title: Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení

text:
               30.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 394/10

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

   ze dne 18. prosince 2006
   o klíčových schopnostech pro celoživotní učení
   (2006/962/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 dospěla k závěru, že klíčovým opatřením reakce Evropy na globalizaci a přechod ke znalostním ekonomikám by měl být evropský rámec, jenž by definoval nové základní dovednosti získávané celoživotním učením, a zdůraznila, že hlavním aktivem Evropy jsou lidské zdroje. Tyto závěry byly od té doby pravidelně nově formulovány, např. na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003 a 22. a 23. března 2005 a v obnovené lisabonské strategii, která byla schválena v roce 2005.

               (2)

               Evropská rada na zasedáních ve Stockholmu (23. a 24. března 2001) a v Barceloně (15. a 16. března 2002) schválila konkrétní budoucí cíle evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy a pracovního programu (pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“), jež mají být dosaženy do roku 2010. Tyto cíle zahrnují rozvoj dovedností potřebných ve znalostní společnosti a to konkrétně podporu studia jazyků, rozvoj podnikavosti a obecnou potřebu posílit ve vzdělávání evropský rozměr.

               (3)

               Sdělení Komise nazvané „Vytvoření evropského prostoru pro celoživotní učení“ a následné usnesení Rady ze dne 27. června 2002 o celoživotním učení (4) stanovily „nové základní dovednosti“ jako prioritu a zdůraznily, že celoživotní učení musí probíhat od předškolního věku po důchodový věk.

               (4)

               V souvislosti se zlepšováním výsledků Společenství v oblasti zaměstnanosti zdůraznila Evropská rada na zasedáních v Bruselu v březnu 2003 a v prosinci 2003 potřebu rozvíjet celoživotní učení se zvláštním důrazem na aktivní a preventivní opatření zaměřená na nezaměstnané nebo neaktivní osoby. Základem pro tyto závěry byla zpráva pracovní skupiny pro zaměstnanost, jež zdůraznila, že je nutné, aby byli lidé schopni přizpůsobovat se změnám, aby byli začleňováni do trhu práce a aby v této souvislosti hrálo klíčovou úlohu celoživotní učení.

               (5)

               V květnu 2003 Rada přijala evropské referenční úrovně („referenční kritéria“) a dala tak najevo, že je odhodlána dosáhnout u evropských průměrných výsledků znatelného zlepšení. Tyto referenční úrovně zahrnují porozumění psanému textu, předčasné ukončování školní docházky, ukončování vyššího středoškolského vzdělání a zapojení dospělých do celoživotního učení a jsou úzce spjaty s rozvojem klíčových schopností.

               (6)

               Podle zprávy Rady o větší úloze vzdělávání přijaté v listopadu 2004 přispívá vzdělávání k zachování a obnově společného kulturního zázemí ve společnosti a k osvojení základních společenských a občanských hodnot, jako je občanství, rovnost, tolerance či úcta, a je obzvláště důležité v době, kdy všechny členské státy stojí před otázkou, jak se vypořádat se zvyšující se sociální a kulturní rozmanitostí. Důležitou součástí úlohy, jež vzdělávání hraje při posilování sociální soudržnosti, je umožnit lidem zařadit se do pracovního života a rovněž zde setrvat.

               (7)

               Ze zprávy o pokroku v dosahování lisabonských cílů ve vzdělávání a odborné přípravě, kterou Komise přijala v roce 2005, je patrné, že nedošlo k pokroku při snižování procentního podílu patnáctiletých žáků, kteří mají problémy s porozuměním psanému textu, ani při zvyšování podílu ukončeného vyššího středoškolského vzdělání. Určitý pokrok byl zaznamenán při snižování případů předčasného ukončování školní docházky, ale při zachování současného tempa nebudou evropské referenční úrovně, které pro rok 2010 stanovila Rada v květnu 2003, dosaženy. Účast dospělých na učení se nezvyšuje dostatečně rychle, aby se dosáhlo referenční úrovně pro rok 2010, a z údajů vyplývá, že lidé s nízkou kvalifikací se pravděpodobně budou účastnit další odborné přípravy méně.

               (8)

               Rámec akcí pro celoživotní rozvoj schopností a kvalifikací, jenž přijali evropští sociální partneři v březnu 2002, zdůrazňuje, že chtějí-li si podniky zachovat konkurenceschopnost, musejí své struktury přizpůsobovat stále rychleji. Nárůst týmové práce, vyrovnání hierarchií, decentralizace pravomocí a větší potřeba schopností vykonávat více úkolů najednou přispívají k rozvoji „učících se organizací“. Schopnost organizací definovat schopnosti, mobilizovat je a uznat je a podpořit jejich rozvoj u všech zaměstnanců je v této souvislosti základem nových strategií konkurenceschopnosti.

               (9)

               Maastrichtská studie o odborném vzdělávání a přípravě z roku 2004 naznačuje značné rozdíly mezi úrovní vzdělání, kterou požadují nová zaměstnání, a úrovní vzdělání pracovní síly v Evropě. Podle této studie více než jedna třetina evropské pracovní síly (80 milionů osob) má nízkou kvalifikaci, ačkoli podle odhadů bude do roku 2010 téměř 50 % nových pracovních míst vyžadovat kvalifikaci na vysokoškolské úrovni, skoro 40 % vyšší středoškolské vzdělání a pouze přibližně 15 % pracovních míst bude vhodných pro osoby se základním vzděláním.

               (10)

               Společná zpráva Rady a Komise o pracovním programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, která byla přijata v roce 2004, podpořila myšlenku, že v rámci strategií členských států v oblasti celoživotního učení je třeba zajistit, aby byli všichni občané vybaveni schopnostmi, jež potřebují. Za účelem podpory a usnadnění reforem navrhuje zpráva vytvoření společných evropských referencí a zásad a rámec pro klíčové schopnosti označuje za prioritní.

               (11)

               Evropský pakt mládeže, který je připojen k závěrům Evropské rady ze zasedání v Bruselu (22.-23. března 2005), zdůraznil potřebu podpořit vytvoření společného souboru základních dovedností.

               (12)

               Potřeba vybavit mladé lidi nezbytnými klíčovými schopnostmi a zlepšit úroveň jejich dosaženého vzdělání je nedílnou součástí integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost 2005–2008, které schválila Evropská rada v červnu 2005. Hlavní směry zaměstnanosti vyzývají zejména k tomu, aby se systémy vzdělávání a odborné přípravy přizpůsobily novým požadavkům kladeným na schopnosti prostřednictvím lepší identifikace profesních potřeb a klíčových schopností v rámci reformních programů jednotlivých členských států. Hlavní směry zaměstnanosti dále požadují uplatňování zásady rovného zacházení pro muže a ženy a rovnosti pohlaví ve všech akcích a dosažení průměrné míry zaměstnanosti v Evropské unii, 70 % celkově a nejméně 60 % u žen.

               (13)

               Toto doporučení by mělo přispět k rozvoji kvalitního vzdělávání a odborné přípravy zaměřených do budoucnosti a přizpůsobených potřebám evropské společnosti tím, že podporuje a doplňuje akce členských států, jež mají zajistit, jednak aby systémy počátečního vzdělávání a odborné přípravy nabízely všem mladým lidem způsoby, jak rozvíjet klíčové schopnosti na úroveň, která je připraví na dospělost a vytvoří základ pro další í vzdělávání a pracovní život, a jednak aby byli dospělí schopni své klíčové schopnosti rozvíjet a aktualizovat prostřednictvím komplexního a všeobecného celoživotního učení. Politickým činitelům, poskytovatelům vzdělávání a odborné přípravy, sociálním partnerům a samotným studujícím by toto doporučení mělo také poskytovat společný evropský referenční rámec pro klíčové schopnosti, který usnadní reformy na vnitrostátní úrovni a výměny informací mezi členskými státy a Komisí v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ s cílem dosáhnout dohodnutých evropských referenčních úrovní. Doporučení by mělo rovněž podporovat i další související politiky, jakými je politika zaměstnanosti a sociální politika a další politiky týkající se mládeže.

               (14)

               Jelikož cílů tohoto doporučení, tj. podporovat a doplňovat akce členských států vytvořením společného referenčního bodu, který podněcuje a usnadňuje vnitrostátní reformy a další spolupráci mezi členskými státy, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy . V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto doporučení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, protože jeho provádění je ponecháno na členských státech.

         DOPORUČUJÍ:
   členským státům rozvíjet klíčové schopnosti u všech osob v rámci strategií celoživotního učení, včetně strategií pro dosažení všeobecné gramotnosti, a využívat dokument „Klíčové schopnosti pro celoživotní učení – evropský referenční rámec“ (dále jen „referenční rámec“) uvedený v příloze jako referenční nástroj, s cílem zajistit:

               1.

               aby počáteční vzdělávání a odborná příprava nabízely všem mladým lidem způsoby, jak rozvíjet klíčové schopnosti na úroveň, která je připraví na dospělost a která bude základem pro další vzdělávání a pracovní život;

               2.

               aby byla učiněna příslušná opatření pro mladé lidi, kteří z důvodu svého znevýhodnění ve vzdělání způsobeného osobními, sociálními, kulturními nebo ekonomickými okolnostmi vyžadují pro uplatnění svého vzdělávacího potenciálu zvláštní podporu;

               3.

               aby dospělí byli schopni rozvíjet a aktualizovat klíčové schopnosti po celý život a aby byla zvláštní pozornost věnována cílovým skupinám, jež byly ve vnitrostátním, regionálním nebo místním kontextu stanoveny jako prioritní, jako např. jedinci, kteří potřebují aktualizovat své dovednosti;

               4.

               odpovídající infrastrukturu pro další vzdělávání a odbornou přípravu dospělých, včetně učitelů a školitelů, postupy ověřování a hodnocení, opatření zaměřená na zajištění rovného přístupu k celoživotnímu učení i na trh práce a podporu studujících zohledňující rozdílné potřeby a schopnosti dospělých;

               5.

               aby bylo vzdělávání dospělých a jejich odborná příprava jednotlivým občanům poskytováno logicky prostřednictvím úzkého propojení s politikou zaměstnanosti a sociální politikou, kulturní politikou, inovační politikou a jinými politikami týkajícími se mladých lidí a prostřednictvím spolupráce se sociálními partnery a ostatními zúčastněnými stranami;

         BEROU TÍMTO NA VĚDOMÍ ZÁMĚR KOMISE:

               1.

               podporovat snahy členských států týkající se rozvoje jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy a provádění a šíření tohoto doporučení, rovněž za použití referenčního rámce jako referenčního dokumentu pro usnadnění společného učení ve skupinách (tzv. peer learning) a výměnu osvědčených postupů, sledování vývoje a zpráv o dosaženém pokroku prostřednictvím dvouletých zpráv o pokroku při pracovním programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“;

               2.

               používat při provádění programů Společenství pro vzdělávání a odbornou přípravu referenční rámec jako referenční dokument a zajistit, aby tyto programy podporovaly osvojování klíčových schopností;

               3.

               podporovat větší využívání referenčního rámce v souvisejících politikách Společenství, zejména při provádění politiky zaměstnanosti a mládeže, a kulturní a sociální politiky, a rozvíjet další vztahy se sociálními partnery a jinými organizacemi pracujícími v těchto oblastech;

               4.

               přezkoumat dopad referenčního rámce v souvislosti s pracovním programem „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a do 18. prosince 2010 podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o získaných zkušenostech a důsledcích pro budoucnost.

