(19)
Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability Malty a její stanovisko[9] je
promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.
(20)
V kontextu evropského semestru
provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Malta by měla
rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,
DOPORUČUJE,
aby Malta v období 2014–2015 provedla tato opatření:
1.           Napravit
do roku 2014 udržitelným způsobem nadměrný schodek. V roce 2015
výrazným způsobem posílit rozpočtovou strategii s cílem zajistit
požadovanou strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP v zájmu dosažení
střednědobého cíle. Poté každoročně dosáhnout strukturální
korekce ve výši alespoň 0,5 % HDP, případně vyšší, pokud k tomu
budou dobré ekonomické podmínky nebo pokud bude potřeba zajistit
plnění dluhového pravidla proto, aby se zachovala klesající tendence
poměru celkového veřejného dluhu. Dokončit přijetí zákona o
fiskální odpovědnosti s cílem zavést závazný víceletý fiskální rámec
založený na daných pravidlech a za účelem zřízení nezávislého orgánu,
který by dohlížel na dodržování fiskálních pravidel a stvrzoval makroekonomické
prognózy, z nichž vychází fiskální plánování. Nadále zlepšovat dodržování
daňových předpisů a pokračovat v boji proti daňovým
únikům pokračujícím zaváděním příslušných opatření, hodnocením
doposud přijatých opatření a dalšími kroky, především
prosazováním využívání elektronických platebních nástrojů.
2.           Urychlit probíhající
důchodovou reformu, zejména výrazným urychlením plánovaného zvýšení
zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, a následně
přizpůsobit reformu změnám střední délky života. Zajistit,
aby se na základě komplexní reformy veřejného zdravotnictví umožnilo
efektivní a udržitelné využívání dostupných zdrojů, například
zlepšením primární péče.
3.           Pokračovat v rámci
politického procesu v zajišťování využitelnosti vzdělávání a odborné
přípravy na pracovním trhu a zintenzivněním úsilí o prosazení dávno
naplánované reformy učňovského systému zajistit lepší výsledky v
osvojování základních dovedností. Dále snižovat počet studentů,
kteří nedokončí školní docházku, a to dokončením a realizací již
oznámené národní strategie proti negramotnosti. Dále zvyšovat účast žen na
pracovním trhu, a to tím, že se ženám umožní návrat na trh práce pomocí
propagace pružné pracovní doby či práce z domova.
4.           Diverzifikovat energetické
zdroje v maltském hospodářství, včetně zvýšení podílu energie
generované z obnovitelných zdrojů.
5.           Pokračovat ve zlepšování
účinnosti a zkracování délky postupů při zadávání veřejných
zakázek. Podporovat alternativy k dluhovému financování podniků tím, že se
jim ulehčí přístup na kapitálové trhy, a rozvojem fondů
rizikového kapitálu; a zvýšit účinnost soudního systému zajištěním
včasné a účinné realizace plánované reformy soudnictví.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 419 final
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               C(2013) 8007 final
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               COM(2013) 800 final
[7]               COM(2013) 790 final
[8]               SWD(2014) 150 final
[9]               Podle čl. 5 odst. 2
nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


title: 2011/645/EU: Doporučení Rady ze dne 15. února 2011 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2009

text:
               1.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 255/13

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 15. února 2011
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2009
   (2011/645/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 (1), ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-ES (4), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2009, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 33 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF.

               (2)

               Provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2009 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2009.

      V Bruselu dne 15. února 2011.

            Za Radu

            předseda

         MATOLCSY Gy.

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 243.


title: Doporučení Komise ze dne 5. července 2010 o posuzování rizik spojených se závadami zjištěnými v průběhu silniční technické kontroly (užitkových vozidel) v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES

text:
               8.7.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 173/97

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 5. července 2010
   o posuzování rizik spojených se závadami zjištěnými v průběhu silniční technické kontroly (užitkových vozidel) v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES
   (2010/379/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V zájmu bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích, ochrany životního prostředí a spravedlivé hospodářské soutěže je důležité, aby užitková vozidla provozovaná v rámci Unie byla náležitě udržovaná a kontrolovaná za účelem zajištění jejich bezpečného provozu.

               (2)

               Vedle norem a metod uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES ze dne 6. června 2000 o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných ve Společenství (1) by k dosažení harmonizovaného systému a k zabránění nerovnému zacházení při silničních technických kontrolách měly být zavedeny pokyny pro posuzování závad uvedených v příloze II dané směrnice.

               (3)

               Aby se zohlednila závažnost nedostatků, měly by být vytvořeny tři kategorie.

               (4)

               Každá kategorie nedostatků by měla popisovat, jaké jsou důsledky používání vozidla v daném stavu,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Členské státy by měly posuzovat závady zjištěné při silničních kontrolách technické způsobilosti vozidla podle pokynů stanovených v příloze tohoto doporučení.

      V Bruselu dne 5. července 2010.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 203, 10.8.2000, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Pokyny pro posuzování závad a nedostatků

      Tento dokument stanoví v rámci provádění směrnice 2000/30/ES pokyny doporučené členským státům pro posuzování závad (definovaných jako technické závady i jiná nedodržení předpisů), které jsou zjištěny při silničních technických kontrolách vozidel.
      Závady jsou klasifikovány takto:

                  MENŠÍ ZÁVADY (MZ)

                  VĚTŠÍ ZÁVADY (VZ)

                  NEBEZPEČNÉ ZÁVADY (NZ)

            Každá kategorie závad by měla být definována odkazem na stav vozidla takto:
      MENŠÍ ZÁVADY:
      Technické závady, které nemají významný dopad na bezpečnost vozidla, a jiná menší nedodržení předpisů. Vozidlo není třeba podrobit další kontrole, jelikož se dá rozumně očekávat, že zjištěné závady budou bez prodlení odstraněny.
      VĚTŠÍ ZÁVADY:
      Závady, které mohou být na újmu bezpečnosti vozidla a/nebo ohrožují bezpečnost jiných účastníků provozu, a jiná významnější nedodržení předpisů. Vozidlo musí být co nejdříve opraveno a jeho používání může podléhat omezením a podmínkám, například že vozidlo musí být podrobeno další technické prohlídce.
      NEBEZPEČNÉ ZÁVADY:
      Závady, které přímo a bezprostředně ohrožují bezpečnost provozu. Další používání vozidla v provozu není povoleno, ačkoli v některých případech může být povoleno, aby vozidlo bylo za zvláštních podmínek převezeno na určené místo, například k okamžité opravě nebo k zabavení vozidla.
      Vozidlo, u kterého jsou zjištěny závady spadající do více než jedné skupiny závad, by mělo být klasifikováno podle nejvážnější závady. Vozidlo, u kterého je zjištěno několik závad spadajících do stejné skupiny, může být zařazeno do následující vyšší skupiny, pokud společný dopad těchto závad činí vozidlo nebezpečnějším.
      Pokud závada může spadat do více než jedné kategorie, je zařazení závady dle její závažnosti v souladu s vnitrostátními právními předpisy odpovědností kontrolora, který kontrolu provádí.
      Při posuzování závad by měly být zohledněny požadavky na schválení typu v okamžiku první registrace nebo prvního uvedení do provozu. Některé položky však budou předmětem požadavků na dodatečné vybavení.

         Požadavky posuzování

      Nedostatky jsou příkladem technických závad nebo jiných nedodržení předpisů, která mohou být zjištěna.

                  Položka

                  Nedostatky

                  Pokyny pro posuzování závad

                  MZ

                  VZ

                  NZ

                  1.   BRZDOVÉ ZAŘÍZENÍ

                              1.1

                              Mechanický stav a funkce

                              1.1.1

                              Pedál provozní brzdy / čep ruční páky

                              a)

                              Obtížně pohyblivý čep.

                  X

                              b)

                              Nadměrné opotřebení nebo nadměrná vůle.

                  X

                              1.1.2

                              Stav brzdového pedálu/ruční páky a zdvih ovládacího zařízení brzd

                              a)

                              Nadměrný zdvih nebo nedostatečná rezerva zdvihu.

                  X

                              b)

                              Ovládací orgán se správně neuvolňuje.

                  X

                  X

                              c)

                              Protiskluzové pokrytí pedálu chybí, je volné nebo opotřebené tak, že je hladké.

                  X

                              1.1.3

                              Vývěva nebo kompresor a zásobníky

                              a)

                              Tlak vzduchu / podtlak je nedostatečný k zajištění nejméně dvou brzdění po vstupu výstražného zařízení v činnost (nebo je ručička manometru v poli nebezpečí).

                  X

                  X

                              b)

                              Čas pro dosažení tlaku/podtlaku potřebného pro bezpečné účinné brzdění není v souladu s požadavky (8).

                  X

                              c)

                              Víceokruhový jisticí ventil nebo přetlakový jisticí ventil není funkční.

                  X

                              d)

                              Únik vzduchu působící znatelný pokles tlaku nebo slyšitelný únik vzduchu.

                  X

                              e)

                              Vnější poškození schopné ovlivnit funkci brzdového systému.

                  X

                  X

                              1.1.4

                              Výstražná signalizace nízkého tlaku, manometr

                  Nesprávná funkce nebo porucha výstražné signalizace nebo manometru.

                  X

                  X

                              1.1.5

                              Ručně ovládaný brzdič

                              a)

                              Prasklý, poškozený nebo nadměrně opotřebený ovladač.

                  X

                              b)

                              Nespolehlivé ovládání brzdiče nebo nespolehlivý brzdič.

                  X

                              c)

                              Volné spoje nebo únik ze systému.

                  X

                              d)

                              Nevyhovující funkce.

                  X

                              1.1.6

                              Ovladač parkovací brzdy, ovládací páka, západka parkovací brzdy, elektronická parkovací brzda

                              a)

                              Západka parkovací brzdy nearetuje správně.

                  X

                              b)

                              Nadměrné opotřebení čepu páky nebo západkového mechanismu.

                  X

                  X

                              c)

                              Nadměrný zdvih páky znamenající nesprávné seřízení.

                  X

                              d)

                              Parkovací brzda chybí, je poškozená nebo nefunguje.

                  X

                              e)

                              Nesprávná funkce, výstražná signalizace ukazuje nesprávnou funkci.

                  X

                              1.1.7

                              Brzdové ventily (brzdiče, vyfukovací ventily, regulátory tlaku)

                              a)

                              Poškozené ventily nebo nadměrný únik vzduchu.

                  X

                  X

                              b)

                              Nadměrné množství oleje z kompresoru.

                  X

                              c)

                              Vadné upevnění nebo montáž ventilu.

                  X

                              d)

                              Vytékání brzdové kapaliny nebo netěsnost.

                  X

                  X

                              1.1.8

                              Spojkové hlavice pro brzdění přípojných vozidel (elektrické a pneumatické)

                              a)

                              Vadné uzavírací kohouty nebo automaticky uzavírající ventil.

                  X

                  X

                              b)

                              Vadné upevnění nebo montáž kohoutu nebo ventilu.

                  X

                  X

                              c)

                              Nadměrný únik vzduchu.

                  X

                  X

                              d)

                              Nesprávná funkce.

                  X

                  X

                              1.1.9

                              Zásobník energie, vzduchojem

                              a)

                              Poškozený, zkorodovaný nebo netěsný vzduchojem.

                  X

                  X

                              b)

                              Odkalovací zařízení nefunguje.

                  X

                  X

                              c)

                              Vadné upevnění nebo montáž vzduchojemu.

                  X

                              1.1.10

                              Posilovací zařízení, hlavní válec (hydraulické systémy)

                              a)

                              Vadné nebo neúčinné posilovací zařízení.

                  X

                              b)

                              Hlavní válec je vadný nebo netěsný.

                  X

                  X

                              c)

                              Hlavní válec je nespolehlivě namontovaný.

                  X

                  X

                              d)

                              Nedostatečné množství brzdové kapaliny.

                  X

                  X

                              e)

                              Chybí víčko nádržky brzdové kapaliny.

                  X

                              f)

                              Výstražná signalizace hladiny brzdové kapaliny je rozsvícená nebo vadná.

                  X

                              g)

                              Nesprávná funkce výstražné signalizace hladiny brzdové kapaliny.

                  X

                              1.1.11

                              Brzdová potrubí

                              a)

                              Bezprostřední riziko závady nebo prasknutí.

                  X

                  X

                              b)

                              Únik média z netěsného potrubí nebo spojů.

                  X

                  X

                              c)

                              Poškozená nebo nadměrně zkorodovaná potrubí.

                  X

                  X

                              d)

                              Nesprávně umístěná potrubí.

                  X

                  X

                              1.1.12

                              Brzdové hadice

                              a)

                              Bezprostřední riziko závady nebo prasknutí.

                  X

                  X

                              b)

                              Poškozené, odřené, zkroucené nebo příliš krátké hadice.

                  X

                  X

                              c)

                              Únik média z hadice nebo ze spojů.

                  X

                  X

                              d)

                              Vyboulení hadic pod tlakem.

                  X

                  X

                              e)

                              Pórovitost hadic.

                  X

                              1.1.13

                              Brzdová obložení a destičky

                              a)

                              Nadměrné opotřebení obložení nebo destiček.

                  X

                  X

                              b)

                              Obložení nebo destičky jsou znečištěné (olejem, tukem apod.).

                  X

                  X

                              c)

                              Obložení nebo destičky chybí.

                  X

                              1.1.14

                              Brzdové bubny, brzdové kotouče

                              a)

                              Buben nebo kotouč je nadměrně opotřebený, nadměrné rýhovaný, s trhlinami, ve stavu ohrožujícím bezpečnost nebo s lomy.

                  X

                  X

                              b)

                              Buben nebo kotouč je znečištěný (olejem, tukem apod.).

                  X

                  X

                              c)

                              Buben nebo kotouč chybí.

                  X

                              d)

                              Nespolehlivě uchycené brzdové štíty.

                  X

                              1.1.15

                              Brzdová lana, táhla, pákoví

                              a)

                              Poškozené nebo zauzlované lano.

                  X

                  X

                              b)

                              Část je nadměrně opotřebovaná nebo zkorodovaná.

                  X

                  X

                              c)

                              Kabel, táhlo nebo spoj jsou nespolehlivé.

                  X

                              d)

                              Vadný lanovod.

                  X

                              e)

                              Omezení volného pohybu brzdového systému.

                  X

                              f)

                              Nenormální pohyby pák/táhel svědčící o nesprávném seřízení nebo nadměrném opotřebení.