      V Bruselu, dne 18. prosince 2006.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda nebo předsedkyně

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Úř. věst. C 95, 18.8.2006, s. 109.

      (2)  Úř. věst. C 229, 22.9.2006, s. 21.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 26. září 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006.

      (4)  Úř. věst. C 163, 9.7.2002, s. 1.

      PŘÍLOHA
      KLÍČOVÉ SCHOPNOSTI PRO CELOŽIVOTNÍ UČENÍ – EVROPSKÝ REFERENČNÍ RÁMEC
      Pozadí a cíle
      Jelikož globalizace staví Evropskou unii před stále nové výzvy, bude třeba, aby každý občan ovládal širokou škálu klíčových schopností, a mohl se tak pružně přizpůsobit rychle se měnícímu a úzce propojenému světu.
      Vzdělání a jeho dvojí úloha, sociální i hospodářská, musí hrát klíčovou roli při zajišťování toho, aby evropští občané získali klíčové schopnosti, jež jim umožní se takovým změnám přizpůsobit.
      Zejména je třeba stavět na různých schopnostech jedinců a naplnit různé potřeby studujících zajištěním rovného přístupu ke vzdělání pro ty skupiny, které kvůli znevýhodněním způsobeným osobními, sociálními, kulturními nebo hospodářskými okolnostmi potřebují k naplnění svého vzdělávacího potenciálu zvláštní podporu, jako například lidé s omezenými základními dovednostmi, zejména s nízkou úrovní gramotnosti, lidé, kteří předčasně opustili školu, dlouhodobě nezaměstnaní, lidé navracející se do zaměstnání po dlouhodobější nepřítomnosti, starší lidé, migranti a lidé se zdravotním postižením.
      V tomto kontextu jsou hlavní cíle referenčního rámce následující:

                  1)

                  určit a definovat klíčové schopnosti nezbytné pro osobní naplnění, aktivní občanství, sociální soudržnost a zaměstnatelnost ve společnosti založené na znalostech;

                  2)

                  podporovat snahy členských států, jejichž cílem je zajistit, aby mladí lidé do ukončení počátečního vzdělávání a odborné přípravy rozvinuli klíčové schopnosti na takové úrovni, aby byli připraveni na dospělost a měli základy pro další vzdělávání a pracovní život a aby dospělí mohli své klíčové schopnosti po celý život rozvíjet a aktualizovat;

                  3)

                  poskytnout politickým činitelům, poskytovatelům vzdělání, zaměstnavatelům a samotným studujícím evropský referenční nástroj, jenž by napomáhal úsilí vyvíjenému na vnitrostátní a evropské úrovni k dosažení společně dohodnutých cílů;

                  4)

                  poskytnout rámec pro další akci na úrovni Společenství jak v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, tak v rámci programů Společenství v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

            Klíčové schopnosti
      Schopnosti jsou zde definovány jako kombinace znalostí, dovedností a postojů odpovídajících určitému kontextu. Klíčovými schopnostmi jsou schopnosti, jež všichni potřebují ke svému osobnímu naplnění a rozvoji, aktivnímu občanství, sociálnímu začlenění a pro pracovní život.
      Referenční rámec zahrnuje osm klíčových schopností:

                  1.

                  komunikace v mateřském jazyce

                  2.

                  komunikace v cizích jazycích

                  3.

                  matematická schopnost a základní schopnosti v oblasti vědy a technologií

                  4.

                  schopnost práce s digitálními technologiemi

                  5.

                  schopnost učit se

                  6.

                  sociální a občanské schopnosti

                  7.

                  smysl pro iniciativu a podnikavost a

                  8.

                  kulturní povědomí a vyjádření.

            Klíčové schopnosti jsou pokládány za stejně důležité, protože každá z nich může přispět k úspěšnému životu ve společnosti založené na znalostech. Řada schopností se překrývá a je vzájemně propojena: základní aspekty jedné oblasti budou podporovat schopnosti jiné oblasti. Nezbytným základem vzdělání jsou elementární základní jazykové dovednosti, čtení, psaní, ovládání početních úkonů, informační a komunikační technologie a pro všechny vzdělávací aktivity je nezbytná schopnost umět se učit. Referenční rámec se zabývá řadou témat, která hrají svou úlohu ve všech osmi klíčových schopnostech: kritické myšlení, tvořivost, iniciativa, řešení problémů, hodnocení rizik, rozhodování a ovládání pocitů.
      1.   Komunikace v mateřském jazyce (1)

      Definice:
      Komunikace v mateřském jazyce je schopnost vyjadřovat a tlumočit představy, myšlenky, pocity, skutečnosti a názory v písemné i ústní formě (poslouchat, mluvit, číst a psát) a vhodným a tvůrčím způsobem lingvisticky reagovat ve všech situacích sociálního a kulturního života při vzdělávání a odborné přípravě, v práci, doma a ve volném čase.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Schopnost komunikovat vyplývá z osvojení mateřského jazyka, jež je neodmyslitelně spojeno s rozvojem poznávací schopnosti jedince interpretovat okolní svět a vycházet s ostatními. Pro komunikaci v mateřském jazyce je nezbytné, aby jedinec znal základní slovní zásobu, funkční gramatiku a jazykové funkce. Zahrnuje to též znalost hlavních typů verbálních interakcí, různých druhů literárních a neliterárních textů, hlavních rysů různých stylů a jazykových registrů a proměnlivosti jazyka a komunikace v různých situacích.
      Pokud jde o dovednosti, měli by jedinci umět komunikovat v ústní a psané formě v různých situacích a sledovat a přizpůsobovat své vlastní vyjadřování požadavkům situace. Součástí této schopnosti je rovněž schopnost rozlišovat a používat různé typy textů, vyhledávat, shromažďovat a zpracovávat informace, používat pomůcky, formulovat a přesvědčivým způsobem odpovídajícím dané situaci vyjadřovat ústně a písemně své vlastní argumenty.
      Kladný postoj ke komunikaci v mateřském jazyce vyžaduje schopnost vést kritický a konstruktivní dialog, smysl pro estetické kvality a ochotu o ně usilovat, a zájem komunikovat s ostatními. To zahrnuje uvědomění si vlivu jazyka na ostatní a nutnosti rozumět jazyku a používat jej pozitivním a společensky uvážlivým způsobem.
      2.   Komunikace v cizích jazycích (2)

      Definice:
      Komunikace v cizích jazycích obecně vyžaduje stejné základní dovednosti jako komunikace v mateřském jazyce: je založena na schopnosti porozumět, vyjádřit a tlumočit představy, myšlenky, pocity, skutečnosti a názory v ústní i psané formě (poslouchat, mluvit, číst a psát) v příslušných společenských a kulturních situacích při vzdělávání a odborné přípravě, v práci, doma a ve volném čase podle přání či potřeb daného jedince. Komunikace v cizích jazycích rovněž vyžaduje takové dovednosti, jako je pochopení jiných kultur a jejich zprostředkování. Úroveň osvojení se bude lišit podle těchto čtyř dimenzí (poslouchat, mluvit, číst a psát) a jednotlivých jazyků, a podle sociálního a kulturního zázemí, prostředí, potřeb a zájmů daného jedince.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Pro komunikaci v cizím jazyce je nezbytná znalost slovní zásoby a funkční gramatiky a povědomí o hlavních typech verbální interakce a jazykových registrů. Důležitá je znalost společenských zvyklostí, kulturních aspektů a jazykové rozmanitosti.
      Základními dovednostmi pro komunikaci v cizím jazyce jsou schopnost porozumět mluveným sdělením, zahajovat, vést a ukončovat rozhovory a číst, porozumět a tvořit texty odpovídající individuálním potřebám. Osoby musejí být rovněž schopny náležitě využívat příručky a učit se jazyky též neformálně v rámci celoživotního učení.
      Kladný postoj zahrnuje smysl pro kulturní rozmanitost a zájem o jazyky a mezikulturní komunikaci a zvídavost.
      3.   Matematická schopnost a základní schopnosti v oblasti vědy a technologií
      Definice:

                  A.

                  Matematická schopnost je schopnost rozvíjet a používat matematické myšlení k řešení problémů v různých každodenních situacích. Vycházeje ze spolehlivého zvládnutí základních početních úkonů je důraz kladen na proces a činnost, jakož i na znalosti. Matematická schopnost zahrnuje na různých úrovních schopnost a ochotu používat matematické způsoby myšlení (logické a prostorové myšlení) a prezentace (vzorce, modely, obrazce, grafy a diagramy).

                  B.

                  Schopností v oblasti vědy se rozumí schopnost a ochota používat soubor znalostí a metod používaných k objasnění přírodních zákonů ke kladení otázek a k formulaci závěrů založených na důkazech. Schopnost v oblasti technologií je pojímána jako uplatňování těchto znalostí a metod v reakci na přání a potřeby lidí. Schopnosti v oblasti vědy a technologií vyžadují pochopení změn způsobených lidskou činností a občanskou odpovědnost každého jedince.

            Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností

                  A.

                  Znalostmi nezbytnými pro matematiku jsou velmi dobrá znalost čísel, měr a struktur, základních operací a základních matematických prezentací a pochopení matematických termínů a definic a povědomí o otázkách, na něž může dát matematika odpověď.
                  K dovednostem jedince patří používání základních matematických principů a postupů v každodenních situacích doma a v práci a schopnost sledovat a hodnotit sled argumentů. Měl by být schopen matematicky uvažovat, rozumět matematickým důkazům, komunikovat v jazyce matematiky a používat příslušné pomůcky.
                  Kladný postoj je v matematice založen na respektování pravdy a na ochotě hledat odůvodnění a hodnotit jejich platnost.

                  B.

                  Nejdůležitějšími znalostmi pro vědu a technologie jsou hlavní principy přírody, základní vědecké pojmy, zásady a metody, technologie a technologické výrobky a procesy, a rovněž porozumění dopadu vědy a technologií na přírodu. Následně by tyto schopnosti měly umožnit jedincům lépe chápat pokrok, omezení a rizika vědeckých teorií a technologií ve společnosti obecně (v souvislosti s rozhodováním, hodnotami, morálními otázkami, kulturou atd.).
                  Mezi dovednosti patří schopnost používat a ovládat technologické nástroje a stroje a vědecké údaje k dosažení určitého cíle nebo rozhodnutí či závěru na základě důkazu. Jedinci by měli rovněž být schopni rozpoznat základní rysy vědeckého bádání a formulovat závěry a důvody, jež je k těmto závěrům vedly.
                  V případě postoje je nezbytný smysl pro kritický úsudek a zvídavost, zájem o etické otázky a respektování bezpečnosti i udržitelnosti, zejména v případě vědeckého a technologického pokroku ve vztahu ke své vlastní osobě, rodině, komunitě a celosvětovým problémům.

            4.   Schopnost práce s digitálními technologiemi
      Definice:
      Schopností práce s digitálními technologiemi se rozumí jisté a kritické používání technologií informační společnosti (dále jen „TIS“) při práci, ve volném čase a v komunikaci. Předpokladem je základní znalost informačních a komunikačních technologií, tj. používání počítačů k získávání, hodnocení, ukládání, vytváření a výměně informací a ke komunikaci a spolupráci v rámci sítí prostřednictvím internetu.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Pro schopnost práce s digitálními technologiemi jsou nezbytné důkladné pochopení povahy, úlohy TIS a jejích možností v každodenních situacích a důkladné znalosti z těchto oblastí v osobním a společenském životě i v práci. Jedná se o základní počítačové aplikace, např. textové editory, tabulkové procesory, databáze, systémy ukládání a správy informací, pochopení možností a potenciálních rizik, jež internet a komunikace prostřednictvím elektronických médií (e-mailu, síťových nástrojů) přinášejí pro práci, volný čas, sdílení informací a spolupráci, učení a výzkum v rámci sítí. Jedinci by rovněž měli chápat, jak mohou TIS podporovat tvořivost a inovace, a měli by si uvědomovat problémy spojené s platností a důvěryhodností dostupných informací a měli by znát právní a etické zásady, jež je třeba dodržovat při interaktivním využívání TIS.
      Požadované dovednosti zahrnují: schopnost vyhledávat, shromaždovat a zpracovávat informace a používat je kritickým a systematickým způsobem, hodnotit jejich důležitost a rozlišovat mezi reálnými a virtuálními informacemi a zároveň chápat vztahy. Jedinci by měli umět používat nástroje k vytváření, prezentaci a pochopení komplexních informací a měli by být schopni internetové služby získávat, vyhledávat a používat; rovněž by měli umět používat TIS k podpoře kritického myšlení, tvořivosti a inovací.
      Pro využívání TIS je nezbytný kritický a reflexívní postoj k dostupným informacím a odpovědné používání interaktivních médií; schopnost je rovněž rozvíjena zájmem o zapojení se do kolektivů a sítí pro kulturní, sociální nebo profesní účely.
      5.   Schopnost učit se
      Definice:
      Schopností učit se se rozumí schopnost provádět tuto činnost a v procesu učení vytrvávat a schopnost zorganizovat si učení a efektivně hospodařit se svým časem a s informacemi, a to jak samostatně, tak v rámci skupin. Tato schopnost zahrnuje povědomí o vlastních postupech učení a vlastních potřebách, schopnost rozpoznávat dostupné možnosti a překonávat překážky za účelem úspěšnosti procesu učení. Toznamená získávat, zpracovávat a osvojovat si nové znalosti a dovednosti, vyhledávat rady a využívat je. V rámci procesu učení, jak se učit, je nutné, aby studující vycházeli ze zkušeností z dřívějšího učení a ze životních zkušeností a znalosti a dovednosti používali v různých souvislostech doma, v práci, při vzdělávání a odborné přípravě. Rozhodujícími aspekty schopnosti je motivace a sebedůvěra jedince.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Je-li učení zaměřeno na určitou práci nebo kariérní cíl, měl by jedinec znát požadované schopnosti, znalosti, dovednosti a kvalifikace. Ve všech případech však schopnost učit se vyžaduje, aby daná osoba znala a chápala své oblíbené strategie učení, silné a slabé stránky svých dovedností a kvalifikace a aby byla schopna vyhledávat možnosti vzdělávání a odborné přípravy a dostupnou pomoc a podporu.
      Schopnost učit se znamená umět si osvojit elementární základní dovednosti, jako je čtení, psaní, počítání a informační a komunikační technologie, jež jsou nezbytné pro další učení. Na základě těchto dovedností by jedinec měl být schopen získávat nové znalosti a dovednosti, osvojovat si je, zpracovávat je a vstřebávat je. K tomu je nezbytná efektivní organizace vlastního učení, profesního postupu a práce, a zejména schopnost v učení vytrvat, soustředit se v prodloužených časových úsecích a kriticky uvažovat o účelech a cílech učení. Jedinci by si měli sami dokázat vyhradit čas na učení a být disciplinovaní, ale též by při procesu učení měli umět spolupracovat s ostatními, využívat heterogenní skupiny a dělit se s ostatními o to, co se naučili. Jedinci by měli být schopni zorganizovat si své vlastní učení, zhodnotit si svou vlastní práci a případně vyhledávat rady, informace a podporu.
      Kladný postoj vyžaduje motivaci a důvěru v pokračování a úspěch celoživotního učení. Kladný postoj k řešení problémů podporuje jak schopnost jedince učit se, tak překonávat překážky a vyrovnávat se se změnami. Hlavními prvky kladného postoje je přání uplatnit zkušenosti již získané při učení a v životě a hledat příležitosti k učení a uplatňování poznatků v různých životních situacích.
      6.   Sociální a občanské schopnosti
      Definice:
      Tyto schopnosti zahrnují osobní, mezilidské, mezikulturní, sociální a občanské schopnosti a pokrývají všechny formy chování, které jedince připravují na jeho efektivní a konstruktivní účast na společenském a pracovním životě, a to ve stále více rozmanitějších společnostech, a na řešení případných konfliktů. Občanské schopnosti jedince připravují na plné zapojení do občanského života na základě znalostí sociálních a politických koncepcí a struktur a k aktivní a demokratické účasti.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností

                  A.

                  Sociální schopnosti jsou úzce spjaty s osobním a společenským blahem, k jejímuž dosažení je nezbytné pochopit, jak mohou jedinci dosáhnout optimálního fyzického a psychického zdravotního stavu, který též může být zdrojem jejich vlastního bohatství či bohatství jejich rodiny a nejbližšího společenského prostředí, a vědět, jak k tomu lze přispět prostřednictvím zdravého životního stylu. Pro úspěšné zapojení do mezilidských vztahů a do společnosti je třeba rozumět pravidlům chování a zvykům, které jsou obecně uznávány v různých společnostech a prostředích (např. v práci). Stejně důležité je znát základní pojmy v souvislosti s jedincem, skupinami, pracovními organizacemi, rovným postavením mužů a žen a nediskriminací, společností a kulturou. Zásadní je pochopení multikulturních a společensko-hospodářských rozměrů evropských společností, a jak se národní kulturní identita vzájemně ovlivňuje s evropskou identitou.
                  Základem této schopnosti jsou dovednosti konstruktivně komunikovat v různých prostředích, projevovat toleranci, vyjadřovat a chápat různá stanoviska, jednat tak, aby došlo k navození důvěry, a projevovat empatii. Jedinci by měli být schopni vyrovnat se se stresem a frustrací a konstruktivně se vyjadřovat a rovněž by měli rozlišovat mezi osobní a pracovní sférou.
                  Schopnost je založena na postoji spočívajícím ve spolupráci, sebevědomí a čestnosti. Jedinci by se měli zajímat o socio-ekonomický rozvoj a komunikaci s jinými kulturami, měli by doceňovat rozmanitost a respektovat ostatní a měli by být připraveni překonávat předsudky a dělat kompromisy.

                  B.

                  Základem občanských schopností je znalost pojmů demokracie, spravedlnost, rovnost, občanství a občanská práva, včetně způsobu jejich vyjádření v Listině základních práv Evropské unie a mezinárodních deklaracích a jejich uplatňování ze strany různých institucí na místní, regionální, vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni. K těmto schopnostem patří znalost současných událostí a také hlavních událostí a tendencí v národní, evropské a světové historii. Dále by mělo být rozvinuto povědomí o cílech, hodnotách a strategiích sociálních a politických hnutí. Rovněž je důležitá znalost evropské integrace a struktur, hlavních cílů a hodnot Evropské unie a posílení povědomí o rozmanitosti a kulturní identitě v Evropě.
                  Dovednosti pro občanské schopnosti souvisejí se schopností efektivně se spolu s ostatními zapojit do veřejného života, projevovat solidaritu a zájem o řešení problémů dotýkajících se místního nebo šíře pojatého společenství. Vyžadují kritické a tvůrčí myšlení a konstruktivní účast na místních aktivitách či aktivitách v blízkém okolí, jakož i rozhodování na všech úrovních od místní po vnitrostátní a evropskou, a to zejména účastí ve volbách.
                  Kladný postoj spočívá v plném dodržování lidských práv, včetně zásady rovnosti, jako základu demokracie, v uznání a pochopení rozdílů mezi hodnotovými systémy různých náboženských nebo etnických skupin. Znamená to jak projev sounáležitosti s určitým místem, zemí, EU a obecně Evropou či světem (nebo jeho částí), tak i ochotu podílet se na demokratickém rozhodování na všech úrovních. Kladným postojem je rovněž smysl pro odpovědnost, pochopení a dodržování společných hodnot, které jsou pro zajištění soudržnosti společnosti nezbytné, jako je například dodržování demokratických zásad. Konstruktivní účastí se rovněž rozumějí občanské aktivity, podpora sociální rozmanitosti a soudržnosti a udržitelného rozvoje a připravenost respektovat hodnoty a soukromí druhých.