                  X

                              1.1.16

                              Brzdové válce (včetně pružinových válců a hydraulických válečků)

                              a)

                              Prasklý nebo poškozený válec.

                  X

                  X

                              b)

                              Netěsný válec.

                  X

                  X

                              c)

                              Vadný nebo vadně namontovaný válec.

                  X

                  X

                              d)

                              Nadměrně zkorodovaný válec.

                  X

                  X

                              e)

                              Nedostatečný nebo nadměrný zdvih mechanismu pístu nebo membrány.

                  X

                  X

                              f)

                              Prachovky chybí nebo jsou nadměrně opotřebené.

                  X

                  X

                              1.1.17

                              Zátěžový regulátor

                              a)

                              Vadné ovládací pákoví.

                  X

                              b)

                              Nesprávně seřízené pákoví.

                  X

                              c)

                              Regulátor zadřený nebo nefunguje.

                  X

                  X

                              d)

                              Chybí regulátor.

                  X

                              e)

                              Chybí štítek s údaji.

                  X

                              f)

                              Údaje jsou nečitelné nebo nejsou v souladu s požadavky (8).

                  X

                              1.1.18

                              Páky brzdových klíčů a signalizace

                              a)

                              Mechanismus je poškozený, zadřený nebo má nenormální pohyb, nadměrné opotřebení nebo nesprávné seřízení.

                  X

                              b)

                              Vadný mechanismus.

                  X

                              c)

                              Nesprávná montáž nebo změna.

                  X

                              1.1.19

                              Systém odlehčovací brzdy (je-li na vozidle nebo je-li požadován)

                              a)

                              Vadné spoje nebo montáž.

                  X

                  X

                              b)

                              Systém je zřejmě vadný nebo chybí.

                  X

                              1.1.20

                              Automatická činnost brzd přípojného vozidla

                  Brzda přípojného vozidla se automaticky neuvede v činnost po rozpojení spojení.

                  X

                              1.1.21

                              Celý brzdový systém

                              a)

                              Jiná zařízení systému (např. protizámrazová čerpadla, sušiče vzduchu apod.) jsou zvnějšku poškozená nebo nadměrně zkorodovaná tak, že nepříznivě ovlivňují brzdový systém.

                  X

                  X

                              b)

                              Únik vzduchu nebo nemrznoucí směsi.

                  X

                  X

                              c)

                              Jakákoli část je nespolehlivá nebo nesprávně namontovaná.

                  X

                              d)

                              Nepřiměřená oprava nebo změna jakékoli součásti (1).

                  X

                  X

                              1.1.22

                              Zkušební připojení (pokud je namontováno nebo je požadováno)

                              a)

                              Chybí.

                  X

                              b)

                              Poškozené, nepoužitelné nebo netěsné.

                  X

                  X

                              1.2

                              Činnost a účinky systému provozního brzdění

                              1.2.1

                              Činnost

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Nedostatečná brzdná síla na jednom nebo více kolech.

                  X

                  X

                              b)

                              Brzdná síla na kterémkoli kole je menší než 70 % největší síly zjištěné na druhém kole téže nápravy. V případě jízdní zkoušky se vozidlo nadměrně vychyluje z přímého směru.

                  X

                  X

                              c)

                              Nedosáhne se odstupňování brzdného účinku (blokování).

                  X

                              d)

                              Nadměrná prodleva brzdného účinku na některém kole.

                  X

                              e)

                              Nadměrné kolísání brzdné síly v průběhu každého úplného otočení kola.

                  X

                              1.2.2

                              Brzdný účinek

                                 (E)
                                  (9)

                  Nedosahuje se následujících minimálních hodnot:

                              Kategorie N1: 45 %

                              Kategorie M1, M2 a M3: 50 % (2)

                              Kategorie N2 a N3: 43 % (3)

                              Kategorie O2, O3 a O4: 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3

                              Činnost a brzdné účinky nouzového brzdění (pokud je zajišťováno zvláštním systémem)

                              1.3.1

                              Činnost

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Nedostatečná brzdná síla na jednom nebo více kolech.

                  X

                  X

                              b)

                              Brzdná síla na kterémkoli kole je menší než 70 % největší síly zjištěné na druhém kole téže nápravy. V případě jízdní zkoušky se vozidlo nadměrně vychyluje z přímého směru.

                  X

                  X

                              c)

                              Nedosáhne se odstupňování brzdného účinku (blokování).

                  X

                  X

                              1.3.2

                              Brzdný účinek

                  Brzdný účinek menší než 50 % (5) účinku provozního brzdění definovaného v bodě 1.2.2 a vztaženého k maximální přípustné hmotnosti nebo u návěsů k součtu přípustných hmotností na nápravy

                  X

                  X

                              1.4

                              Činnost a brzdné účinky parkovací brzdy

                              1.4.1

                              Činnost

                                 (E)
                                  (9)

                  Brzda je na jedné straně neúčinná nebo se vozidlo v případě jízdní zkoušky nadměrně vychyluje z přímého směru.

                  X

                  X

                              1.4.2

                              Brzdný účinek

                                 (E)
                                  (9)

                  Pro všechny kategorie vozidel je poměrný brzdný účinek menší než 16 %, přičemž je vztažen k maximální přípustné hmotnosti, nebo u motorových vozidel menší než 12 %, vztaženo k maximální přípustné hmotnosti jízdní soupravy, podle toho, která z obou hodnot je větší.

                  X

                  X

                              1.5

                              Činnost systému odlehčovací brzdy

                              a)

                              Účinek nelze odstupňovat (neuplatní se u systémů výfukových brzd).

                  X

                              b)

                              Systém nefunguje.

                  X

                              1.6

                              Protiblokovací systém (ABS)

                              a)

                              Vadná funkce výstražné signalizace.

                  X

                              b)

                              Výstražná signalizace ukazuje nesprávnou funkci systému.

                  X

                              c)

                              Čidla rychlosti na kolech chybí nebo jsou poškozená.

                  X

                              d)

                              Poškozené vedení.

                  X

                              e)

                              Jiné části chybí nebo jsou poškozené.

                  X

                              1.7

                              Elektronický brzdový systém (EBS)

                              a)

                              Vadná funkce výstražné signalizace.

                  X

                              b)

                              Výstražná signalizace ukazuje nesprávnou funkci systému.

                  X

                  8.   OBTĚŽOVÁNÍ OKOLÍ

                              8.1

                              Hlučnost

                              8.1.1

                              Systém omezení hluku

                              a)

                              Úroveň hluku přesahuje úroveň povolenou požadavky (8).

                  X

                              b)

                              Některá část systému omezení hluku je uvolněná, mohla by spadnout, je poškozená, nesprávně namontovaná, chybí nebo je zjevně změněná tak, že to může mít nežádoucí vliv na úroveň hluku.

                  X

                  X

                              8.2

                              Emise z výfuku

                              8.2.1

                              Emise benzinového motoru

                              8.2.1.1

                              Zařízení k omezení emisí z výfuku

                              a)

                              Zařízení k omezení emisí namontované výrobcem chybí, je změněno nebo je zjevně poškozené.

                  X

                  X

                              b)

                              Netěsnost, která by měla vliv na měření emisí.

                  X

                              8.2.1.2

                              Plynné emise

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Emise překračují určené hodnoty udané výrobcem.