            7.   Smysl pro iniciativu a podnikavost
      Definice:
      Smyslem pro iniciativu a podnikavostí se rozumí schopnost jedince převádět myšlenky do praxe, která předpokládá tvořivost, schopnost zavádět novinky a nést rizika i plánovat a řídit projekty s cílem dosáhnout určitých cílů. Tato schopnost je přínosná pro jednotlivce nejen v jejich každodenním životě doma a ve společnosti, ale i na pracovišti, pomáhá pochopit souvislosti jejich práce a umožňuje jim chopit se příležitostí a je základem specifičtějších dovedností a znalostí, které potřebují osoby zabývající se sociálními nebo obchodními činnostmi nebo podílející se na těchto činnostech a které by měly zahrnovat povědomí o etických hodnotách a podporovat řádnou správu.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Mezi nezbytné znalosti patří schopnost rozpoznat příležitosti k osobním, profesním nebo obchodním činnostem, včetně znalosti obecnějších aspektů, jež vytvářejí kontext, ve kterém lidé žijí a pracují, např. obecného porozumění ekonomickým mechanismům a možnostem a problémům, jimž čelí zaměstnavatel nebo organizace. Jedinci by si rovněž měli být vědomi etického postavení podniků a toho, jak tyto podniky mohou být dobrým příkladem, např. poctivým obchodováním nebo tím, že budou fungovat jako sociální podnik.
      Dovednosti souvisejí s aktivním řízením projektů (které vyžaduje takové dovednosti, jakými jsou např. plánování, organizace, řízení, vedení a pověřování, analýza, komunikace, projednávání a hodnocení a podávání zpráv), účinnou reprezentací a vyjednáváním a schopností pracovat jak samostatně, tak i spolupracovat v týmech. Důležitá je schopnost posoudit a rozeznat něčí silné a slabé stránky a zhodnotit rizika a případně, je-li to vhodné, tato rizika nést.
      Pro podnikavý postoj je charakteristická iniciativa, aktivita, nezávislost a inovace v osobním a společenském životě i v práci. Rovněž je nutná motivace a odhodlání plnit cíle, a to jak osobní, tak i cíle sdílené s ostatními, včetně cílů pracovních.
      8.   Kulturní povědomí a vyjádření
      Definice:
      Uznání důležitosti tvůrčího vyjadřování myšlenek, zážitků a emocí různými formami, včetně hudby, divadelního umění, literatury a vizuálního umění.
      Nejdůležitější znalosti, dovednosti a postoje související s touto schopností
      Kulturní znalostí se rozumí povědomí o místním, národním a evropském kulturním dědictví a o jeho místě ve světě. Zahrnuje základní znalost významných kulturních děl, včetně současné populární kultury. Je důležité pochopit kulturní a jazykovou rozmanitost v Evropě (a v jiných regionech světa), potřebu jejího zachování a porozumění důležitosti estetických faktorů v každodenním životě.
      Dovednosti se týkají jak porozumění, tak i vyjadřování: vlastního vyjadřování různými výrazovými formami díky vrozeným schopnostem jedince a jeho smyslu pro umělecká díla a představení. Rovněž je nutná dovednost dávat vlastní tvůrčí a expresivní názory do souvislostí s názory jiných a objevit v kulturní činnosti společenské a hospodářské možnosti a realizovat je. Kulturní vyjádření je rovněž důležité pro rozvoj tvůrčích dovedností, které mohou být uplatněny v mnoha profesních činnostech.
      Základem úcty a otevřeného postoje k rozmanitosti kulturního vyjádření může být řádné pochopení kultury každého jedince a smysl pro identitu. Kladný postoj zahrnuje také tvořivost, ochotu rozvíjet schopnost estetického projevu osobním uměleckým vyjádřením a účastí v kulturním životě.

         (1)  V rámci evropské multikulturní a mnohojazyčné společnosti je známo, že mateřský jazyk nemusí být ve všech případech úředním jazykem členského státu a že schopnost komunikace v úředním jazyce je předpokladem pro plné zapojení jedince do společnosti. V některých členských státech může být mateřský jazyk jedním z několika úředních jazyků. Opatření k řešení takových případů a odpovídající použití definic spadají do působnosti jednotlivých členských států podle jejich specifických potřeb a okolností.

         (2)  Je důležité připustit, že mnoho Evropanů žije ve dvoujazyčných nebo vícejazyčných rodinách a komunitách, a že úřední jazyk země, v níž žijí, nemusí být jejich mateřským jazykem. U těchto skupin se tato schopnost může vztahovat spíše na úřední jazyk než cizí jazyk. Jejich potřeba, motivace a společenské nebo hospodářské důvody pro rozvíjení této schopnosti na podporu jejich integrace se budou lišit například od těch, kteří se učí cizí jazyk kvůli cestování nebo práci. Opatření k řešení takových případů, a odpovídající použití definice, spadají do působnosti jednotlivých členských států podle jejich specifických potřeb a okolností.


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2016

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/86

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Švédska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2016
   2013/C 217/21
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Švédska na rok 2012 a stanovisko ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu Švédska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že Švédsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si vyžadují sledování a politické kroky. Pozornost si zasluhuje zejména makroekonomický vývoj, pokud jde o dluh soukromého sektoru a tlaky na snižování zadlužení, ve spojení s přetrvávající neefektivností trhu s rezidenčními nemovitostmi. Ačkoli vysoký přebytek běžného účtu nepřináší podobné riziko jako velké schodky, Komise bude vývoj běžného účtu ve Švédsku i nadále sledovat.

               (9)

               Dne 19. dubna 2013 předložilo Švédsko svůj konvergenční program na období 2012–2017 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je pro rok 2013 realistický. Vláda předpokládá v roce 2013 růst HDP ve výši 1,2 % a v roce 2014 ve výši 2,2 %, zatímco růst HDP předpokládaný Komisí činí 1,5 % v roce 2013 a 2,5 % v roce 2014. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí na základě dodržování pravidel švédského fiskálního rámce včetně dosažení přebytku čistých půjček veřejných financí ve výši 1 % HDP v průběhu cyklu. Saldo veřejných financí pokleslo z mírného přebytku 0,2 % HDP v roce 2011 na deficit ve výši 0,5 % HDP v roce 2012. Dosavadní střednědobý rozpočtový cíl ve výši –1,0 % HDP je v programu potvrzen. Střednědobý rozpočtový cíl je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Podle konvergenčního programu se má strukturální saldo veřejných financí nově vypočtené Komisí přeměnit z mírného deficitu ve výši přibližně 0,4 % HDP v období 2012–2013 na přebytek od roku 2014. Je proto pravděpodobné, že střednědobého rozpočtového cíle bude během programového období dosaženo. Podle informací obsažených v konvergenčním programu by míra růstu veřejných výdajů bez zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů měla v letech 2012 a 2013 přesáhnout referenční střednědobou míru potenciálního růstu HDP, v roce 2014 by však měla zůstat pod její hranicí. I s přihlédnutím k dalším možným expanzivním diskrečním opatřením v roce 2014 jsou rizika pro rozpočtové cíle omezená. Konvergenční program předpokládá, že míra zadlužení, která je nižší než 60 % referenční hodnoty HDP, v roce 2013 dočasně stoupne na 42 % HDP, v roce 2015 však znovu poklesne pod 40 % HDP. Podle prognóz Komise poklesne míra zadlužení v roce 2014 na 39 %.

               (11)

               Vysoká zadluženost soukromého sektoru (235 % HDP v roce 2012) nadále vzbuzuje obavy. Zadlužení domácností, jež se pohybuje okolo 80 % HDP, resp. činí asi 170 % disponibilního příjmu, se stabilizovalo teprve nedávno a vzhledem k pokračujícímu růstu úvěrů a pomalému tempu umořování hypoték pravděpodobně neklesne ani v blízké budoucnosti. Stávající možnost daňového odpočtu plateb úroků a nízké periodické daně z nemovitostí přispívají k trendu zadlužení v oblasti zdanění rezidenčních nemovitostí ve Švédsku, což přispívá k vysoké míře celkového zadlužení. Poměrně velký rozdíl mezi efektivní mezní sazbou daně na závazky a na vlastní kapitál u nových investic navíc poukazuje na to, že v oblasti zdanění podniků nadále existuje tendence k dluhovému financování. Švédsko před nedávnem zavedlo omezení na možnost odpočtu úrokových nákladů uvnitř skupiny, nemá však k dispozici celkový systém pro nápravu daňového zvýhodnění závazků oproti vlastnímu kapitálu. Závazky podniků ve výši 149 % HDP zůstávají značně vysoké.

               (12)

               Ačkoli je švédský trh s rezidenčními nemovitostmi v poslední době stabilní, zůstává přesto potenciálním zdrojem nestability. Na straně nabídky se švédský trh s rezidenčními nemovitostmi v některých oblastech vyznačuje neefektivností, která může přispět k nárůstu cen rezidenčních nemovitostí a může mít za následek nežádoucí efekt zablokování (lock-in effect). Stavební investice ve Švédsku jsou v porovnání s jinými severskými zeměmi jak v poměru k HDP, tak i k celkovému počtu obyvatel, o polovinu nižší. Vzhledem ke zdlouhavým postupům na komunální úrovni uplyne nezřídka několik let, než dojde k zahájení nového projektu. Zjednodušením těchto postupů by se zvýšila flexibilita nabídky na trhu s rezidenčními nemovitostmi, podpořila by se hospodářská soutěž v odvětví stavebnictví a snížily by se stavební náklady. Je zapotřebí provést další reformy systému stanovení nájmů, aby tržní síly mohly vytvořit optimální nabídku v oblasti nájemního bydlení za přiměřené ceny. Vyřešení této neefektivnosti trhu s rezidenčními nemovitostmi by mohlo rovněž přispět ke snížení míry zadlužení domácností, neboť oba tyto aspekty jsou navzájem propojené.

               (13)

               Ve Švédsku je míra nezaměstnanosti mladých lidí, lidí z přistěhovaleckých skupin a pracovníků s nízkou kvalifikací obecně daleko vyšší než u ostatního obyvatelstva v produktivním věku a nachází se nad průměrem EU. Švédsko přijalo za účelem vyřešení tohoto problému velký počet nových opatření. Opatření zaměřená na integraci lidí z přistěhovaleckých skupin do trhu práce již přinášejí první výsledky, jež se odrážejí ve snížení míry nezaměstnanosti, je však zapotřebí dalšího úsilí, aby se propast mezi nimi a ostatním obyvatelstvem snížila. Mladí lidé dosud nepocítili znatelné výhody těchto opatření. Byla však zavedena celá řada slibných opatření nebo se taková opatření připravují. Patří mezi ně podpora dohod o vstupu do zaměstnání v rámci švédského modelu stanovení mezd plně nezávislými sociálními partnery. Snahy o posílení učňovských programů a jiných druhů praktické odborné přípravy jsou rovněž velmi významné, budou však muset být zintenzivněny, mají-li dosáhnout požadovaného účinku. Další pokrok by zaručil přezkum právních předpisů o ochraně zaměstnanosti a využívání výhod záruky pracovního místa pro mladé lidi. Úzce vymezeným opatřením, která se zaměřují na nejvíce potřebné skupiny, by se měla dávat přednost před všeobecnými dotacemi. V rámci švédského systému záruky pracovního místa jsou mladým lidem, kteří hledají práci prostřednictvím veřejné služby zaměstnanosti a kteří jsou bez práce již více než 90 dní, nabízeny cílené služby s cílem zlepšit jejich šance získat pracovní místo a příležitosti ke vzdělávání. Tato záruka však v současnosti podle všeho není příliš účinná v případě mladých lidí, kteří se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy a nejsou zaregistrováni u veřejné služby zaměstnanosti. V souladu s doporučením z roku 2012 zadalo Švédsko přezkum účinků snížené sazby DPH pro restaurační a stravovací služby na ceny, mzdy a zaměstnanost mladých lidí; předběžné výsledky tohoto přezkumu by měly být k dispozici v lednu 2014 a konečné závěry v roce 2016. Vzhledem k obavám vyjádřeným v souvislosti s nákladovou efektivností tohoto opatření bude tomuto přezkumu přikládán velký význam.

               (14)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu švédské hospodářské politiky. Posoudila konvergenční program a národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (15)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program a její stanovisko (5) je zohledněno níže v doporučení č. 1.

               (16)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a jeho konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

         DOPORUČUJE, aby Švédsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést opatření nezbytná k tomu, aby pokračovalo v provádění fiskální politiky orientované na růst a udržovalo zdravou fiskální pozici, která zajistí dodržování střednědobého cíle během programového období.

               2.

               Pokračovat v řešení rizik spojených se zadlužeností soukromého sektoru tím, že se sníží tendence k zadlužování v oblasti zdanění rezidenčních nemovitostí postupným zrušením možnosti daňového odpočtu plateb úroků u hypoték nebo zvýšením daní z nemovitostí. Přijmout další opatření na podporu opatrné úvěrové politiky prostřednictvím opatření podporujících umořování hypoték. Dále snížit tendenci k zadlužování v oblasti zdaňování podniků.

               3.

               Zvýšit účinnost trhu s rezidenčními nemovitostmi postupnými reformami systému stanovení nájemného a posílením možnosti volného uzavírání smluv mezi jednotlivými nájemníky a pronajímateli. Ve zvýšené míře podporovat hospodářskou soutěž ve stavebním sektoru a přezkoumat postupy plánování, zónování a schvalování s cílem zvýšit transparentnost, zkrátit dobu potřebnou pro realizaci projektů a snížit překážky vstupu na trh pro stavební společnosti.

               4.

               Zintenzivnit úsilí o lepší integraci mladých lidí s nízkou pracovní kvalifikací a lidí z přistěhovaleckých skupin na trhu práce s pomocí účinnějších a cílenějších opatření, která zlepší jejich uplatnitelnost na trhu práce a poptávku po těchto skupinách pracovní síly. Zvýšit snahy o usnadnění přechodu ze školy do pracovního života, včetně širšího využívání možnosti učení se prací, učňovských programů a jiných forem smluv kombinujících zaměstnání a vzdělávání. Dokončit program záruky pro mladé lidi za účelem lepšího začlenění mladých lidí, kteří nejsou zapojeni do systému vzdělávání nebo odborné přípravy. Doplnit a vyvodit závěry z přezkumu účinnosti stávající snížené sazby DPH na restaurační a stravovací služby, jež má podpořit tvorbu pracovních míst.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 85.

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise (EU) 2017/84 ze dne 16. ledna 2017 o monitorování uhlovodíků minerálního oleje v potravinách a v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami (Text s významem pro EHP. )

text:
               17.1.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 12/95

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2017/84
   ze dne 16. ledna 2017
   o monitorování uhlovodíků minerálního oleje v potravinách a v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Uhlovodíky minerálního oleje (MOH) jsou chemické sloučeniny získané hlavně ze surové ropy, nebo také synteticky vyráběné z uhlí, zemního plynu a biomasy. MOH se mohou vyskytovat v potravinách v důsledku znečištění životního prostředí nebo prostřednictvím maziv používaných pro stroje během sklizně a produkce potravin, pomocných látek, potravinářských přídatných látek a materiálů určených pro styk s potravinami. Produkty obsahující MOH, které mají být potravinářské jakosti, se ošetřují tak, aby se minimalizoval obsah aromatických uhlovodíků minerálního oleje (MOAH).

               (2)

               Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) dospěla v roce 2012 k závěru (1), že možné účinky skupin látek mezi MOH na lidské zdraví jsou velice odlišné. MOAH mohou být genotoxickými karcinogeny a některé nasycené uhlovodíky minerálního oleje (MOSH) se mohou kumulovat v lidské tkáni a mít nepříznivé účinky na játra. Vzhledem k tomu, že některé MOAH se považují za mutagenní a karcinogenní, je důležité zavést monitorování MOH, aby se lépe porozumělo relativní přítomnosti MOSH a MOAH v potravinářských komoditách, které značně přispívají k dietární expozici.

               (3)

               Vzhledem k podezření, že k celkové expozici významně přispívá migrace z materiálů určených pro styk s potravinami, jako jsou papír a lepenka, měly by být předmětem monitorování balené potraviny, obalový materiál a existence funkčních překážek, jakožto i zařízení pro skladování a zpracování. Migraci MOH z obalů do potravin mohou zvyšovat určité parametry, jako jsou doba skladování a skladovací podmínky. Vzhledem k tomu, že zjišťování přítomnosti MOH je snazší ve velkém množství, měla by strategie odběru vzorků tyto parametry zohlednit, když je migrace MOH nejvyšší.

               (4)

               Pro zajištění spolehlivosti získaných analytických údajů by členské státy měly zabezpečit, aby byla k dispozici vhodná analytická zařízení a aby vypracovávání analytických výsledků bylo podloženo dostatečnými zkušenostmi, pokud jde o analýzu MOH v potravinách i v materiálech určených pro styk s potravinami.

               (5)

               K zajištění jednotného uplatňování tohoto doporučení by referenční laboratoř Evropské unie pro materiály určené pro styk s potravinami (dále jen „RL EU“) měla příslušným orgánům členských států a dalším zúčastněným stranám poskytnout další pokyny, a to i pokud jde o informace, jež by mohly být zjišťovány v průběhu šetření, stejně jako metody odběru vzorků a analýzy,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly v průběhu let 2017 a 2018 – s aktivním přispěním provozovatelů potravinářských podniků, jakož i výrobců, zpracovatelů a distributorů materiálů určených pro styk s potravinami a dalších zúčastněných stran – monitorovat přítomnost MOH v potravinách. Monitorování by mělo zahrnovat živočišné tuky, chléb a housky; jemné pečivo, snídaňové cereálie, cukrovinky (včetně čokolády) a kakao, rybí maso, výrobky z ryb (konzervované ryby), zrna určená k lidské spotřebě, zmrzliny a moučníky, olejnatá semena, těstoviny, výrobky z obilovin, luskoviny, uzeniny, ořechy, rostlinné oleje, jakož i materiály určené pro styk s potravinami používané pro tyto výrobky.

               2.

               Aby se zajistilo jednotné uplatňování tohoto doporučení a spolehlivé a srovnatelné výsledky monitorování, měly by být dodržovány zvláštní pokyny, které v souvislosti s tímto doporučením vypracuje RL EU (dále jen „pokyny“). Jelikož tyto pokyny zatím neexistují, měly by členské státy na jejich vytváření s RL EU spolupracovat, aby ve výsledku odpovídaly jejich potřebám, pokud jde o rozvíjení kapacit pro provádění analýz.

               3.

               Členské státy by měly provádět odběr vzorků potravin v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (2). Vzorky by měly zahrnovat přiměřený počet balených potravin. Odběr vzorků materiálů určených pro styk s potravinami by měl být prováděn v souladu s osvědčenými postupy vhodnými pro konkrétní materiály nebo předměty, jak je uvedeno v pokynech. Předmětem šetření by mělo být i používání dalších materiálů určených pro styk s potravinami v rámci dodavatelského řetězce, např. při skladování či zpracování, pokud existují jednoznačné náznaky, že tyto materiály přispívají k přítomnosti MOH. Odběr vzorků balených potravin by měl být zaměřen na komodity, jejichž doba minimální trvanlivosti se blíží ke konci a jež jsou skladovány či zpracovávány za poměrně vysoké teploty.