                  X

                              b)

                              Nebo, nejsou-li tyto údaje k dispozici, je překročena povolená hodnota emisí CO

                                          i)

                                          u vozidel, která nemají technicky pokročilý systém k omezení emisí,

                                                      —

                                                      4,5 % nebo

                                                      —

                                                      3,5 %

                                                podle data první registrace nebo použití uvedeného v požadavcích (8);

                                          ii)

                                          u vozidel s technicky pokročilým systémem k omezení emisí

                                                      —

                                                      při volnoběžných otáčkách motoru: 0,5 %,

                                                      —

                                                      při vysokých volnoběžných otáčkách: 0,3 %
                                                      nebo

                                                      —

                                                      při volnoběžných otáčkách motoru: 0,3 % (6)

                                                      —

                                                      při vysokých volnoběžných otáčkách: 0,2 %

                                                podle data první registrace nebo použití uvedeného v požadavcích (8).

                  X

                              c)

                              Lambda mimo rozpětí 1 ± 0,03 nebo neodpovídá specifikaci výrobce

                  X

                              d)

                              Zjištění z OBD značí zjevně nesprávnou funkci

                  X

                              e)

                              Měření dálkově ovládaným zařízením ukazuje výrazný nesoulad s požadavky

                  X

                              8.2.2

                              Emise vznětových motorů

                              8.2.2.1

                              Zařízení k omezení emisí z výfuku

                              a)

                              Zařízení k omezení emisí namontované výrobcem chybí nebo je zjevně poškozené.

                  X

                  X

                              b)

                              Netěsnost, která by měla vliv na měření emisí.

                  X

                              8.2.2.2

                              Opacita

                                 (E)
                                  (9)

                              Tento požadavek se nevztahuje na vozidla registrovaná nebo uvedená poprvé do provozu před 1. lednem 1980.

                              a)

                              Platí pro vozidla registrovaná nebo uvedená poprvé do provozu po datu stanoveném v požadavcích (8),
                              opacita přesahuje úroveň uvedenou na štítku výrobce.

                  X

                              b)

                              Pokud tato informace není k dispozici nebo požadavky (8) nepřipouštějí použití referenčních hodnot,
                              u motorů s atmosférickým sáním: 2,5 m–1,
                              u přeplňovaných motorů: 3,0 m–1,
                              nebo u vozidel specifikovaných v požadavcích (8) nebo registrovaných poprvé nebo uvedených poprvé do provozu po datu stanoveném v požadavcích (8),
                              1,5 m-1
                                  (7).

                  X

                              c)

                              Měření dálkově ovládaným zařízením ukazuje výrazný nesoulad s požadavky.

                  X

                              8.4

                              Ostatní položky týkající se životního prostředí

                              8.4.1

                              Úniky kapalin

                  Jakýkoli nadměrný únik kapalin, který by mohl poškodit životní prostředí nebo představovat bezpečnostní riziko pro ostatní účastníky silničního provozu.

                  X

                  X

         (1)  Nepřiměřenou opravou nebo změnou se rozumí oprava či změna, které mají nepříznivý vliv na bezpečnost vozidla v silničním provozu nebo negativní vliv na životní prostředí.

         (2)  48 % pro vozidla, která nemají protiblokovací systém (ABS) nebo jsou typu schváleného před 1. říjnem 1991.

         (3)  45 % pro vozidla registrovaná po roce 1988 nebo ode dne stanoveného v požadavcích, podle toho, co nastane později.

         (4)  43 % pro návěsy a přívěsy registrované po roce 1988 nebo ode dne stanoveného v požadavcích, podle toho, co nastane později.

         (5)  2,2 m/s2 pro vozidla N1, N2 a N3.

         (6)  Typy schválené podle mezních hodnot v řádku A nebo B bodu 5.3.1.4 přílohy I směrnice Rady 70/220/EHS (Úř. věst. L 76, 6.4.1970, s. 1) nebo pozdějších předpisů nebo poprvé registrované nebo uvedené do provozu po 1. červenci 2002.

         (7)  Typy schválené podle mezních hodnot v řádku B bodu 5.3.1.4 přílohy I směrnice 70/220/EHS nebo pozdějších předpisů; v řádku B1, B2 a C bodu 6.2.1 přílohy I směrnice Rady 88/77/EHS (Úř. věst. L 36, 9.2.1988, s. 33) nebo pozdějších předpisů nebo poprvé registrované nebo uvedené do provozu po 1. červenci 2008.

         (8)  „Požadavky“ jsou stanoveny požadavky na schválení typu k datu schválení, první registrace nebo prvnímu uvedení do provozu a také povinností dodatečného vybavení nebo vnitrostátními právními předpisy země registrace.

         (9)  (E) Pro kontrolu této položky je třeba zvláštního vybavení.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/88

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na období 2012–2015
   2012/C 219/26
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke běžným podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 27. dubna 2012 předložilo Nizozemsko svůj program stability na období 2012–2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce uvedené v programu stability, je optimistický. Pro rok 2013 počítá program stability s hospodářským růstem ve výši 1¼ % bez zohlednění negativního dopadu dodatečných konsolidačních opatření na růst, zatímco na základě stejného scénáře neměnné politiky předpokládá Komise ve své prognóze růst nižší, ve výši 0,7 %. V programu stability je stanoven cíl splnit požadavky podle doporučení Rady k odstranění nadměrného schodku a prováděním strukturální korekce ve výši alespoň 0,5 % ročně usilovat o další zlepšení stavu rozpočtu v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Dále je v programu stability vytčen cíl dosáhnout pro rok 2013 celkového schodku veřejných financí ve výši 3 % HDP a potvrzen předchozí střednědobý rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP, který přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,75 % HDP v období 2010–2013, založené na (nově vypočteném) strukturálním rozpočtovém saldu (5), je v souladu se strukturálním úsilím ve výši ¾ % HDP, které doporučila Rada. Jelikož program stability neuvádí rozpočtové cíle pro období po roce 2013, nelze posoudit udržitelnost rozpočtové korekce v roce 2013 ani pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v dalších letech, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje podle Paktu o stabilitě a růstu.
               Rozpočtové projekce pro referenční období programu stability podléhají realizačním rizikům. Ta se neomezují pouze na nově oznámená konsolidační opatření, ale také na realizaci některých opatření, která dříve schválila odstupující vláda. Další opatření navržená vládou v dubnu 2012 pro rok 2013 i jejich rozpočtový dopad byly dne 25. května po uplynutí mezního data pro posouzení dále konkretizovány a kvantifikovány. Rozpočtová korekce dosud spočívala především ve snižování výdajů, což má dopad i na prorůstové výdaje. Podle letošního programu stability se očekává, že při zohlednění vlivu dalších konsolidačních opatření se poměr dluhu k HDP v roce 2012 dále zvýší, a to poměrně výrazně na 70,2 % HDP, a v roce 2013 dále mírně vzroste na 70,7 % HDP. Míra zadlužení tak podle projekcí zůstane vysoko nad referenční hodnotou 60 %. Cíle pro míru zadlužení na roky 2014 a 2015 nejsou v programu blíže určeny, a proto nelze pro období po roce 2013 posoudit dosahování doporučené hodnoty pro snižování dluhu stanovené v Paktu o stabilitě a růstu.