               4.

               Vzorky by měly být analyzovány v podobě, v jaké jsou uváděny na trh. V případě balených potravin by se měl obsah uhlovodíků minerálního oleje zjišťovat jak v potravinách, tak v materiálech určených pro styk s potravinami, pokud se má za to, že tyto materiály jsou zdrojem zjištěných MOH. Zvláštní pozornost by se měla věnovat rozdílům mezi MOSH a MOAH a rovněž interpretaci výsledků analýzy, aby se zajistila spolehlivost a srovnatelnost získaných údajů. Členské státy, které hodlají provádět analýzy přítomnosti MOSH a MOAH v potravinách a v materiálech určených pro styk s potravinami, se mohou s žádostí o technickou pomoc obrátit na RL EU pro materiály určené pro styk s potravinami.

               5.

               V případě zjištění přítomnosti MOH v potravinách by členské státy měly provést další šetření v potravinářských podnicích s cílem určit možný zdroj či zdroje. Šetření by pokud možno měla zahrnovat ty systémy daného provozovatele potravinářského podniku, které by mohly mít na kontaminaci vliv nebo ji regulovat (např. výrobní a zpracovatelské metody, analýza rizik a kritické kontrolní body (HACCP) či podobné systémy nebo zavedená opatření pro zabránění kontaminaci).

               6.

               Pokud se zjistí, že jsou v materiálech určených pro styk s potravinami obsaženy MOH nebo z těchto materiálů pocházejí, měly by členské státy shromáždit informace týkající se daného materiálu určeného pro styk s potravinami (např. druh a složení obalového materiálu, existence funkčních překážek, doba trvanlivosti balené potraviny) a provést další šetření v zařízeních výrobců, zpracovatelů a distributorů materiálů určených pro styk s potravinami, aby zjistily, jaké systémy jsou v dotčených podnicích používány (např. metody výroby a zpracování materiálů určených pro styk s potravinami a dokumentace požadovaná podle nařízení Komise (ES) č. 2023/2006 (3) o správné výrobní praxi), jak je uvedeno v pokynech.

               7.

               Členské státy, provozovatelé potravinářských podniků, výrobci, zpracovatelé a distributoři materiálů určených pro styk s potravinami a další zúčastněné strany by měly úřadu EFSA poskytovat údaje z monitorování vyjádřené na základě celkového množství spolu s příslušnými informacemi, a to v elektronickém formátu pro předkládání zpráv, jejž úřad EFSA stanovil pro účely ukládání do jediné databáze. Údaje z monitorování by měly být pokud možno předloženy do 1. října 2017 a v dalším roce potom do 1. října 2018. Poslední výsledky by měly být předloženy do 28. února 2019. Případné dostupné údaje o výskytu předmětných látek z roku 2016, které nebyly dosud předloženy, by měly být v souladu s týmiž ustanoveními zaslány co nejdříve.

      V Bruselu dne 16. ledna 2017.

            Za Komisi

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komise

      (1)  Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (CONTAM) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin; Vědecké stanovisko týkající se uhlovodíků minerálního oleje v potravinách (Scientific Opinion on Mineral Oil Hydrocarbons in Food). EFSA Journal 2012;10(6):2704. s. 185, doi:10.2903/j.efsa.2012.2704.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách (Úř. věst. L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 2023/2006 ze dne 22. prosince 2006 o správné výrobní praxi pro materiály a předměty určené pro styk s potravinami (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 75).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 17. dubna 2013 Radě Evropské unie o externím auditorovi Oesterreichische Nationalbank (ECB/2013/8)

text:
               23.4.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 115/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 17. dubna 2013
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2013/8)
   2013/C 115/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Pozměněný čl. 37 odst. 1 zákona o Oesterreichische Nationalbank v současnosti stanoví, že namísto dvou externích auditorů a dvou náhradních externích auditorů volí valná hromada Oesterreichische Nationalbank každoročně jednoho externího auditora a jednoho náhradního auditora. Náhradní externí auditor bude pověřen provedením auditu jen tehdy, pokud externí auditor nemůže audit provést.

               (3)

               Mandát stávajících externích auditorů i stávajících náhradních externích auditorů Oesterreichische Nationalbank skončil po provedení auditu za účetní rok 2012. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2013.

               (4)

               Pro účetní rok 2013 vybrala Oesterreichische Nationalbank za svého externího auditora společnost KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG a za svého nového náhradního externího auditora společnost PwC Wirtschaftsprüfung GmbH.

               (5)

               Mandát externího auditora a náhradního externího auditora může být každý rok obnoven, přičemž nepřesáhne celkové období pěti let,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Doporučuje se, aby společnost KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG byla jmenována externím auditorem Oesterreichische Nationalbank pro účetní rok 2013.

               2.

               Doporučuje se, aby společnost PwC Wirtschaftsprüfung GmbH byla jmenována náhradním externím auditorem Oesterreichische Nationalbank pro účetní rok 2013.

               3.

               Mandát externího auditora a náhradního externího auditora může být každý rok obnoven. V obou případech by však mandát neměl přesáhnout celkové období pěti let a měl by skončit nejpozději účetním rokem 2017.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. dubna 2013.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION With a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Ireland

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---       EVROPSKÁ KOMISE
                                      V Bruselu dne 3.12.2010
                                      SEK(2010) 1515 v konečném znění
                          Doporučení pro
                      DOPORUČENÍ RADY
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Irsku
                        (předložené Komisí)
CS                                                                    CS
 ---pagebreak---                                             Doporučení pro
                                        DOPORUČENÍ RADY
                     s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Irsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 ve spojení
   s čl. 126 odst. 13 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1) Podle čl. 126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují
   nadměrných schodků veřejných financí.
   (2) Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem
   posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření
   nových pracovních míst.
   (3) V roce 2005 došlo k reformě Paktu o stabilitě a růstu, která se pokusila posílit jeho
   účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Cílem
   reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně
   zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak poskytuje
   rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů
   s přihlédnutím k hospodářské situaci.
   (4) Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 v čl. 3 odst. 5 uvádí, že pokud byla přijata účinná opatření
   v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a pokud po přijetí takového
   doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní
   důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí
   revidovaného doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy.
   (5) Dne 27. dubna 2009 rozhodla Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení
   Evropského společenství, že v Irsku existuje nadměrný schodek, a vydala doporučení k jeho
   nápravě nejpozději do roku 2013. Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata
   do 27. října 2009.
   (6) Dne 2. prosince 2009 dospěla Rada k závěru, že irské orgány přijaly účinná opatření
   v souladu s jejím doporučením z 27. dubna 2009, avšak že se lze domnívat, že v Irsku nastaly
   nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné
   finance. Rada proto přijala revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy
   a prodloužila lhůtu k nápravě nadměrného schodku do roku 2014.
   (7) Dne 13. července 2010 Rada dospěla k závěru, že irské orgány přijaly účinná opatření
   v souladu s jejím doporučením.
CS                                                 2                                              CS
 ---pagebreak---    (8) Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, která byla základem pro doporučení
   Rady z prosince téhož roku vydaného Irsku podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy, se očekávalo
   snížení reálného HDP v roce 2010 o 1,4 %, po němž měl následovat růst o 2,6 % v roce 2011.
   Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2010 a nejnovějšího hodnocení provedeného
   útvary Komise se nyní očekává, že produkt v roce 2010 klesl pouze o 0,2 %. Hospodářské
   vyhlídky se však v posledních měsících zhoršily a prognóza útvarů Komise z podzimu 2010
   nyní předpovídá růst reálného HDP v roce 2011 o 0,9 % a v roce 2012 o 1,9 %. Rovněž se
   ukázalo, že dopad krize na finanční sektor je mnohem výraznější, než se předpokládalo.
   Podpůrná opatření považovaná za nezbytná k zachování finanční stability a obnovení důvěry
   v bankovní sektor, a tedy k podpoření návratu hospodářství na cestu udržitelného růstu,
   způsobila značné dodatečné rozpočtové náklady. Z důvodu nepředvídaných kapitálových
   injekcí do bankovního sektoru a zvýšení nákladů na financování ze státních prostředků se
   poměr úrokových výdajů k HDP má ve srovnání s projekcemi v programu stability z prosince
   2009 zvýšit do roku 2014 o 2,3 procentního bodu.
   (9) V důsledku toho se oproti očekávání podstatně zhoršila fiskální situace a podle prognózy
   útvarů Komise z podzimu 2010 se předpokládá, že celkový schodek veřejných financí
   dosáhne v roce 2010 poměru 32,3 % HDP. Odráží se v něm rozsáhlá jednorázová opatření na
   podporu bankovnictví. Bez těchto opatření by se v roce 2010 očekával schodek ve výši
   12,5 % HDP. To je horší výsledek než 11,6 % HDP uváděných v aktualizaci programu
   stability z prosince 2009, avšak znatelně lepší než projekce 14,7 % HDP vycházející
   z předpokladu nezměněné politiky v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009, na níž bylo
   založeno doporučení Rady z prosince téhož roku. V souvislosti s tímto předpokladem
   nezměněné politiky a v souladu s doporučením Rady z prosince 2009 byl do rozpočtu na rok
   2010 zahrnut balík fiskálních konsolidačních opatření o objemu 2½ % HDP, který byl
   v plném rozsahu proveden. Odhaduje se, že cyklicky očištěný schodek bez jednorázových
   vlivů se v roce 2010 zvýšil o 1¼ procentního bodu HDP na přibližně 11 % HDP. Spíše než
   diskreční opatření se v něm však odrážejí změny v elasticitě příjmů během hluboké recese. Od
   poloviny roku 2008 byly naproti tomu přijímány velké konsolidační balíky, které celkově
   představují zhruba 9 % HDP v letech 2009–2010.
   (10) Podle projekcí má irské hospodářství v období bezprostředně po krizi ve srovnání
   s obdobím rozmachu před krizí vykazovat nižší tempa růstu. V prognóze útvarů Komise
   z podzimu 2010 se uvádí projekce růstu reálného HDP ve výši 0,9 % v roce 2011 a 1,9 %
   v roce 2012. V letech 2013–2015 se podle současných projekcí Komise očekává růst reálného
   HDP o 2,5 %, 3,0 % a 3,0 %. Také vývoj cen by měl být umírněný. V prognóze útvarů
   Komise z podzimu 2010 se počítá s růstem nominálního HDP o 1,3 % v roce 2011 a o 2,7 %
   v roce 2012 a podle současných projekcí Komise se očekává jeho růst o 3,8 % v roce 2013,
   4,6 % v roce 2014 a 4,8 % v roce 2015. Vzhledem k těmto makroekonomickým
   předpokladům by snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP do roku 2015 vyžadovalo
   zlepšení strukturálního salda ve výši nejméně 9½ % HDP v období 2011–2015.
   (11) Celkově lze vzhledem k výše uvedeným skutečnostem mít za to, po přijetí doporučení
   podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající
   zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Závěr Rady ze dne 13. července 2010, že
   Irsko přijalo opatření, jež jsou odpovídajícím krokem k nápravě nadměrného schodku, zůstává
   v platnosti. Zhoršení výchozí pozice vzhledem k vyššímu schodku veřejných financí ve
   spojení s horším makroekonomickým výhledem a vyššími úrokovými výdaji, než se
   plánovalo, má za následek, že provedení původního plánu snížení schodku je nereálné.
   Z tohoto důvodu je opodstatněné vydat revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy
   s prodloužením lhůty pro nápravu nadměrného schodku o jeden rok do roku 2015.
CS                                                 3                                            CS
 ---pagebreak---    (12) Hrubý veřejný dluh se zvýšil z 25 % HDP v roce 2007 na 65,5 % HDP na konci roku
   2009, čímž překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Prognóza útvarů
   Komise z podzimu 2010 předpovídá, že tento poměr ke konci roku 2010 vzroste na 97,4 %
   HDP. Takový nárůst oproti nízké úrovni před krizí byl živen velkým primárním schodkem
   veřejných financí, který vznikl během krize. Opatření na podporu zranitelného bankovního
   sektoru měla na zvýšení schodku a dluhu v letech 2009 a 2010 významný podíl, který
   kumulativně za oba dva roky činí přibližně 22½ procentního bodu HDP. Vývoj dluhu také
   ovlivňují vyšší platby úroků. Aby Irsko nastoupilo nově stanovenou cestu snížení schodku
   pod 3 % HDP do roku 2015, musel by se poměr dluhu k HDP v roce 2013 stabilizovat a poté
   začít klesat. Na dynamiku dluhu má dopad několik operací, které ovlivňují dluh, avšak nikoli
   schodek a které by měly zvýšit poměr dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011
   a 0,8 procentního bodu v roce 2010 a následně ho snížit o 1,3 procentního bodu v roce 2013,
   1,1 procentního bodu v roce 2014 a 1 procentní bod v roce 2015. Patří mezi ně plánovaná
   kapitálová injekce bankám a snížení hotovostních rezerv v roce 2011, jakož i rozdíly mezi
   časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
   (13) Dne 24. listopadu 2010 zveřejnily irské orgány obsáhlý národní plán obnovy na období
   2011–2014, v němž jsou podrobně vymezeny plány fiskální konsolidace s cílem nasměrovat
   hrubý veřejný dluh na jednoznačně sestupný trend pomocí snížení schodku během uvedeného
   období. Plánuje se celkové konsolidační úsilí ve výši 15 miliard EUR, tedy dvojnásobek
   objemu korekce, kterou předpokládala aktualizace programu stability z prosince 2009
   (7,5 miliardy EUR). Korekce je jednoznačně orientována na začátek období – na rok 2011 se
   plánuje konsolidační balík v rozsahu 6 miliard EUR. Předpokládá se, že korekce by se ze
   dvou třetin měla týkat výdajové strany rozpočtu. Plán dále představuje strukturální reformy,
   především na trhu práce. Irské orgány navíc vyvinuly komplexní strategii reorganizace
   finančního sektoru. Jejím cílem je obnovit důvěru ve finanční sektor, dosáhnout jeho
   podstatného zeštíhlení, osamostatnit životaschopné části systému a obnovit jeho zdravé
   fungování za pomoci vhodných rekapitalizačních opatření.
   (14) Aby se dále posílila důvěryhodnost střednědobé konsolidační strategie, bude nutné
   zaměřit se na slabiny rozpočtového rámce. Irsko by mělo přijmout a uplatňovat fiskální
   pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011–2015 budou určeny na snížení
   schodku a dluhu. Irsko by mělo zřídit radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu
   obnovy na období 2011–2014, která by poskytovala nezávislé hodnocení rozpočtové situace
   a vládních prognóz. Plánovanou korekci by též podpořilo přijetí zákona o fiskální
   odpovědnosti, který by zavedl střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy
   v každé výdajové oblasti. Mělo by se přitom přihlížet k případným revizím reforem správy
   ekonomických záležitostí na úrovni EU a stavět na již prováděných reformách.
   (15) Dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatel v Irsku převyšuje průměr EU, zejména
   v důsledku poměrně vysokého předpokládaného nárůstu výdajů na důchody v příštích
   desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2010 dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí
   obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. K omezení rizika pro dlouhodobou udržitelnost
   veřejných financí by přispělo zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu a další
   reformy.
   (16) Zvýšený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku, který se jeví nezbytný
   vzhledem ke lhůtě pro jeho nápravu, bude vyžadovat pravidelné a včasné sledování pokroku
   v provádění strategie fiskální konsolidace. V této souvislosti by mohlo být užitečné věnovat
   této otázce samostatnou kapitolu v aktualizacích irského programu stability, které budou
   zpracovány v letech 2009 až 2015. Kromě toho budou sledovány fiskální cíle v souladu
CS                                               4                                              CS
 ---pagebreak---    s ustanoveními programu finanční pomoci Irsku, jež jsou rovněž stanoveny v rozhodnutí Rady
   ze [7.] prosince 2010 o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku.
   DOPORUČUJE:
   1.        Vzhledem k tomu, že zhoršení stavu irského rozpočtu v roce 2010 zapříčinil dopad
             krize na veřejné příjmy a finanční sektor, který si vyžádal provedení rozsáhlých
             opatření na podporu finančního sektoru, by irské orgány měly odstranit současný
             nadměrný schodek do roku 2015.
   2.        Irské orgány by měly věrohodným a udržitelným způsobem snížit schodek veřejných
             financí pod 3 % HDP prostřednictvím opatření ve střednědobém rámci. Za tímto
             účelem by irské orgány konkrétně měly:
             a) Provést taková opatření, aby schodek veřejných financí nepřekročil 10,6 %
             předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012, 7,5 % HDP v roce
             2013, 5,1 % HDP v roce 2014 a 2,9 % HDP v roce 2015, přičemž by do plánovaného
             trendu ročních schodků nebyl zahrnut možný přímý vliv případných opatření na
             podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu
             o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění, které
             mají Komise a irské orgány podepsat. Aby zajistilo snížení schodku pod 3 % HDP do
             roku 2015, bude připraveno pohotově přijmout dodatečná konsolidační opatření pro
             případ, že by se naplnila rizika nedodržení cílů pro schodek. Postup korekce je
             v souladu s předběžným stanoviskem Eurostatu k účetní evidenci úhrady úroků ze
             směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA951, a dojde-li ke
             změně stanoviska Eurostatu, byl by postup korekce schodku revidován.
             b) Dosáhnout v období 2011–2015 zlepšení strukturálního salda o nejméně 9½ %
             HDP.
   3.        Kromě toho by irské orgány měly využít příležitostí, včetně lepších hospodářských
             podmínek, k urychlení návratu poměru hrubého veřejného dluhu k HDP k referenční
             hodnotě 60 % HDP.
   4.        Za účelem omezení rizik ohrožujících postup korekce by Irsko mělo zřídit radu pro
             rozpočet, která by poskytovala nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních
             prognóz. Irsko by mělo přijmout zákon o fiskální odpovědnosti, který by zavedl
             střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové
             oblasti.
   5.        Za účelem omezení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by
             měly irské orgány uskutečnit další reformy systému sociálního zabezpečení.
   6.        Rada stanoví 7. červen 2011 jako lhůtu, ve které irská vláda přijme účinná opatření
             a upřesní opatření, jež budou nezbytná k dosažení pokroku při nápravě nadměrného
             schodku. Při posuzování účinných opatření se přihlédne k hospodářskému vývoji ve
   1
           Viz
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_
           member_states.
CS                                                        5                                                      CS
 ---pagebreak---              srovnání s hospodářským výhledem uvedeným v prognóze útvarů Komise z podzimu
             2010.
   Irské orgány by měly podávat zprávy o pokroku při provádění těchto doporučení v rámci
   samostatné kapitoly aktualizace programů stability, které budou zpracovány v letech 2011 až
   2015.
   Dále Rada vyzývá irské orgány, aby provedly reformy za účelem zvýšení růstu potenciálního
   HDP. Kromě toho se Irsko vyzývá, aby podpořilo rychlý přechod k udržitelnému
   střednědobému růstu prostřednictvím opatření zvyšujících produktivitu a vhodných mzdových
   politik, které budou napomáhat obnově konkurenceschopnosti.
   Toto doporučení je určeno Irsku.
   V Bruselu dne .
                                             Za Radu
                                             předseda/předsedkyně
CS                                              6                                              CS