               (11)

               Nizozemská vláda předložila plány na postupné zvyšování zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu tak, aby nejpozději v roce 2019 dosahovala 66 let a v roce 2024 dosahovala 67 let. Poté bude zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu navázán na střední délku života. Odpovídající zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu by podpořila opatření na trhu práce. Cílem penzijní reformy je v souladu s dohodou vlády zajištění přiměřeného a udržitelného rozdělení nákladů a rizik ve druhém pilíři v rámci generací a mezi generacemi. Pokud jde o dlouhodobou péči, nizozemská vláda předložila plán reforem. Budou nezbytná další konkrétní opatření, která by přispěla ke snížení finanční zátěže stárnoucí nizozemské společnosti.

               (12)

               Fiskální faktory, které odrazují od zapojení do práce osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, byly omezeny, ale zatím ne dostatečně. Odstranění zbývajících překážek by dále přispělo ke zvýšení nabídky pracovních sil a zefektivnilo alokaci lidského kapitálu. Mělo by se zlepšit začleňování zranitelných skupin na trhu práce.

               (13)

               V oblasti politiky týkající se podniků byly schváleny programy pro špičková odvětví a mezi vládou a zástupci průmyslu byly podepsány odvětvové „inovační smlouvy“. Podpora soukromého výzkumu se zvyšuje zavedením režimu daňových odpočtů RDA+ (v oblasti výzkumu a vývoje) jako součásti pobídek na další podporu inovací, soukromého výzkumu a vývoje a užšího propojení mezi vědou a podniky. Zaměření na „špičková odvětví“ by však nemělo být na úkor základního výzkumu, ani by nemělo vylučovat inovativní firmy, které nepatří do některého ze „špičkových odvětví“.

               (14)

               Během posledních čtyř desetiletí se na nizozemském trhu s bydlením akumulovaly strukturální deformace. Na trhu s nemovitostmi vedly zásadní omezení nabídky a daňové pobídky k vlastnictví domů (zejména možnost odečtení hypotečních úroků, která zvýhodňuje domácnosti s vyššími příjmy) k neefektivní alokaci kapitálu. Na trhu s nájemním bydlením, kde je obrovský segment sociálního bydlení, vedly sociální politiky a stropy nájemného a omezení zvyšování nájemného k velmi nepružné nabídce nájemního bydlení. Změna daňového zvýhodnění u vlastnictví domů by přispěla ke snížení strukturálních deformací na nizozemském trhu s bydlením.

               (15)

               Nizozemsko přijalo v rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšení konkurenceschopnosti a rovněž posílení finanční stability a udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky posouzení jsou zohledněny v doporučeních.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 5.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala program stability Nizozemska a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Nizozemsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Zajistit včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Za tímto účelem plně a podle plánu realizovat rozpočtovou strategii na rok 2012. Upřesnit opatření nezbytná k plnění rozpočtu na rok 2013 s cílem zajistit úsilí o strukturální korekci uvedené v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Následně zajistit odpovídající úsilí o strukturální korekci, aby bylo dosaženo dostatečného pokroku v plnění střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje, a rovněž zajistit dostatečný pokrok při dosahování doporučené hodnoty pro snižování dluhu, přičemž je však nezbytné zachovat výdaje v oblastech bezprostředně důležitých pro růst, jako jsou výzkum a inovace, vzdělávání a odborná příprava. Za tímto účelem předložit po sestavení nové vlády aktualizaci letošního programu stability s konkrétními cíli a opatřeními na období po roce 2013.

               2.

               Přijmout opatření ke zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu, včetně jeho navázání na střední délku života, a podpořit je opatřeními na trhu práce, která přispějí ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, při současném zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Upravit druhý penzijní pilíř tak, aby odrážel zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu a zajistil přiměřené rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi. S ohledem na stárnutí populace provést plánovanou reformu dlouhodobé péče a doplnit ji o další opatření s cílem omezit zvyšování nákladů.

               3.

               Zlepšit zapojení na trhu práce, zejména starších osob, žen, osob se zdravotním postižením a migrantů, mimo jiné dalším omezením daňových faktorů, které odrazují od zapojení do práce osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, podporou přechodů na trh práce a odstraňováním nepružných předpisů.

               4.

               Podporovat inovace, soukromé investice do výzkumu a vývoje a užší propojení mezi vědou a podniky a také průmyslovou obnovu poskytováním vhodné motivace v rámci politiky týkající se podniků a přitom zachovat dostupnost pro firmy, které nespadají do přísně vymezené definice špičkových odvětví, a udržet základní výzkum.

               5.

               Podniknout mimo jiné tyto kroky pro postupnou reformu trhu s bydlením: i) změnit daňové zvýhodnění u vlastnictví domů mimo jiné postupným rušením možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků nebo zavedením systému implikovaného nájemného, ii) zavést na trhu s nájemním bydlením tržněji orientovaný cenový mechanismus a iii) v oblasti sociálního bydlení sladit výši nájmů s příjmy domácností.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 212, 19.7.2011, s. 13.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52013PC0778

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o schválení uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii /* COM/2013/0778 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Dne 24. září 2012
pověřila Rada Komisi, aby jménem Evropské unie a jejích
členských států a Chorvatské republiky zahájila jednání s Bývalou
jugoslávskou republikou Makedonií za účelem uzavření Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou
republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
Tato jednání začala dne 18. prosince 2012
a navázala na předcházející technické konzultace  s Bývalou
jugoslávskou republikou Makedonií o uvedené otázce. Další kola jednání
proběhla dne 25. ledna 2013 a 10. dubna 2013. Vláda Bývalé jugoslávské
republiky Makedonie potvrdila souhlas s protokolem dne 25. října
2013. Aktualizovaný protokol zohledňuje celní sazebník EU pro rok 2013 a
postupné rušení cel podle dohody o stabilizaci a přidružení. Znění
protokolu je připojeno.
Komise navrhuje, aby Rada
rozhodla o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu jménem Evropské
unie a jménem Evropské unie a jejích členských států protokol
uzavřela. Evropské společenství pro atomovou
energii (ESAE) je rovněž stranou dohody o stabilizaci a přidružení. Pokud jde o uzavření protokolu jménem Evropského společenství
pro atomovou energii, navrhuje Komise, aby Rada vydala souhlas podle
čl. 101 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského
společenství pro atomovou energii.
V souladu s článkem 101
Smlouvy o ESAE přijímá rozhodnutí o podpisu dohody Komise a rozhodnutí o
uzavření dohody přijímá Komise se schválením Rady. Je proto nezbytné
přijmout oddělená rozhodnutí o podpisu a o uzavření protokolu
Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii.
Za účelem uzavření
protokolu jménem Evropského společenství pro atomovou energii Komise
navrhuje, aby Rada:
–
vydala schválení v souladu s čl. 101 druhým
pododstavcem Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou
energii.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o schválení uzavření Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou
republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského
společenství pro atomovou energii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý
pododstavec této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 24. září 2012 pověřila Rada
Komisi, aby zahájila jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií za
účelem uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a
přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich
členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou
Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii.
(2)
Tato jednání byla úspěšně dokončena.

(3)
Uzavření protokolu Komisí by mělo být
schváleno, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského
společenství pro atomovou energii.
(4)
Na podpis a uzavření protokolu se vztahuje
samostatný postup, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropské
unie.
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Tímto se schvaluje, aby Komise jménem
Evropského společenství pro atomovou energii uzavřela Protokol k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou
republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“).
Znění protokolu je připojeno k
rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou
republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2011–2014

text:
               16.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 210/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Litvy na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2011–2014
   2011/C 210/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Dne 28. dubna 2011 předložila Litva aktualizaci svého konvergenčního programu na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               Litevská ekonomika se zotavuje z vážné hospodářské krize, během níž HDP zaznamenal hluboký propad o 17 %, když se k zhroucení domácí poptávky přidal propad celosvětového obchodu. Trh práce na krizi rychle zareagoval a nezaměstnanost se vyhoupla do rekordní výše, jež z pouhých 4,2 % na začátku roku 2008 dosáhla 18,3 % v polovině roku 2010. Silný závazek k režimu pevných směnných kurzů, který byl podepřen výraznou fiskální konsolidací spojenou s úpravou mezd v soukromém sektoru a opatřeními zaměřenými na posílení stability finančního systému, napomohl ke stabilizaci ekonomiky. Když se světová ekonomika znovu vzpamatovala a litevská ekonomika začala mít prospěch ze znovu získané konkurenceschopnosti, došlo v roce 2010 k růstu vývozu a k obnovení hospodářského růstu. V roce 2011 spolu s probouzející se domácí poptávkou nabírá na síle i hospodářské oživení. Nezaměstnanost však i přes její očekávané rychlé snížení zůstává na dvoumístné úrovni.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, z něhož konvergenční program na rok 2011 vychází, je realistický, i když hospodářský růst a inflace mohou být vyšší, než se v současnosti předpokládá. Přestože se opírá o poněkud příznivější odhady růstu v roce 2011, je obecně v souladu s poslední prognózou Komise na rok 2012. Konvergenční program plánuje snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % do roku 2012, což je lhůta stanovená Radou, ale tento plán nenachází dostatečnou podporu v opatřeních pro rok 2012. Zrychlující se hospodářský růst může vést v roce 2011 k lepším rozpočtovým výsledkům, než se v konvergenčním programu předpokládá. Pokud však dočasná konsolidační opatření, jejichž platnost vyprší koncem roku 2011, nebudou obnovena a doplněna rozsáhlými opatřeními trvalé povahy, hrozí u rozpočtových cílů stanovených v programu pro rok 2012, že i přes zlepšení makroekonomického výhledu nebudou splněny. Průměrné roční fiskální úsilí v období let 2010–2012 je výrazně pod úrovní 2,25 % HDP, podle doporučení Rady vydané v rámci postupu při nadměrném schodku, které bylo přijato dne 16. února 2010. Hospodářský růst a daňové příjmy jsou podstatně vyšší, než se v době vydání doporučení Rady ze dne 16. února 2010 v rámci postupu při nadměrném schodku očekávalo, a tak by provádění požadovaného fiskálního úsilí mělo umožnit rychlejší snížení schodku a pokrok směrem k dosažení střednědobého cíle. Se splněním střednědobého cíle, kterým je dosažení strukturálního přebytku ve výši 0,5 % HDP, se do konce období konvergenčního programu nepočítá.

               (9)

               Vzhledem k výrazné korekci, která je nezbytná ke splnění cíle postupu při nadměrném schodku v roce 2012 a k pokroku při dosahování střednědobého cíle, i vzhledem k potřebě zajistit nezbytné spolufinancování, jehož cílem je uspíšit využívání strukturálních fondů EU a zvýšit produktivní investice do ekonomiky, bude identifikace dalších konsolidačních opatření představovat značnou výzvu. Zlepšení efektivity veřejného sektoru by mohlo vytvořit další prostor pro korekci výdajů, aniž by se ohrozila kvalita veřejných služeb. Neprovedou-li se další reformy, výdaje související se stárnutím obyvatelstva se během příštích několika desetiletí zvýší tempem, jež bude přesahovat průměr EU. V červnu 2010 schválila vláda koncepční záměr komplexní reformy systému sociálního zabezpečení a důchodového systému. Návrh obsahoval významná zvýšení věku odchodu do důchodu, změny ve způsobu, kterým se důchody vypočítávají, a začlenění státních důchodů do systému všeobecného sociálního pojištění. Schválení a úspěšné provádění všech aspektů těchto návrhů bude pro dlouhodobou fiskální udržitelnost rozhodující. Mohlo by také přispět ke zvýšení nabídky pracovní síly tím, že by poskytlo silnější pobídky k práci pro starší pracovníky a zajistilo přiměřenost důchodů. Dlouhodobá fiskální udržitelnost by nadto vyžadovala silnější fiskální rámec. Zejména v začátcích krize nezabránil fiskální rámec opakujícím se významným revizím výdajových cílů a procyklickému růstu výdajů financovaných z mimořádných příjmů. Nadměrný růst výdajů financovaných z výnosů spojených s prudkým růstem ekonomiky stál u zrodu velké fiskální nerovnováhy, která se objevila během krize. To rovněž přispělo k přehřátí ekonomiky. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí vysoká.

               (10)

               Míra nezaměstnanosti v Litvě je jedna z nejvyšších v EU. Bezprostředním úkolem je zajistit, aby se tento rychlý nárůst nestal strukturálním. Velmi přísné pracovněprávní předpisy a faktory uvnitř systému sociální péče, které odrazují od práce, narušují fungování trhu práce. To vyžaduje změnu zákoníku práce a dalších souvisejících právních předpisů, zejména zákona o peněžitých dávkách sociální podpory. Spolu s dostatečně financovanými aktivními politikami na trhu práce by opatření přijatá v těchto oblastech přispěla ke snížení rizika vysoké strukturální nezaměstnanosti a k omezení rozsáhlé stínové ekonomiky.

               (11)

               Litevské státní podniky generují přibližně 18 % HDP. Zůstávají náchylné k neefektivitě spojené s nevyhovujícími finančními výnosy. Úspěšná reforma státních podniků by vedla k posílení hospodářské soutěže a zlepšila by podnikatelské prostředí. V roce 2010 zahájila Litva reformy v pěti velkých odvětvích. Reforma u státních podniků stanovila zásady transparentnosti a vytvořila tak základ pro vládní odpovědnost v této oblasti. Vládní usnesení o zlepšení efektivnosti z prosince 2010 poskytlo další věrohodný rámec reforem. Nicméně toto jsou pouze rámce a zásady. Usnesení samotné postrádá řadu klíčových a původně navržených opatření, která by zajistila oddělení regulačních a vlastnických funkcí.

               (12)

               Energetická náročnost litevského hospodářství je jedna z nejvyšších v EU. To souvisí do značné míry s vytápěním domácností, kde špatně udržované bytové domy představují podstatnou část tohoto problému. Navzdory zavedení strategie z roku 2004, jež měla tento problém řešit, došlo k minimálním investicím. Kromě toho rychle vzrostlo vlastnictví automobilů, zatímco příjmy z energetických a přepravních daní klesly v poměru k HDP a ke zdanění práce (podstatně nad průměrem EU). Odstranění nízkých sazeb u energetické daně, včetně těch, které se týkají registrace a vlastnictví přepravních vozidel, by krátkodobě podpořilo fiskální konsolidaci a zároveň stimulovalo efektivnější využívání energie.

               (13)

               Zatímco Litva má celkově příznivé právní prostředí z hlediska podnikání, dosahuje poměrně slabé úrovně, pokud jde o podmínky pro zahájení podnikání, dobu a náklady potřebné k získání stavebního povolení a ochranu investorů. Zlepšení právních předpisů v těchto oblastech by pomohlo stimulovat růst a vytváření pracovních míst. Reforma politiky hospodářské soutěže by přispěla k dalšímu zlepšení podnikatelského prostředí, ale pokrok zde je pomalý. To platí zejména pro odvětví energetiky a maloobchodu s potravinami. Dokončení revidované národní strategie energetické nezávislosti pomůže k odstranění obav týkajících se bezpečnosti dodávek a podpoří větší hospodářskou soutěž ve výrobě elektřiny. Provedení třetího balíčku právních předpisů EU týkajících se trhu s elektřinou a zemním plynem by zlepšilo hospodářskou soutěž na maloobchodním trhu s energií. V odvětví maloobchodu s potravinami schválila Litva v roce 2009 zákon o zákazu nekalých činností maloobchodních podniků. Odvětví maloobchodu s potravinami však nepřestává vykazovat nedostatečnou úroveň hospodářské soutěže, což je částečně důsledkem jeho struktury a neefektivní regulace trhu. Slučování do potravinářských maloobchodních řetězců zaznamenalo rostoucí tendenci a podíl čtyř největších maloobchodníků dosáhl 72 % celkového prodeje v roce 2008.

               (14)

               Litva přijala řadu závazků v rámci Paktu euro plus. V zájmu posílení fiskální udržitelnosti přijme Litva zákony usnadňující ukládání finančních prostředků v rezervě státní pokladny, jež je určena pro hospodářsky obtížná období, a bude podporovat odpovědnou rozpočtovou protiinflační politiku. Byla oznámena také řada důležitých opatření na reformu důchodového systému a systému sociálního zabezpečení. Opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na její posílení, boj proti nezákonné a neohlášené práci a na prosazování pružných pracovních dohod. S cílem zlepšit podnikatelské prostředí byla učiněna řada závazků zaměřených na posílení podnikatelských inspektorátů, zvýšení transparentnosti a snížení administrativní zátěže podniků. Tyto závazky odkazují na všechny čtyři oblasti paktu. Celkově se v nich odráží reformní program nastíněný v konvergenčním programu a v národním programu reforem. Řada opatření v oblasti zaměstnanosti by v případě jejich provedení byla vítaným příspěvkem k vytváření poptávky po pracovní síle. Tyto závazky byly vyhodnoceny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto.

               (15)

               Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem, včetně závazků přijatých v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam z hlediska udržitelné fiskální a sociálně-ekonomické politiky v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU vzhledem k tomu, že je třeba posílit celkovou správu hospodářských záležitostí EU tím, že budou do vnitrostátních rozhodnutích zahrnuty vstupy na úrovni EU. V této souvislosti se Komise domnívá, že budou muset být upřesněna opatření zajišťující splnění rozpočtových cílů na rok 2012. Měla by být přijata další opatření zaměřená na reformu důchodového systému tak, aby vedla ke zlepšení fiskální udržitelnosti a podněcovala k delšímu produktivnímu životu. Tato opatření by se měla dále zaměřit na zlepšení fungování trhu práce, provádění balíčku reforem státních podniků, zlepšení energetické účinnosti, odstranění nízkých energetických daní a posílení hospodářské soutěže v některých odvětvích.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení a s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 16. února 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada přezkoumala aktualizaci konvergenčního programu Litvy na rok 2011 s tím, že její stanovisko (3) je vyjádřeno zejména v doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Litvy,

         DOPORUČUJE, aby Litva v období 2011–2012 provedla tato opatření:

               1.

               Přijmout další fiskální opatření trvalé povahy do doby přijetí rozpočtu na rok 2012 tak, aby došlo k nápravě nadměrného schodku v souladu s doporučením Rady vydaným v rámci postupu při nadměrném schodku. Posílit dodržování daňových předpisů a plně využít hospodářského oživení k rychlejšímu snižování schodku a zajistit pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle ve výši nejméně 0,5 % HDP ročně. Posílit fiskální rámec zejména zavedením vymahatelných a závazných výdajových stropů ve střednědobém rozpočtovém rámci.

               2.

               Přijmout navrhované prováděcí právní předpisy o reformě důchodového systému. V zájmu zvýšení účasti na trhu práce odstranit fiskální faktory, které odrazují od zapojení do pracovního života zejména osoby v důchodovém věku.

               3.

               Zvýšit pružnost trhu práce změnou právních předpisů v oblasti pracovního práva tak, aby byly pružnější a umožnily lepší využití smluv na dobu určitou. Změnit příslušné právní předpisy tak, aby bylo zajištěno, že systém sociálního zabezpečení nebude obsahovat faktory, které odrazují od zapojení do pracovního života.

               4.

               Do konce roku 2011 provést všechny aspekty reformního balíčku týkajícího se státních podniků s tím, že bude zajištěno oddělení vlastnických a regulačních funkcí, jasné podnikové cíle, zvýšená transparentnost a oddělení obchodních a neobchodních činností.

               5.

               Zlepšit energetickou účinnost budov, a to i prostřednictvím rychlého zřízení podílového fondu, a učinit kroky zaměřené na přesun zdanění směrem ke zdaňování využívání energie.

               6.

               Přijmout opatření ke zlepšení podmínek pro zahájení podnikání a vydávání stavebních povolení a posílit hospodářskou soutěž v oblasti energetiky a maloobchodu.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52013PC0914

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Chorvatsku /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí v Chorvatsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o
fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na
doporučení Komise,
vzhledem k těmto
důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro
silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření
nových pracovních míst.
(3)       Dne X. ledna 2014 Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU
rozhodla, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
(4)       Podle čl. 126 odst. 7
SFEU a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[1] je Rada povinna podat
dotyčnému členskému státu doporučení s cílem odstranit
nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí
stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má
dotčený členský stát přijmout účinná opatření k
odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k
odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení
ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy,
z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením
strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových
a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně
0,5 % HDP. Kromě toho v souladu s článkem 2
nařízení Rady (ES) č. 1467/97, které specifikuje požadavek
týkající se kritéria dluhu, rozpočtový cíl doporučený pro poslední
rok období nápravy musí zajistit, že k požadovanému snížení rozdílu
mezi úrovní poměru dluhu k HDP a referenční hodnotou 60 %
HDP stanovenou ve Smlouvě dojde během dvou let následujících po
odstranění nadměrného schodku, a to na základě
prognózy Komise.
(5)       Schodek veřejných
financí by měl podle prognózy Komise z podzimu 2013 zůstat v období
2013–2015 nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP, přičemž se
předpokládá, že strukturální saldo se bude v průběhu celého
posuzovaného období dále zhoršovat z přibližně 4 % HDP v roce
2013 na téměř 6 % HDP v roce 2015. Tento vývoj vyplývá zejména
ze zvýšení na straně výdajů, jako jsou úrokové výdaje,
v kombinaci s výpadky příjmů. Do prognózy Komise z podzimu 2013
nebyl zahrnut program rozpočtové konsolidace oznámený v září
2013 zároveň se zveřejněním pokynů pro
hospodářskou a fiskální politiku, jelikož informace
o opatřeních na podporu tohoto oznámeného souboru
konsolidačních opatření byly velmi omezené. Opatření
předložená v druhé revizi rozpočtu na rok 2013
a návrhu rozpočtu na rok 2014, které byly přijaty vládou
dne 14. listopadu 2013 a zaslány parlamentu, nemají na rozpočtové trendy
významný dopad. Ve skutečnosti z projekcí veřejných
příjmů a výdajů a  veřejného dluhu uvedených v
prognóze Komise z podzimu 2013, které byly aktualizovány, aby zohlednily
nové informace, jež jsou od doby zveřejnění k dispozici,
vyplývá, že se jedná pouze o velmi malé změny. Revidované projekce
představují nový výchozí bod Komise.
(6)       Pokud jde o vývoj
veřejného dluhu, očekává se, že podle revidovaného rozpočtu
na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 plánovaný
poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2014 dosáhne 62 %
a v roce 2015 se dále zvýší na přibližně 64 % a v roce
2016 na 64¾ %. Podle prognózy Komise z podzimu 2013
překročí poměr veřejného dluhu v roce 2014 referenční
hodnotu uvedenou ve Smlouvě a dosáhne téměř 65 %, přičemž
se bude v průběhu posuzovaného období ještě dále zvyšovat. Z
aktualizace prognózy z podzimu 2013, jejímž cílem bylo začlenit
doplňující informace, které byly oznámeny až po zveřejnění
prognózy, zejména s ohledem na vydání nových dluhopisů v USD
v listopadu 2013, vyplývá, že poměr veřejného dluhu k HDP
překročí úroveň referenční hodnoty 60 % HDP již
v roce 2013.
(7)       V situaci, kdy je
hospodářský i rozpočtový vývoj nejistý, by měl být
rozpočtový cíl doporučený pro poslední rok období nápravy v zájmu
zajištění souladu s referenční hodnotou pro snížení dluhu v posledním
roce v rámci postupu při nadměrném schodku stanoven
jednoznačně pod referenční hodnotou.
(8)       Podle nařízení (ES)
č. 1467/97 by odstranění nadměrného schodku mělo být
ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou
zvláštní okolnosti. Za účelem nápravy nadměrného schodku do roku
2015 v souladu s tímto přístupem a zajištění
společného dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu by se
požadované strukturální úsilí mělo jak v roce 2014, tak v roce 2015 rovnat
nejméně 1,3 % HDP. To by vedlo k významné ztrátě produkce
a zhoršilo již tak vleklou a hlubokou recesi. Mohly by být stanoveny
delší lhůty, zejména v případě postupů při
nadměrném schodku na základě kritéria dluhu, kdy schodek
veřejných financí potřebný k dosažení souladu s kritériem
dluhu je výrazně nižší než 3 % HDP.
(9)       Na základě
těchto skutečností je stanovení lhůty pro nápravu
nadměrného schodku do roku 2016 oprávněné. Zejména by
věrohodný a udržitelný postup korekce při této prodloužené
lhůtě vyžadoval, aby Chorvatsko dosáhlo celkového cílového schodku
veřejných financí ve výši 4,6 % HDP v roce 2014,
3,5 % HDP v roce 2015 a 2,7 % HDP v roce 2016, což je
v souladu s ročním zlepšením strukturálního salda ve výši
0,5 % HDP v roce 2014, 0,9 % HDP v roce 2015
a 0,7 % HDP v roce 2016 na základě scénáře postupu
při nadměrném schodku. Scénář, na němž je založen
postup korekce, vychází z prognózy Komise z podzimu 2013, která byla
aktualizována, aby do ní mohly být promítnuty nové informace, včetně
informací z revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu
na rok 2014 extrapolovaných až do roku 2018, přičemž
spoléhá na standardní předpoklady ohledně uzavírání mezery
výstupu a citlivosti rozpočtu na cyklus. Tento postup korekce by
umožnil snížení celkového schodku veřejných financí pod referenční
hodnotu 3 % HDP do roku 2016 a zároveň by zajistil, že se
poměr dluhu k HDP bude uspokojivým tempem přibližovat
k referenční hodnotě 60 %, čímž by bylo splněno
kritérium veřejného dluhu. Na základě scénáře postupu při
nadměrném schodku by Chorvatsko pro dosažení výše uvedených strukturálních
cílů muselo přijmout konsolidační opatření ve výši
2,3 % HDP v roce 2014 a 1 % HDP v letech 2015 a 2016. Tyto
cíle zohledňují skutečnost, že je třeba kompenzovat
negativní sekundární dopady fiskální konsolidace na veřejné finance,
a to konkrétně dopad této konsolidace na hospodářskou aktivitu.
(10)     Opatření ke konsolidaci
rozpočtu by měla zajistit trvalé zlepšení salda veřejných
financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných
podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí. V tomto ohledu
by pomohla zejména opatření, která by zajistila upřednostňování
výdajů podporujících růst a investic, mimo jiné využíváním
prostředků z Fondu soudržnosti a strukturálních fondů EU, lepší
dodržování daňových předpisů a posílení fiskálního rámce.
(11)     Aby byl zajištěn
výsledek, který ve střednědobém až dlouhodobém časovém
horizontu s největší pravděpodobností povede k hospodářské
prosperitě, měla by náprava nadměrného schodku být doprovázena
makro–strukturálními reformami. Tato opatření by měla mít za cíl
posílit růstový potenciál ekonomiky tím, že vytvoří
flexibilnější trh práce, zlepší kvalitu podnikatelského prostředí
a zvýší účinnost veřejné správy,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
1)           Chorvatsko by mělo odstranit
současný nadměrný schodek do roku 2016.
2)           Chorvatsko by mělo dosáhnout
celkového cílového schodku veřejných financí ve výši 4,6 % HDP
v roce 2014, 3,5 % HDP v roce 2015 a 2,7 % HDP
v roce 2016, což odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda
ve výši 0,5 % HDP v roce 2014, 0,9 % HDP v roce 2015
a 0,7 % HDP v roce 2016.
3)           Chorvatsko by mělo specifikovat
a důsledně provádět opatření nezbytná
k nápravě nadměrného schodku do roku 2016 a využít
všech neočekávaných příjmů na snížení schodku.
4)           Pro přijetí účinných
opatření a pro podání podrobné zprávy o plánované konsolidační strategii
pro dosažení uvedených cílů v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení
Rady (ES) č. 1467/97 stanoví Rada Chorvatsku termín 30. dubna 2014; poté
by měly chorvatské orgány podávat zprávy o pokroku dosaženém při
provádění těchto doporučení, a to alespoň každých šest
měsíců až do úplné nápravy nadměrného schodku.
Kromě toho Rada vyzývá chorvatské orgány,
aby i) provedly důkladný přezkum výdajů s cílem
racionalizovat mzdy a výdaje na sociální zabezpečení a na dotace
a poskytly dostatečný fiskální prostor pro realizaci výdajů
podporujících růst, včetně spolufinancování projektů
financovaných EU, ii) dále zlepšily dodržování daňových předpisů
a zvýšily účinnost daňové správy a (iii) zlepšily institucionální
rámec veřejných financí, včetně mimo jiné zdokonaleného
víceletého rozpočtového plánování, posílením úlohy a nezávislosti
výboru pro fiskální politiku a zajištěním souladu s fiskálními
pravidly. Kromě toho Rada vyzývá chorvatské orgány, aby provedly
strukturální reformy, zejména pokud jde o řešení nepružnosti trhu
práce a nepříznivého podnikatelského prostředí a zlepšování
kvality veřejné správy za účelem zvýšení růstu potenciálního
HDP.
Toto
doporučení je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.