Důležité právní upozornění

|

52008DC0070

Doporučení Komise Radě o účasti Evropského společenství na jednáních o právně závazném nástroji týkajícím se rtuti v návaznosti na rozhodnutí 24/3 Řídící rady programu OSN pro životní prostředí (UNEP)  /* KOM/2008/0070 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.2.2008KOM(2008) 70 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚo účasti Evropského společenství na jednáních o právně závazném nástroji týkajícím se rtuti v návaznosti na rozhodnutí 24/3 Řídící rady Programu OSN pro životní prostředí (UNEP)A. DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. CÍLECílem tohoto doporučení je zajistit Společenství pevně danou, sourodou a účinnou vyjednávací pozici při nadcházejícím procesu, který za účelem přijetí mezinárodního právně závazného nástroje týkajícího se rtuti zahájila Řídící rada Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) na svém 24. zasedání (rozhodnutí 24/3 o nakládání s chemickými látkami).2. OBECNÉ SOUVISLOSTIJiž v roce 2003 UNEP uznal, že jsou dostatečně doloženy významné celosvětové škodlivé účinky rtuti a jejích sloučenin, jež opravňují k další mezinárodní akci ke snížení rizika pro lidské zdraví a životní prostředí, které představují emise rtuti a jejích sloučenin do životního prostředí. Rozhodnutí, jímž se zřídil „Program pro mezinárodní akci týkající se rtuti“, však neobsahovalo žádnou výzvu k právně závazné akci týkající se rtuti v celosvětovém měřítku.Na 23. zasedání Řídící rady UNEP bylo přijato rozhodnutí 23/9, podle něhož se na dalším zasedání rady měla posoudit „potřeba další akce týkající se rtuti, která by zohlednila celou řadu alternativ, včetně možnosti právně závazného nástroje, partnerství a dalších akcí“.Na 24. zasedání Řídící rady UNEP byla znovu zahájena diskuse k tomu, zda je zapotřebí právně závazný nástroj v mezinárodním měřítku. Dosud se nedospělo k dohodě. Řídící rada však rozhodla o seznamu prioritních otázek, včetně snížení celosvětové poptávky po rtuti, jakož i její nabídky, a ustavila k tomuto účelu vytvořenou otevřenou pracovní skupinu („ad hoc open-ended working group“), která má pověření k tomu, aby u každé priority přezkoumala škálu dostupných následných opatření a strategií, proveditelnosti a účinnost dobrovolných a právně závazných přístupů, možnosti provádění a náklady a přínosy následných opatření a strategií[1].Tato účelově vytvořená otevřená pracovní skupina by měla zasedat dvakrát, poprvé před 10. zvláštním zasedáním Řídící rady UNEP v týdnu od 12. listopadu 2007 a podruhé v době mezi uvedeným zvláštním zasedáním a 25. řádným zasedáním Řídící rady UNEP plánovaném na únor 2009. Skupina má pověření předložit na zvláštním zasedání zprávu o pokroku a na 25. zasedání řídící rady závěrečnou zprávu, která by obsahovala možnosti a doporučení pro dosažení konsenzu.Na úrovni EU přijala Komise v roce 2005 Strategii Společenství týkající se rtuti[2]. Akce 5 strategie zní takto: „ Komise zamýšlí … ukončení vývozu rtuti ze Společenství do roku 2011, aby tak aktivně přispěla k navrhovanému celosvětovému úsilí ukončit primární výrobu rtuti a zastavit zpětné uvádění přebytků na trh…. “ Akce 20 stanoví, že: „aby došlo ke snížení zásob rtuti na mezinárodní úrovni, bude Společenství obhajovat celkové zastavení primární výroby a podpoří ostatní země v ukončení opětovného uvádění přebytků na trh.“ Rada na strategii reagovala v usnesení ze dne 24. června 2005, v němž podtrhla nutnost dané akce, ale též uvedla, že toto ukončení vývozu „ nebude dostačující pro ochranu lidského zdraví a životního prostředí před negativními účinky rtuti, uvolňované do životního prostředí; proto je navíc potřebný mezinárodní závazek za účelem dohody o právně závazném nástroji“ .Na tomto postoji EU trvala i na 24. zasedání Řídící rady UNEP (5.–9. února 2007). Právně závaznému předpisu byly do určité míry nakloněny africké a jihoamerické státy; ostatní země, jako například USA, Kanada, Čína a Indie, se však odmítly, alespoň prozatím, zavázat k tomu, že se budou o právně závazný nástroj zasazovat.Je proto zřejmé, že uvedená čtyřstupňová struktura, kterou zavedl UNEP, bude rozhodující pro závazek mezinárodního společenství k další akci v podobě právně závazného nástroje či upřednostnění jiných nástrojů. Ačkoli pracovní skupina z formálního hlediska není určena jako subjekt pro vyjednávání, z posledních zasedání řídící rady je zřejmé, že v prvním stádiu své činnosti bude tato skupina fungovat ve velké míře jako mezinárodní vyjednávací výbor. Cíl Společenství o dosažení mezinárodního právně závazného nástroje týkajícího se rtuti je proto třeba předkládat a obhajovat sourodým a přesvědčivým způsobem. Velký význam proto bude mít posílení spolupráce, která by měla do daného procesu přispět svou vysokou kvalitou.3. PLATNÉ PřEDPISY SPOLEčENSTVÍRtuť je látkou, která je na úrovni Společenství již velkou měrou upravena platnými právními předpisy. Acquis týkající se rtuti sestávají z přibližně desíti směrnic a rozhodnutí, jimiž se omezuje obsah rtuti v některých výrobcích, od kosmetických prostředků k bateriím, či uvádění výrobků obsahujících rtuť na trh a jejich používání. Přehled právních předpisů Společenství týkajících se rtuti je uveden v kapitole 5.3 posouzení dopadů připojeného k nedávnému návrhu nařízení o zákazu vývozu a bezpečném skladování kovové rtuti[3]. Jiným důležitým právním předpisem Společenství, který dosud prochází legislativním procesem, je návrh směrnice, pokud jde o omezení uvádění na trh určitých měřicích zařízení obsahujících rtuť[4]. Tento návrh, jakož i vlastní strategie týkající se rtuti, jsou doplněny posouzením dopadů.B. DOPORUČENÍS ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise doporučuje, aby:a) Rada zmocnila Komisi, jménem Evropského společenství a v záležitostech spadajících do pravomoci Společenství, k účasti na jednáních o právně závazném nástroji týkajícím se rtuti v návaznosti na rozhodnutí Řídící rady UNEP 24/3, která budou zahájena v rámci účelově vytvořené otevřené pracovní skupiny zřízené daným rozhodnutím;b) Rada zmocnila Komisi vést tato jednání jménem Evropského společenství po konzultaci se zvláštním výborem určeným Radou v souladu se směrnicemi pro vyjednávání uvedenými v příloze;c) pokud se jednání týkají záležitostí, které spadají do sdílené pravomoci Společenství a členských států, Komise a členské státy v průběhu vyjednávacího procesu úzce spolupracovaly ve snaze dosáhnout jednoty v mezinárodním zastupování Evropského společenství;PŘÍLOHASměrnice pro vyjednávání1. V rámci posuzování a vyjednávacího procesu pod záštitou UNEP Komise zajistí, že bude zohledněna celá škála opatření a dostupných možností pro celosvětové řízení rizik v souvislosti se rtutí, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost primární výrobě rtuti, omezením pro obchodování s kovovou rtutí, s výrobky obsahujícími rtuť a použití v průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů. Komise bude usilovat o rychlé přijetí vhodných právně závazných opatření, která se vztahují na uvedené otázky a příslušné aktéry na světovém trhu.2. Komise zajistí, že ustanovení budoucího právně závazného nástroje jsou v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství, mezinárodními závazky a cíli politik Společenství, zejména Strategií Společenství týkající se rtuti.3. Komise zajistí, aby předloha právně závazného nástroje týkající se rtuti obsahovala vhodná ustanovení, která by umožnila, aby se Společenství stalo smluvní stranou nástroje.4. Komise podá Radě zprávu o výsledcích jednání a případně o jakémkoli problému, který by během jednání vyvstal.[1] Rozhodnutí Řídící rady UNEP 24/3 ze dne 9. února 2007.[2] KOM(2005) 20 v konečném znění, 28.1.2005.[3] KOM(2006) 636 v konečném znění, 26.10.2006.[4] KOM(2006) 69 v konečném znění, 21.2.2006.


				|

		52014PC0077

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o schválení uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Srbsko na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii /* COM/2014/077 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Rada dne 24. září 2012
zmocnila Komisi, aby jménem Evropské unie a jejích členských států a
Chorvatské republiky zahájila jednání se Srbskem za účelem uzavření
protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi
Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné
straně a Republikou Srbsko na straně druhé, který
zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
Dne 28. ledna 2013 a 13. března
2013 proběhla dvě kola jednání a po nich následovaly další technická
upřesnění a korespondence. Dne 10. prosince 2013 byl protokol Komisí
a vládou Srbska parafován. Znění návrhu protokolu je přiloženo.
Komise navrhuje, aby Rada
rozhodla o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu jménem Evropské
unie a jménem Evropské unie a jejích členských států protokol
uzavřela. Evropské společenství pro atomovou energii (ESAE) je
rovněž stranou dohody o stabilizaci a přidružení. Pokud jde o
uzavření protokolu jménem Evropského společenství pro atomovou
energii, navrhuje Komise, aby Rada vydala schválení podle čl. 101 druhého
pododstavce Smlouvy o založení ESAE.
V souladu s článkem 101
Smlouvy o ESAE přijímá rozhodnutí o podpisu dohody Komise a rozhodnutí o
uzavření dohody přijímá Komise se schválením Rady. Je proto nezbytné
přijmout oddělená rozhodnutí o podpisu a o uzavření protokolu
Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii.
Za účelem uzavření
protokolu jménem Evropského společenství pro atomovou energii Komise
navrhuje, aby Rada:
–
vydala schválení v souladu s čl. 101 druhým
pododstavcem Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou
energii.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o schválení uzavření Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Srbsko na
straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky
k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou
energii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení
Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na
čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rada dne 24. září 2012 pověřila
Komisi, aby zahájila jednání s Republikou Srbsko za účelem uzavření
Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými
společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a
Republikou Srbsko na straně druhé, který zohledňuje přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“)
(2)
Tato jednání byla úspěšně ukončena
parafováním protokolu dne 10. prosince 2013.
(3)
Uzavření protokolu Komisí by mělo být
schváleno, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského
společenství pro atomovou energii.
(4)
Na podpis a uzavření protokolu se vztahuje
samostatný postup, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie a
členských států.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Tímto se schvaluje, aby Evropská komise jménem
Evropského společenství pro atomovou energii unie uzavřela Protokol k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Srbsko na
straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky
k Evropské unii.
Znění protokolu je přiloženo k
rozhodnutí o jeho podpisu.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda