Důležité právní upozornění

|

52009PC0570

Doporučení pro rozhodnutí Rady o stanovisku, které má Evropské společenství zaujmout k novému sjednání měnové dohody s Vatikánským městským státem  /* KOM/2009/0570 konecném znení - CNB 2009/0158 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.10.2009KOM(2009) 570 v konečném znění2009/0158 (CNB)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo stanovisku, které má Evropské společenství zaujmout k novému sjednání měnové dohody s Vatikánským městským státemDŮVODOVÁ ZPRÁVAMezi Evropským společenstvím a Monakem, San Marinem a Vatikánem byly uzavřeny měnové dohody, a to v zájmu právní kontinuity s ujednáními, jež existovala mezi těmito zeměmi na straně jedné a Francií a Itálií na straně druhé před zavedením eura.Deset let poté, co zákonné měny Itálie a Francie užívané Monakem, San Marinem a Vatikánem nahradilo euro, vyzvala Rada Komisi k revizi platných měnových dohod[1]. Výsledky posouzení byly přijaty ve sdělení Komise o platných měnových dohodách s Monakem, San Marinem a Vatikánem[2]. Komise dospěla k závěru, že měnové dohody v jejich stávající formě je třeba pozměnit tak, aby se zajistil konzistentnější přístup ve vztazích mezi Společenstvím a zeměmi, jež dohody podepsaly. Touto předlohou doporučení pro rozhodnutí Rady se vymezuje pozice, kterou má zaujmout Společenství při novém sjednání dohody s Vatikánským městským státem.Komise navrhuje znovu sjednat a pozměnit tato ustanovení:-  Transpozice relevantních právních předpisů ESZávazky Monaka, San Marina a Vatikánu vyplývající z odpovídajících měnových dohod se Společenstvím jsou velice nestejné. Měnová dohoda s Monackým knížectvím zahrnuje největší počet závazků. Oproti dohodě s Monakem neobnášejí dohody s Vatikánem a San Marinem žádný zvláštní závazek transponovat právní předpisy EU v oblasti ochrany hotovosti v eurech proti padělatelství a způsoby spolupráce v rámci Společenství v této oblasti. Aby se vytvořily rovné rámcové podmínky a zajistila přiměřená ochrana eurobankovek a euromincí proti padělání, musí Vatikán i Marino uplatňovat relevantní právní předpisy Společenství.Protože ve Vatikánu neexistuje bankovní odvětví ve vlastním slova smyslu, není třeba transponovat bankovní a finanční právní předpisy Společenství.-  Vyhodnocovací mechanismyV kontrastu s postupem stanoveným v dohodě s Monakem nebylo přijato v dohodách s Vatikánem a se San Marinem žádné ustanovení pro vyhodnocovací postup. Při neexistenci řádně upraveného vyhodnocovacího postupu nepodávají Vatikán a San Marino pravidelné zprávy o provádění dohod a nejsou řádně informovány o legislativním vývoji v oblastech spadajících do působnosti dohod. Komise tudíž navrhuje vytvořit dva nové společné výbory – podobné stávajícímu společnému výboru s Monackým knížectvím – s Vatikánským městským státem a s Republikou San Marino.Společný výbor s Vatikánským městským státem by byl složen ze zástupců Vatikánského městského státu, Itálie, Evropské komise a Evropské centrální banky. Výbor by měl na starosti usnadňovat provádění dohody a projednávat možné změny v seznamu právních předpisů Společenství, které má používat Vatikán. Měl by také mít rozhodovací pravomoc ohledně omezeného počtu otázek, kterou mu svěří měnová dohoda (např. schvalovat změnu mincovny razící a dodávající vatikánské euromince).-  Strop pro emisi euromincíZ historických důvodů byly stropy pro maximální roční emise Monaka, San Marina a Vatikánu stanoveny dvěma odlišnými způsoby (Monako smí v současnosti vydat maximálně 1/500 množství mincí vyražených ve Francii, zatímco Vatikán a San Marino mají pevné kvóty), což vede k velmi odlišným výsledkům.Aby se zajistilo spravedlivé zacházení se všemi zeměmi v souvislosti s měnovými dohodami, navrhuje Komise zavést novou jednotnou metodu pro výpočet stropů pro emisi euromincí (tj. metodu, která by se měla používat také v budoucích dohodách). Komise také navrhuje zvýšit stropy emisí u zemí, které podepsaly měnové dohody, aby se umožnil určitý oběh jejich mincí. Mince vyražené v nízkých množstvích jsou sběrateli mincí velice žádané. V důsledku toho tyto mince neslouží svému původnímu účelu být pouze platebním nástrojem, ale jsou uchovávány výlučně jakožto sběratelské předměty.Nové stropy by byly složeny z pevné a proměnlivé části:1.  Pevná část by měla pokrývat poptávku sběratelů mincí. Podle obecných odhadů by k pokrytí poptávky na spotřebitelském trhu měla být dostatečná částka přibližně 2 100 000 EUR.[3]2.  Proměnlivá část by v případě Vatikánu vycházela z průměrné emise na hlavu v Itálii. Průměrný počet mincí na hlavu vydaný v Itálii v roce (n-1) by se vynásobil počtem obyvatel Vatikánského městského státu.Za použití nové metody by se strop emisí Vatikánského městského státu přibližně zdvojnásobil oproti stávající kvótě.-  Pravidla pro ražbu euromincíStávající měnové dohody vyhrazují právo razit a dodávat vatikánské a sanmarinské euromince státní mincovně Itálie. Toto pravidlo bylo zavedeno z historických důvodů v době, kdy hotovost v eurech ještě nebyla v oběhu a téměř všechny země eurozóny razily euromince pouze pro svou vlastní potřebu. Situace se nyní změnila tak, že mnoho zemí eurozóny si dnes své euromince nechává razit v jiné zemi eurozóny. Komise tudíž navrhuje otevřít pro Vatikán a San Marino možnost objednávat si své euromince v jiné mincovně EU, jež má zkušenosti s ražbou a dodáváním euromincí . Změnu mincovny však musí schválit společný výbor.-  Volba příslušného souduStávající měnové dohody neposkytuje Společenství žádný vliv v případě, že země, které měnové dohody podepsaly, neplní své závazky (např. včas netransponují relevantní právní předpisy Společenství), kromě nejzazší – a tudíž nepravděpodobné – možnosti jednostranně odstoupit od dohody. Komise tudíž navrhuje zvolit si Evropský soudní dvůr jako soud příslušný pro řešení sporů v souvislosti s měnovými dohodami.2009/0158 (CNB)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo stanovisku, které má Evropské společenství zaujmout k novému sjednání měnové dohody s Vatikánským městským státemRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 111 odst. 3 uvedené smlouvy,s ohledem na doporučení Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[5],vzhledem k těmto důvodům:3.  Od zavedení eura je Společenství příslušné pro měnové záležitosti a pro otázky směnného kurzu.4.  Rada rozhoduje o režimech pro sjednávání a uzavírání dohod o měnových záležitostech a otázkách směnného kurzu.5.  Italská republika uzavřela dne 29. prosince 2000 jménem Společenství měnovou dohodu s Vatikánským městským státem.6.  Rada dospěla dne 10. února 2009 k závěru, že Komise by měla prověřit, zda stávající dohody fungují, a uvážit, zda by se neměly zvýšit stropy při emisi mincí.7.  Ve sdělení o tom, jak fungují měnové dohody s Monakem, San Marinem a Vatikánem[6], dospěla Komise k závěru, že měnovou dohodu s Vatikánským městským stuátem v platném znění je třeba změnit tak, aby se zajistil konzistentnější přístup ke vztahům mezi Společenstvím a zeměmi, které měnovou dohodu podepsaly.8.  Měnovou dohodu s Vatikánem je tudíž třeba co možná nejdříve sjednat znovu tak, aby nový režim vstoupil v platnost dnem 1. ledna 2010, spolu s novými pravidly o podmínkách zavádění euromincí, jež byly stanoveny v doporučení Komise ze dne 19. prosince 2008 o společných obecných zásadách pro národní strany a o emisi euromincí určených do oběhu, které schválila Rada ve svých závěrech dne 10. února 2009,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Italská republika oznámí Vatikánskému městskému státu, že je třeba co možná nejdříve změnit stávající měnovou dohodu mezi Italskou republikou, jménem Evropského společenství, a Vatikánským městským státem a navrhne mu jednání o relevantních ustanoveních dohody.Článek 2Při sjednávání dohody s Vatikánským městským státem usiluje Společenství o dosažení těchto změn:9.  Dohoda se uzavírá mezi Společenstvím a Vatikánským městským státem. Zněním této dohody je kodifikovaný text stávající dohody včetně změn.10.  Vatikánský městský stát se zavazuje přijmout veškerá vhodná opatření formou přímých transpozic nebo případných rovnocenných opatření pro používání veškerých relevantních právních předpisů Společenství o předcházení praní peněz, o předcházení podvodům a padělání peněz i bezhotovostních platebních prostředků.11.  Je třeba zrevidovat metodu určování stropu u emise vatikánských euromincí. Nový strop se vypočte metodou, která zahrne na jedné straně pevnou část, jež by měla uspokojit poptávku na trhu sběratelů mincí, a tak zamezit nadměrným numismatickým spekulacím s vatikánskými mincemi, a na druhé straně proměnlivou část, jež se vypočítá jako průměr emise mincí na hlavu v Itálii v roce n-1 vynásobený počtem obyvatel Vatikánu. Aniž je dotčeno vydání sběratelských mincí, stanoví dohoda minimální poměrná část vatikánských euromincí, jež se mají uvést do oběhu v nominální hodnotě, na 51 %.12.  K monitorování pokroku v provádění dohody se zřizuje společný výbor. Ten je složen ze zástupců Vatikánského městského státu, Italské republiky, Komise a ECB. Společný výbor může každoročně zrevidovat pevnou část s přihlédnutím k inflaci a výboji na sběratelském trhu. Usnáší se jednomyslně. Společný výbor přijme svůj jednací řád.13.  Euromince Vatikánského městského státu razí Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato. Vatikánský městský stát však se souhlasem společného výboru může pověřit ražbou mincí jiného dodavatele z mincoven pro euromince v EU. Pro účely schválení celkového objemu emise ze strany ECB se objem mincí vydaných Vatikánským městským státem připočte k objemu mincí vydaných domovskou zemí mincovny razící euromince.14.  Pro řešení sporů v souvislosti s dohodou je příslušný Soudní dvůr Evropských společenství.Pokud se Společenství nebo Vatikán domnívá, že druhá strana nesplnila závazek z měnové dohody, může věc předat Soudnímu dvoru. Rozsudek soudního dvora je pro obě strany závazný a obě strany učiní nezbytná opatření pro dosažení souladu s rozsudkem ve lhůtě stanovené v rozsudku Soudního dvora. Pokud Společenství nebo Vatikán nepřijme nezbytná opatření k dosažení souladu s rozsudkem v dané lhůtě, může druhá strany dohodu okamžitě ukončit.Článek 3Jednání s Vatikánským městským státem vedou Italská republika a Komise jménem Společenství. Evropská centrální banka se na jednáních plně účastní v oblasti své pravomoci. Italská republika a Komise předloží předlohu dohody Hospodářskému a finančnímu výboru, aby tento zaujal stanovisko.Článek 4Dohodu uzavře Rada.Toto rozhodnutí je určeno Italské republice a Komisi.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Závěry Rady o společných obecných zásadách pro národní strany a pro emise euromincí určených k oběhu, 2922. zasedání Rady ECOFIN ze dne 10. února 2009.[2] KOM (2009) 359, 14.7.2009[3] San Marino se například s určitým úspěchem soustředilo na ražení euromincí s vybranou denominací: tyto mince se nyní používají k transakcím v nominální hodnotě.[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] KOM(2009) 359.


				|

		52014DC0403

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na rok 2014 /* COM/2014/0403 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Bulharska na rok
2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na rok 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a provést doporučení určená
jednotlivým zemím.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a vydala
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období
2012–2016.
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[5],
která zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik v
roce 2014. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[6], ve které je Bulharsko
uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
výsledky hloubkového přezkumu Bulharska[7],
který provedla podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011.
Analýza Komise vedla k závěru, že Bulharsko se potýká s
makroekonomickou nerovnováhou, která si žádá sledování a politické kroky.
Politický zásah si vyžaduje zejména pomalu postupující přizpůsobování
trhu práce, zatímco korekce vnější pozice a snižování zadlužení
podniků zdárně pokračují.
(8)
Dne 17. dubna 2014 předložilo Bulharsko
svůj národní program reforem na rok 2014 a konvergenční program na
rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie vytyčené v
konvergenčním programu na rok 2014 je dosáhnout do roku 2016
střednědobého cíle strukturálního deficitu ve výši -1 % HDP. Tento
střednědobý cíl je ambicióznější než požadavek obsažený v Paktu
o stabilitě a růstu. Bulharsko využívalo možnosti dočasné
odchylky od střednědobého cíle, která představovala 0,6 % HPD v
roce 2013 a 0,1 % HDP v roce 2014 a byla udělena pro společně
financované projekty. Program počítá se zhoršením (přepočteného)
strukturálního salda o 0,3 % HDP v roce 2014 na -1,3 % HDP, a se zlepšením o
0,3 % HDP v roce 2015 na -1,0 % HDP, čímž se zajistí opětovný soulad
se střednědobým cílem. Míra růstu veřejných výdajů by
v letech 2014–2015 neměla přesáhnout referenční střednědobé
výdajové kritérium. Rozpočtový plán je tudíž v souladu s požadavky
Paktu o stabilitě a růstu. Míra zadlužení je mnohem nižší než
60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává, že do konce
programového období se pouze lehce zvýší na 20,6 % HDP. Makroekonomický scénář,
na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního
programu, je pro období 2014–2015 optimistický, neboť se očekává, že
roční růst v roce 2014 dosáhne 2,1 % a v roce 2015 pak 2,6 %, namísto
1,7 %, resp. 2,0 % předpokládaných v prognóze Komise z jara 2014.
Podle prognózy Komise je odchylka Bulharska od jeho střednědobého
cíle v roce 2014 vyšší, než se povoluje na základě dočasné odchylky
udělené pro společně financované projekty, a požadovaný návrat
ke střednědobému cíli se v roce 2015 neočekává. Na základě
posouzení konvergenčního programu na rok 2014 a prognózy Komise podle
nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že v období 2014–2015
existuje riziko odchýlení se od střednědobého cíle.
(10)
Ústředními problémy v Bulharsku zůstávají
dodržování daňových předpisů a kvalita daňové správy.
Dostupné odhady poukazují na značný objem stínové ekonomiky, což potvrzují
údaje o nehlášené práci v Bulharsku. Správní náklady související
s výběrem daní a náklady na dodržování daňových
předpisů jsou relativně vysoké. Navzdory několika
přijatým opatřením, jež mají tyto problémy řešit, Bulharsko
stále postrádá plně rozvinutou strategii pro dodržování daňových
předpisů, kterou by se řídila činnost všech orgánů
pověřených výběrem daní a která by zahrnovala
předběžnou analýzu nejvýznamnějších rizik spojených s
výběrem daní a hodnocení již zavedených opatření, včetně
zjednodušujících opatření a lepších kontrol.
(11)
V roce 2013 Bulharsko ustoupilo ze svých minulých
závazků v oblasti důchodové reformy. Byly zavedeny další systémy
předčasného odchodu do důchodu a plánované každoroční
zvyšování zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu bylo
odloženo. Nedošlo k žádnému pokroku v oblasti sjednocení důchodového
věku mužů a žen a nebyla přijata žádná opatření ke zpřísnění
kritérií pro přiznání invalidního důchodu a kontrol, jež by zamezily
neoprávněnému přiznávání invalidních důchodů. Bulharsko má
jednu z nejrychleji stárnoucích populací v EU, což má negativní dopady na trh
práce, potenciál ekonomického růstu a financování důchodového
systému. Bulharsko proto musí pokračovat v reformě svého
důchodového systému. Bulharsko se rovněž potýká se závažnými problémy
v oblasti racionalizace a řízení odvětví nemocniční péče,
včetně netransparentního financování nemocnic a
nedostatečně rozvinuté ambulantní péče. Kromě toho vysoká
míra oficiálních i neoficiálních poplatků hrazených přímo pacienty v
podstatě některým skupinám populace znemožňuje přístup ke
zdravotní péči. Indikátory zdravotního stavu jsou v porovnání s ostatními
členskými státy špatné a vyplývá z nich, že v budoucnu by mohly být
vyžadovány strukturálně vyšší veřejné výdaje na zdravotnictví.
(12)
Trh práce v posledních letech nedosahoval
příliš dobrých výsledků a to omezovalo přizpůsobivost
ekonomiky a oslabovalo její potenciál růstu. Nezaměstnanost se
v roce 2013 stabilizovala, avšak počet nezaměstnaných mladých
lidí a dlouhodobě nezaměstnaných nadále rostl. Bulharsko má jeden z
nejvyšších podílů mladých lidí, kteří nemají zaměstnání a
neúčastní se ani vzdělávání nebo odborné přípravy, což vede k
vysoké míře nevyužití a nedostatečného rozvoje lidského kapitálu. V
rozvoji kapacit úřadu práce bylo dosaženo jen velmi omezeného pokroku.
Rovněž je zapotřebí rozšířit působnost a účinnost
aktivních politik na trhu práce. Bulharsko postrádá účinná opatření
zaměřená na mladé lidi neregistrované u úřadu práce,
včetně Romů, jež by byla v souladu s cíli záruky pro mladé lidi.
Značná část nezaměstnaných nevyužívá standardních záchranných
sítí (dávky v nezaměstnanosti, sociální pomoc) a místo toho spoléhá na
solidaritu v rámci rodiny nebo na práci na černo. Občané Bulharska
čelí jednomu z nejvyšších rizik chudoby či sociálního vyloučení
v celé EU. Minimální limity pro odvody na sociální zabezpečení by mohly
nekvalifikovaným pracovníkům bránit v plném zapojení do formální
ekonomiky. Bylo provedeno několik analýz k posouzení možného dopadu, které
je třeba vyhodnotit a na jejich základě provést odpovídající kroky. V
Bulharsku neexistují jasná pravidla pro transparentní stanovení minimální mzdy.
Zákonem stanovená minimální mzda byla v roce 2013 významně zvýšena, což
může mít nepříznivý dopad na zaměstnanost, a situace by tudíž
měla být sledována.
(13)
Bulharsko dosud nepřijalo zákon o školním
vzdělávání, který by poskytoval rámec pro provedení potřebných
komplexních reforem vzdělávacího systému, včetně modernizace
osnov a lepšího vzdělávání učitelů. Je třeba zvýšit kvalitu
odborného vzdělávání a přípravy v Bulharsku a lépe je začlenit
do systému všeobecného vzdělávání, což by usnadnilo flexibilní
přechod mezi různými typy škol, omezilo předčasné
ukončování školní docházky a zlepšilo přístup k celoživotnímu
učení. Oproti tomu vysokoškolské vzdělávání se trvale potýká s tím,
jak lépe vyhovět potřebám trhu práce. Ke slabým výsledkům
přispívá také nízká úroveň certifikace kvality. Projednává se nová
strategie v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jež vyzývá k
restrukturalizaci řízení univerzit prostřednictvím přímého
zapojení zúčastněných stran, např. podniků a studentů,
konsolidaci univerzit a k přístupu orientovanému na výsledky vedoucímu k
lepšímu sladění dosaženého vzdělání s požadavky trhu práce.
Přetrvávajícím problémem je přístup ke vzdělání pro děti ze
znevýhodněného prostředí, především romského původu.
Dvouletá povinná předškolní docházka je klíčovým opatřením
vedoucím k pozitivním výsledkům, které by mělo být důsledně
uplatňováno, spolu s opatřeními k zabránění
předčasnému ukončování školní docházky. Je zapotřebí
rozšířit stávající iniciativy zaměřené na lepší vzdělávání
učitelů a omezení faktické segregace na školách. Pravidla, podle
nichž je poskytování příspěvků na dítě podmíněno jeho
školní docházkou, nejsou stále účinně uplatňována.
(14)
Zvýšené úsilí o modernizaci veřejné správy
mělo jen omezený dopad z důvodu roztříštěnosti
přístupu a nedostatečného odhodlání k provedení důkladných
reforem. Bulharsko potřebuje koordinovanou strategii pro reformu
veřejné správy, která by vedla k větší profesionalitě a
nezávislosti veřejné správy a jejích regulačních orgánů a
zahrnovala by systém pro jmenování a profesní postup státních
zaměstnanců založený na zásluhách a účinné struktury pro
řešení korupce. Je zapotřebí trvalého úsilí ke zlepšení všeobecného
podnikatelského prostředí. Problém představují postupy pro získání
povolení a registraci podniků. Úpadková řízení trvají více než
tři roky a míra vymožení pohledávek je nízká. V roce 2013 byly
přijaty nové předpisy týkající se pozdních plateb, a je nutné, aby
byly uplatňovány. Rozvoj elektronické veřejné správy stagnoval a
koordinace vedoucí k zajištění interoperability systémů a
vytvoření jednotného kontaktního místa je nedostatečná, čímž je
podkopáváno úsilí o zvýšení transparentnosti a snížení administrativní
zátěže. V oblasti veřejných zakázek chybí jednoduchý kodifikovaný
právní rámec, což vede ke složitému právnímu a správnímu prostředí, které
u hospodářských subjektů vyvolává nejistotu. Závažným problémem ovlivňujícím
podnikatelské prostředí v Bulharsku zůstává rovněž nezávislost
soudnictví. Bulharsko přijalo určité kroky k řešení korupce,
avšak doposud bylo dosaženo jen omezeného celkového pokroku, který zůstává
nejistý a vyžaduje důslednější kontroly a odrazující sankce v
případě střetu zájmů. Rovněž je třeba zajistit
lepší koordinaci mezi protikorupčními institucemi a chránit je před
politickými vlivy.
(15)
Hospodářská soutěž v odvětví
elektrické energie a plynu je i nadále omezená. V zájmu lepšilo fungování
trhu s energií je třeba zlepšit zejména nedostatečnou výměnu
elektřiny a plynu a řešit absenci transparentního velkoobchodního
trhu. Volný trh s elektrickou energií ovládá jediný dodavatel a jeho omezená
velikost způsobuje, že hospodářská soutěž nemůže plnit svou
funkci při zajištění nákladové efektivnosti. Nezávislost a
účinnost vnitrostátního regulačního orgánu zůstává i nadále
omezená. Vzhledem k závislosti na dovozu od omezeného počtu
dodavatelů a nedostatečnému rozvoji infrastruktury vzniká riziko výkyvů
v dodávkách. Byl navržen ucelený balík opatření ke zlepšení energetické
účinnosti, který by měl být v novém programovém období 2014–2020
financován z prostředků EU.
(16)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska. Komise posuzovala
konvergenční program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich
význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku
Bulharska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v EU tím, že členské
státy získají pro své budoucí rozhodování vstupy na úrovni Unie. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení č. 1 až 6.
(17)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada konvergenční program Bulharska a její stanovisko[8] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(18)
Na základě výsledků hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program
reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 3, 4 a 5,
DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Posílit
rozpočtová opatření pro rok 2014 s ohledem na odchýlení od
požadavků Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2015 posílit
rozpočtovou strategii, aby se zajistilo dosažení střednědobého
cíle a jeho plnění i v budoucnosti. Zajistit, aby nová fiskální rada byla
schopna plnit svou funkci. Provést komplexní daňovou strategii zaměřenou
na účinnější výběr daní, boj se stínovou ekonomikou a snížení
nákladů na dodržování daňových předpisů.
2.           Přijmout dlouhodobou
strategii pro důchodový systém, zahájit plánované každoroční
navyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a zavést
v dlouhodobém horizontu mechanismus pro přizpůsobování věku
odchodu do důchodu průměrné délce života, a zároveň
postupně ukončit možnosti předčasného odchodu do
důchodu a sjednotit zákonem stanovený důchodový věk mužů a
žen. Zpřísnit kritéria a postupy pro přiznávání invalidních
důchodů, například prostřednictvím lepšího
zohledňování zbylé pracovní schopnosti žadatelů. Zajistit účinné
poskytování zdravotní péče mimo jiné díky lepší transparentnosti
financování nemocnic, zdokonalení sítě nemocničních zařízení a
rozvoji ambulantní péče.

3.           Zlepšit efektivitu úřadu
práce prostřednictvím rozvoje systému sledování výkonnosti a lepšího
zaměření na nejzranitelnější občany, jako jsou např.
nekvalifikovaní a starší pracovníci, dlouhodobě nezaměstnaní a
Romové. Rozšířit dosah a účinnost aktivních politik na trhu práce
tak, aby odpovídaly profilům uchazečů o zaměstnání a
vztahovaly se i na neregistrované mladé lidi, kteří nemají zaměstnání
a neúčastní se ani vzdělávání nebo odborné přípravy, v souladu s
cíli záruky pro mladé lidi.
Zlepšit účinnost poskytování dávek v
nezaměstnanosti a sociální pomoci a jejich návaznost na aktivační
opatření. Provést komplexní přezkum minimálních limitů pro
odvody na sociální zabezpečení s cílem zajistit, aby systém
nevylučoval nekvalifikované pracovníky z trhu práce. V konzultaci se
sociálními partnery vypracovat transparentní pokyny týkající se úpravy zákonem
stanovené minimální mzdy s ohledem na dopady na zaměstnanost a
konkurenceschopnost. V zájmu zmírňování chudoby pokračovat ve
zlepšování dostupnosti a účelnosti sociálních služeb a transferů,
zejména pro děti a seniory.
4.           Přijmout zákon o školním
vzdělávání a pokračovat v reformách odborného a vysokoškolského
vzdělávání s cílem zvýšit úroveň a relevanci dosažených dovedností na
všech stupních a současně podporovat partnerství mezi
vzdělávacími institucemi a podniky v zájmu lepšího přizpůsobení
dovedností potřebám trhu práce. Zvýšit kvalitu institucí odborného
vzdělávání a přípravy a zlepšit přístup k celoživotnímu
učení. Vyvinout větší úsilí ke zlepšení přístupu znevýhodněných
dětí, zejména romského původu, ke kvalitnímu inkluzivnímu
předškolnímu a školnímu vzdělávání a důsledně
uplatňovat pravidla, podle nichž je poskytování příspěvků
na dítě podmíněno jeho školní docházkou.
5.           Pokračovat ve zlepšování
podnikatelského prostředí – zvláště pro malé a střední podniky –
omezením byrokracie, prosazováním elektronické státní správy, racionalizací
úpadkových řízení a prováděním právních předpisů týkajících
se pozdních plateb. Zdokonalit systém zadávání veřejných zakázek prostřednictvím
zvýšení správní kapacity, posílení předběžných kontrol
prováděných Úřadem pro veřejné zakázky a přijetí
konkrétních opatření k zavedení elektronického zadávání zakázek. Zvýšit
kvalitu a nezávislost soudnictví a intenzivněji potírat korupci.
6.           Pokročit v reformě
energetického odvětví s cílem posílit hospodářskou soutěž,
účinnost a transparentnost trhu a účinné využívání energie, zejména
prostřednictvím odstranění překážek na trhu, snížení podílu
regulovaného trhu, většího úsilí o vytvoření transparentního
velkoobchodního trhu s elektřinou a plynem, zrušení kvót a posílení
nezávislosti a správní kapacity regulačního orgánu v odvětví
energetiky. Urychlit projekty propojení rozvodných soustav se sousedícími
členskými státy a kandidátskými zeměmi a zvýšit kapacitu pro zvládání
výpadků zásobování.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306,
23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 403 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 76 final.
[8]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


Avis juridique important

|

52004SC0820

Doporučení pro doporučení Rady pro Maďarsko s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodku  /* SEK/2004/0820 konecném znení */

Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY PRO MAĎARSKO s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodku(předlozené Komisí)ODůVODNĚNÍDne 7.dubna 2004 publikovala Komise své Prognózy na jaro 2004 [1]. Podle těchto prognóz, které zohlednily údaje, které Maďarsko oznámilo v březnu 2004, se vseobecný vládní schodek na Slovensku snízil z 9,3% HDP v roce 2002 na 5,9% HDP v roce 2003 (hlavně díky absenci jednorázových vlivů, které přispěly ke zvýsení schodku v roce 2002 přiblizně o 3% HDP) a překročil tak referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP.[1]  Prognóza Komise na jaro 2004 je k dispozici na následující webové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na základě tohoto zjevného důkazu iniciovala Komise dne 12.května 2004 pro Maďarsko postup při nadměrném schodku a přijala zprávu předpokládanou v článku 104(3) Úmluvy  [2]. Dne 14.května 2004 obdrzela Komise program přiblízení Maďarska, který potvrdil hodnotu schodku 5,9% HDP za rok 2003.[2]  Úplný text této zprávy je k dispozici na následující webové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Aplikace postupu při nadměrném schodku (EDP) se řídí článkem 104 Úmluvy a Nařízením Rady (EC) č. 1467/97 "o urychlení a objasnění implementace postupu při nadměrném schodku", který je součástí Paktu stability a růstu [3]. Země, které vstoupily do EU 1.května 2004, jsou členskými státy s částečnou výjimkou a mají se vyhnout nadměrnému schodku, ale nelze pro ně uplatňovat sankce podle článku 104(9) a (11).[3]  OJ L 209, 2.8.1997Závěr zprávy Komise podle článku 104(3) Úmluvy uvádí, ze překročení maďarského schodku v roce 2003 nad referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP nebylo způsobeno neobvyklou událostí, která by se vymkla kontrole maďarských orgánů, ani značným poklesem hospodářství ve smyslu Paktu stability a růstu, protoze reálný růst HDP dosáhl v roce 2003 2,9%. Pokud jde o vývoj v roce 2004, zpráva uzavírá, ze vseobecný státní schodek se pravděpodobně snízí,ale zůstane nad 3% HDP. Konkrétně Prognóza Komise na jaro 2004 předpovídá vseobecný vládní schodek 4,9% HDP v roce 2004, coz se přiblizuje 4,6% HDP, které v programu přiblízení předpovídaly maďarské orgány. Na základě prognóz Komise na jaro 2004 zpráva Komise také uzavírá, ze poměr zadluzení ku HDP, který v roce 2003 dosáhl 59% HDP, zůstane v roce 2004 mírně pod referenční hodnotou Úmluvy ve výsi 60% přiblizně na 59%, jak také předpovídaly maďarské orgány v programu přiblízení.Článek 104(4) Úmluvy říká, ze ,Výbor uvedený v článku 114 (tedy Ekonomický a finanční výbor) musí formulovat stanovisko ke zprávě Komise." Výbor vydal svoje stanovisko dne 24.května 2004, v němz se přihlásil k hodnocení ve zprávě Komise. Konkrétně Výbor dosel k závěru, ze rozpočtová situace v Maďarsku naznačuje existenci nadměrného schodku podle prvních dvou kritérií předpokládaných v článku 104(2) pro identifikaci takových schodků. Zohlednění dalsích relevantních faktorů, konkrétně střednědobé rozpočtové pozice a poměru veřejných investic nezměnilo hodnocení na základě samotných kritérií. Výbor také povazoval za pravděpodobné, ze vseobecný vládní schodek v roce 2004 bude i nadále překračovat úroveň referenční hodnoty Úmluvy a ze vseobecný hrubý vládní dluh zůstane pod úrovní referenční hodnoty Úmluvy 60% HDP.Po přezkoumání relevantních faktorů obsazených ve své zprávě a při zohlednění stanoviska Výboru zastává Komise stanovisko, ze v Maďarsku existuje nadměrný schodek. Toto stanovisko přijaté Komisí dne 24.června 2004 bylo podle článku 104(5) Úmluvy adresováno Radě. Komise doporučila, aby Rada příslusným způsobem rozhodla v souladu s článkem 104(6). Dále Komise předkládá Radě doporučení pro Doporučení Rady určené Maďarsku s cílem odstranění situace nadměrného schodku podle článku 104(7) Úmluvy. Vzhledem k tomu, ze článek 104(9) nelze aplikovat na členské země s částečnou výjimkou, můze si monitorování implementace kroků, které Maďarsko učiní, vyzádat dalsí doporučení Rady podle článku 104(7).Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY PRO MAĎARSKO s cílem odstranění situace nadměrného vládního schodku.RADA EVROPSKÉ UNIE,S ohledem na Úmluvu zakládající Evropské společenství a konkrétně na článek 104(7) této smlouvy;S ohledem na doporučení Komise;Vzhledem k tomu, ze(1) Podle článku 104 Úmluvy se mají členské státy vyhnout nadměrným vládním schodkům;(2) Pakt stability a růstu je zalozen na cíli zdravých vládních financí jako nástroje upevnění podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udrzitelný růst vedoucí k vytváření zaměstnanosti;(3) [5.července] 2004 Rada v souladu s článkem 104(6) rozhodla, ze v Maďarsku existuje nadměrný schodek;(4) Po rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Maďarsku musí Rada v souladu s článkem 104(7) Úmluvy a článkem 3 Nařízení Rady (EC) č. 146/97 současně předlozit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranění situace nadměrného schodku v dané lhůtě;(5) Podle článku 3(4) Nařízení Rady (EC) č.146/97 by toto doporučení mělo specifikovat, ze dotčený členský stát učiní efektivní opatření nejdéle do čtyř měsíců a ze náprava nadměrného schodku by měla být dokončena za rok od jeho identifikace, pokud nejde o zvlástní okolnosti. Tyto zvlástní okolnosti v případě Maďarska existují, a to kvůli pokračující strukturální změně hospodářství;(6) Existence zvlástních okolností autorizuje Radu, aby umoznila nápravu nadměrného schodku ve střednědobém rámci. Jako cestu úprav pro nápravu nadměrného schodku je vhodné uvazovat program sblizování předlozený Maďarskem v květnu 2004 a jeho následné aktualizace a Stanoviska Rady týkající se nadměrného rozpočtu. Program sblizování z května 2008 plánuje nápravu nadměrného schodku do roku 2007 s následujícími cíli pro vseobecný vládní schodek: 4,6% HDP v roce 2004, 4,1% HDP v roce 2005, 3,6% v roce 2006 a 3,1% v roce 2007 a 2,7% HDP v roce 2008. Cesta úprav je zalozena na makroekonomickém scénáři, který podle Stanoviska Rady z [5.července] 2004 k programu sblizování zohledňuje příznivé růstové předpoklady v letech, které tento program nepokrývá.(7) Podle Rady by rozpočtová konsolidační opatření měla zajistit jisté a trvalé zlepsení vseobecné vládní finanční rovnováhy a měla by být přizpůsobena pro zlepsení kvality veřejných financí a upevnění růstového potenciálu ekonomiky.DOPORUČUJE:- aby maďarské orgány odstranily situaci nadměrného schodku, a to co nejdříve;- aby maďarské orgány učinily ve střednědobém rámci opatření ke snízení schodku pod 3 % HDP do roku 2008, a to spolehlivým a udrzitelným způsobem v souladu s cestou pro snízení schodku specifikovanou ve Stanovisku Rady z [5.července] 2004 k programu sblizování předlozenému v květnu 2004;- aby maďarské orgány s důrazem implementovaly opatření plánovaná v programu sblizování z května 2004, zejména, aby byly v případě nutnosti připraveny zavést dalsí opatření s cílem dosazení cílové hodnoty vseobecného vládního schodku pro rok 2004;- aby maďarské orgány učinily s ohledem na tato plánovaná opatření efektivní kroky do 5.listopadu 2004, aby se dosáhlo cílového schodku pro rok 2005.Kromě toho Rada vyzývá maďarské orgány:- aby vyuzily veskerých přílezitostí k urychlení fiskální úpravy;- aby provedly plánované reformy veřejné správy, zdravotnictví a skolství pro zajistění předpovídaného snízení poměru výdajů a zlepsení dlouhodobé udrzitelnosti veřejných financí;- aby zajistily, ze plánovaná snízení daní jsou adekvátně financovaná a podmínily jejich implementaci dosazením cílových hodnot schodku.Toto doporučení je určeno pro Maďarskou republiku.V Bruselu dne [5.července 2004].Za RaduPředsedaxxxxxx


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Malty na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/75

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2017
   (2017/C 261/17)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Malta jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měla zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 2, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Maltě pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, kterého Malta dosáhla v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 18. dubna 2017 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 2. května 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Maltu se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda na období 2017–2020 plánuje z hlediska celkového salda udržení přebytku. Střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného rozpočtu ve vztahu k HDP je v programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že celkový poměr veřejného dluhu k HDP zůstane pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou a postupně se bude snižovat z 58,3 % v roce 2016 na 47,6 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je v případě roku 2017 realistický a pro léta 2018–2020 opatrný. Současně však existují možná rizika spojená s plněním rozpočtu.

               (7)

               Dne 12. července 2016 Rada Maltě doporučila, aby v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhla v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP. Výsledné údaje naznačují, že Malta svého střednědobého rozpočtového cíle dosáhla již v roce 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se očekává, že strukturální saldo poroste z přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2017 na 0,7 % HDP v roce 2018, čímž zůstane nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Malta ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodrží.

               (8)

               Bez ohledu na dosažení střednědobého cíle tři roky před stanoveným cílem předběhlo zvýšení výdajů růst potenciálního produktu. Pokud bude tento trend pokračovat i nadále, představuje to výzvu pro udržitelnost veřejných financí, a to zejména v případě nepředvídaných otřesů na straně příjmů. Příslušné orgány provedly přezkumy výdajů v některých oblastech veřejných výdajů, které jsou důležité zejména z hlediska udržitelnosti – zdravotní péče, vzdělávání a odborná příprava a sociální zabezpečení. Včasné a účinné provádění vyplývajících doporučení předurčí jejich účinnost při dosahování příslušných cílů. Veřejné finance Malty navíc i nadále čelí riziku udržitelnosti v dlouhodobém horizontu, a to z důvodu předpokládaných nákladů souvisejících se stárnutím populace, jako jsou např. zdravotní péče, dlouhodobá péče a důchody. Předpokládaný prudký nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva je především důsledkem výdajů na důchody, které podle odhadů zprávy o stárnutí obyvatelstva z roku 2015 vzrostou do roku 2060 o 3,2 procentního bodu HDP. Některá nedávno zavedená opatření pravděpodobně povedou k úsporám. Tyto úspory však pravděpodobně nebudou stačit k vyrovnání rostoucího tlaku na výdaje a nedokáží rozhodujícím způsobem zlepšit dlouhodobou udržitelnost. Proto bude možná nezbytné zavést další opatření.

               (9)

               Malta zavedla několik opatření k vyřešení dvojího problému vyplývajícího z důchodového systému – problému udržitelnosti a zajištění přiměřených důchodových příjmů. Opatření, která byla zavedena v rozpočtu na rok 2017, by měla mírně snížit riziko chudoby u starších lidí a poněkud zlepšit čistý náhradový poměr zaručeného minimálního důchodu. Ukazatele přiměřenosti důchodů však celkově poukazují na značný prostor ke zlepšení, včetně opatření na snížení vysokých rozdílů mezi muži a ženami.

               (10)

               Přetížení silniční dopravy se stalo překážkou podnikání a jeho externí (ekonomické a environmentální) náklady byly odhadnuty na 274 milionů EUR ročně a budou se pravděpodobně zvyšovat. Emise skleníkových plynů z dopravy navíc stále rostou a Maltě se pravděpodobně nepodaří splnit své emisní cíle pro rok 2020. Malta přijala ambiciózní vnitrostátní dopravní strategii s výhledem do roku 2050 a hlavní operační dopravní plán do roku 2025. Oba zahrnují různorodý soubor opatření k racionalizaci využívání soukromých automobilů, na podporu alternativních řešení mobility a k účinnějšímu využívání multimodálních a hromadných systémů dopravy. I když by tato opatření měla přinést podstatná zlepšení, bude přetížení silniční dopravy pravděpodobně i nadále růst a emise skleníkových plynů z dopravy se do roku 2030 budou snižovat pouze mírně.

               (11)

               Finanční systém je charakterizován významným počtem zahraničních institucí, které mimo jiné přilákalo příznivější daňové prostředí. Malta je jediným členským státem Unie, který využívá systém plného započtení daně z příjmu právnických osob a nabízí systém daňových úlev, resp. náhrad. Země má rozsáhlý soubor úmluv o zamezení dvojímu zdanění a nabízí atraktivní status daňového rezidenství pro jednotlivce. Dohled nad mezinárodně orientovaným podnikáním je však obtížný. Finanční sektor vykonává většinu svých aktivit mimo území Malty. Malta v tomto ohledu vyzvala MMF a Světovou banku, aby do konce roku 2018 provedly hodnotící program ve finančním sektoru. Malta je navíc smluvní stranou rozhodnutí Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) z ledna 2017 týkajícího se spolupráce orgánů dozoru v pojišťovnictví. ECP se nedávno rozhodla, na základě vlastního posouzení a na základě návrhu rozhodnutí ze strany maltského orgánu pro finanční služby, že odejme bankovní licenci malého poskytovatele služeb internetového bankovnictví, který přijímal vklady i mimo Maltu.

               (12)

               Navzdory dosaženému pokroku je třeba i nadále zlepšovat účinnost systému soudnictví. Ačkoli maltská vláda navrhla nová opatření týkající se druhé šance a platební neschopnosti, zdlouhavá řízení o insolvenci a oddlužení poškozují kvalitu podnikatelského prostředí v této zemi. Kromě toho rámec pro oddlužení nestanovuje žádnou lhůtu, a proto postrádá právní jistotu. S cílem tyto nedostatky řešit se změnou zákona o obchodních společnostech zavedly podstatné změny právního rámce v oblasti platební neschopnosti, jako je např. možnost mediace. Dopad těchto změn bude ještě předmětem analýzy.

               (13)

               Objevuje se nedostatek pracovních sil v celém spektru dovedností a přizpůsobování nabídky dovedností potřebám trhu práce je stále neúplné. Podstatná část pracovních sil na Maltě má i nadále nízkou kvalifikaci. I když se zvyšuje úroveň dosaženého vzdělání, procentní podíl předčasného ukončování školní docházky je nadále vysoký. Základní dovednosti mezi mladými lidmi jsou dosud slabé. Přístup k celoživotnímu učení a účast na něm – se zapojením zaměstnavatelů – se zlepšuje, včetně osob s nízkou úrovní dovedností, avšak s ohledem na rozsah problémů je nutno vyvíjet v tomto směru nadále úsilí. Významné investice do systému vzdělávání a odborné přípravy by měly přinést výsledky, zejména pokud budou příslušná opatření zachována a v budoucnu vylepšena. Míra zaměstnanosti se stále zvyšuje a míra nezaměstnanosti klesla pod 5 %. Účast na trhu práce je však i nadále mezi nejnižšími v Unii, zejména u starších a nedostatečně kvalifikovaných žen, což rovněž poukazuje na přetrvávající rizika sociálního vyloučení pro osoby, které nejsou vybaveny k tomu, aby se mohly přizpůsobit podmínkám rychle se měnícího hospodářství. Stávající investice do různých politik by proto měly dále pokračovat, zejména prostřednictvím nedávno zřízené Národní radě pro dovednosti, měl by se úzce monitorovat další vývoj.

               (14)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (15)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Maltě v období 2017–2018:

               1.

               Rozšířit dosah probíhajících přezkumů výdajů na širší veřejný sektor a zavést veřejné výdaje založené na výkonnosti.

               2.

               Zajistit účinný vnitrostátní dohled nad mezinárodně orientovaným podnikáním finančních institucí s licencí na Maltě posílením spolupráce s orgány dohledu v zemích, v nichž tyto instituce působí.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0440

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007  /* SEK/2005/0440 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.4.2005SEK(2005) 440 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. státy, které přijaly jednotnou měnu, jsou povinny předkládat Radě a Komisi stabilizační programy. Podle článku 5 uvedeného nařízení má Rada za úkol všechny stabilizační programy přezkoumat, a to na základě hodnocení vypracovaného Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Požaduje se, aby Rada na základě doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po prostudování programu zaujala své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny předkládat každoročně aktualizovaná znění svých stabilizačních programů, která Rada může také přezkoumat podle stejných postupů.Vzhledem k celkovému schodku veřejných financí ve výši 3,2 % HDP a k míře dluhu ve výši 103,0 % HDP za rok 2003 Rada rozhodla, že Řecko vykázalo dne 5. července 2004 nadměrný schodek, a doporučila, aby nadměrný schodek byl napraven nejpozději do roku 2005. Dne 18. ledna 2005 Rada rozhodla, že Řecko nepřijalo účinná opatření v reakci na tato doporučení. Dne 17. února 2005 Rada také na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 9 vyzvala Řecko, aby přijalo opatření ke snížení schodku pod limit 3 % HDP nejpozději do roku 2006. Řecké orgány byly také požádány, aby zjistily a kontrolovaly další faktory (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a aby zlepšily sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích.První stabilizační program Řecka na období 2000–2004 byl předložen dne 19. června 2000 a Rada jej posoudila dne 12. února 2001. Každý další rok bylo předloženo aktualizované znění programu. Řecko předložilo svůj aktualizovaný stabilizační program na období 2004–2007 dne 17. prosince 2004. Komise jej neposoudila. Revize aktualizovaného stabilizačního programu byla předložena dne 21. března 2005. Soubor daňových opatření včetně dodatečných opatření byl zveřejněn dne 29. března. Útvary Komise provedly technické vyhodnocení této aktualizace na základě výsledků vlastních hospodářských odhadů z jara roku 2005 a s přihlédnutím ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodě posuzování potenciálních výstupů cyklicky očištěného salda, k doporučením uvedeným v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003–2005 a k zásadám stanoveným ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům:-  Revidovaný a aktualizovaný stabilizační program Řecka byl předložen 21. března 2005 a zahrnuje období let 2004 až 2007. Aby se podpořilo provádění revidovaného programu včetně veřejného závazku snížit cílový schodek pod hranici 3 % HDP v návrhu rozpočtu na rok 2006, cíle programu přihlížejí k rozpočtovému dopadu souboru daňových opatření zveřejněného vládou dne 29. března. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Program se podrobně nezabývá opatřeními k dosažení cílů vymezených na rok 2007. Vývoj cen je uváděn s pomocí deflátoru výdajů na konečnou spotřebu, a nikoliv s pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen. Co se týče základních vnějších předpokladů program neobsahuje údaje ani o růstu světového HDP (bez HDP EU) ani o růstu příslušných zahraničních trhů, jak požaduje kodex chování.-  V programu se uvažuje o třech různých makroekonomických scénářích. Takzvaný základní scénář se ve své podstatě shoduje s makroekonomickým rámcem stanoveným v rozpočtu na rok 2005. Je příliš optimistický, protože předpokládá, že řecké hospodářství dokáže zachovat ekonomický impuls z období 2004 daný vysokou domácí poptávkou. Tento scénář se jednoznačně pohybuje mimo aktuální odhady. Ve druhém, poněkud střízlivějším scénáři, který odpovídá už aktualizovanému odhadu útvarů Komise z podzimu roku 2004, se růst HDP odhaduje na 3,3 % během programu. A konečně ve třetím scénáři se růst reálného HDP odhaduje na 2,9 % v roce 2005 a v letech 2006 a 2007 s nepatrným zrychlením na 3 %, což je ve své podstatě vyjádřením odhadu útvarů Komise z jara roku 2005. Podle posledních dostupných informací by proto tento třetí scénář měl být považován za nejpravděpodobnější a mělo by se z něj vycházet při hodnocení programu. Z údajů obsažených ve scénáři vyplývá, že míra růstu potenciálního výstupu bude během programu postupně klesat z přibližně 3,3 % v roce 2005 na 3 % v roce 2007, což také celkově odpovídá předpokladům vyvozeným z odhadu útvarů Komise z jara roku 2005. Zpomalení růstu vyplývá z celkové produktivity (total factor productivity). Poměrně velký kladný rozdíl mezi potenciálním a skutečným výstupem zaznamenaným v roce 2004 se má do roku 2007 nepatrně snížit.-  Podle zprávy z března roku 2005 o výši schodku a zadlužení předložené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 (dále jen oznámení o PNS) se předpokládá, že saldo veřejných financí vykáže schodek ve výši 6,1 % HDP (6,0 % HDP podle definice ESA95, tj. bez toků souvisejících se swapovými operacemi). Tento schodek je o 0,8 procentních bodů vyšší než 5,3 % HDP, které řecká vláda odhadla v oznámení o PNS ze září roku 2004. V oznámení o PNS z března roku 2005 je zachycen další pokles, který kromě nárůstu plateb úroků o 0,3 procentní body HDP zahrnuje daňové výpadky a překročení výdajů v hodnotě dalšího půl procentního bodu HDP vedle těch poklesů, jež odhalilo už oznámení o PNS ze září roku 2004. Dne 18. března 2004 Eurostat nepotvrdil čísla vyjadřující schodek v Řecku pro nedůsledné vedení záznamů o tocích mezi Řeckem a rozpočtem EU. Eurostat také vzal na vědomí, že výdaje ve zdravotnictví a výdaje na organizaci olympijských her v minulých letech dosud nejsou uzavřeny. Proto je možné, že čísla vykazující schodek v rozpočtu veřejných financích v roce 2004 a v předešlých letech budou muset být revidována směrem vzhůru.-  Referenční scénář použitý při hodnocení programu sleduje cíl snížit nominální schodek veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programu, tj. z výsledných 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007. Fiskální úpravy jsou zahájeny a soustředěny do roku 2005 a poněkud méně do roku 2006, zatímco v roce 2007 se úpravy rovnají pouze 0,5 procentních bodů HDP. V souladu s rozhodnutím Rady podle čl. 104 odst. 9 je cílem strategie snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006. Za účelem splnění cílů se program opírá o kombinaci opatření k navýšení příjmů a omezení výdajů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům. Podle odhadů se primární saldo změní ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005 a vzroste až na 3,3 % HDP na konci období. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v programu, klesne schodek očištěný o cyklické vlivy ze 7,0 % HDP v roce 2004 na 4,4 % HDP v roce 2005, na 3,5 % HDP v roce 2006 a 3 % v roce 2007.-  Cíle referenčního scénáře ohledně schodku jsou nižší než cíle předpokládané v odhadu útvarů Komise z jara roku 2005, který předvídá schodek 4,5 % HDP v roce 2005 a 4,4 % HDP v roce 2006. Značná část rozdílu se vysvětluje dopadem na rozpočet v roce 2005 a dodatečnými fiskálními opatřeními, která se musí provést v roce 2005, a jejichž účinky se projeví v roce 2006. Tyto skutečnosti byly oznámeny po závěrečném termínu pro vypracování odhadu Komise a činí přibližně 0,5 procentních bodů HDP v roce 2005 a 0,9 procentních bodů HDP v roce 2006. Kromě toho je ohrožen rozpočtový výhled na rok 2005 a na další roky jak na straně příjmu, tak na straně výdajů. Především jsou pravděpodobně nadhodnoceny předpoklady ohledně příspěvků na sociální zabezpečení, zatímco spotřeba veřejného sektoru, zejména zdravotnictví a mezd ve veřejném sektoru, může být podhodnocena. Z tohoto důvodu řecké orgány zřejmě budou muset kromě dodatečných opatření již oznámených na rok 2005 provést i dodatečná opatření v roce 2006, jak se zavázaly v oznámení ze dne 29. března, aby schodek snížily účinným způsobem pod limit 3 %. Podle odhadů útvarů Komise se schodek očištěný o cyklické vlivy v letech 2005 a 2006 bude pohybovat nad 5 %. Schodek zůstane nad 3 % HDP dokonce i po zohlednění dodatečných opatření přijatých v březnu. Rozpočtová situace uvedená v programu tedy nemá dostatečné rezervy k tomu, aby referenční hodnota 3 % HDP nebyla narušena běžnými cyklickými výkyvy, ani neplní střednědobý cíl zakotvený v Paktu o stabilitě a růstu, který vymezuje vyrovnaný stav rozpočtu nebo rozpočtový přebytek po dobu trvání programu.-  Podle odhadu klesne poměr dluhu z 110,5 % HDP v roce 2004, jen na 109,5 % v roce 2005, a pak na 107,2 % v roce 2006 a na 104,7 % v roce 2007. Rostoucí primární přebytek a vysoký nominální růst HDP budou příčinou snížování dluhu. Rychlejší pokles dluhu brzdí značné úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami zvyšujícími dluh, které podle očekávání budou i nadále významné navzdory plánovaným výnosům z privatizace, přestože ve srovnání s rokem 2004 klesnou. Program popisuje podrobně operace, které se skrývají za úpravami mezi stavovými a tokovými veličinami v roce 2004. Proto se zdá, že byl učiněn jistý pokrok při určení zdrojů úprav mezi stavovými a tokovými veličinami. Program ale neinformuje o původu předpokládaných úprav mezi stavovými a tokovými veličinami během období 2005–2007. Vzhledem k výše uvedenému nebezpečí, kterému jsou vystaveny rozpočtové cíle, by vývoj poměru dluhu mohl být méně příznivý, než se předpokládá.-  Program zkoumá vládní program strukturální reformy, který je zaměřen na nové uspořádání veřejných výdajů ve prospěch produktivnějšího využití. Rovněž navrhuje opatření ke snížení nákladů při zahájení podnikatelské činnosti a k ještě většímu otevření trhů hospodářské soutěži, zejména v síťových odvětvích. V oblasti zdravotnictví vláda připravuje reformu zaměřenou na zajištění finanční udržitelnosti a na některé slabiny systému. Program se nicméně nezabývá příliš podrobně příslušnými opatřeními a plány týkající se dalekosáhlé reformy se stále nachází jen v počátečním stádiu. U restrukturalizace výdajů rozpočet na rok 2005 předpokládá nominální snížení výdajů na konečnou spotřebu o více než 16 %. Tyto škrty ve výdajích se jeví poněkud optimisticky, protože ovlivňují určité rozpočtové položky (mzdy, sociální transfery), jejichž vývojové tendence vždy projevovaly vysokou odolnost vůči opatřením na omezení výdajů.-  Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Řecka je zřejmě vážně ohrožena. Toto stanovisko se rovněž opírá o významné rozpočtové výdaje dané stárnutím obyvatelstva. Předpokládaný značný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva vede k závěru, že jsou nezbytná dodatečná opatření ke kontrole veřejných výdajů na důchody včetně důsledného provádění schválených reformních opatření. Strategie nastíněná v programu vychází zejména z provádění uzákoněných důchodových reforem a z nezbytné konsolidace veřejných financí ve střednědobém výhledu. Přestože podle předpokladu měl hrubý poměr dluhu k HDP klesnout, během programu se stále pohybuje nad 100 % HPD. I kdyby během programu byla plánovaná konsolidace rozpočtu naplněna, vznikne v souvislosti s udržitelností značná mezera, která upozorňuje na potřebu široce pojatého přístupu při zajišťování udržitelnosti veřejných financí. Z uvedeného vyplývá, že strategie založená výlučně na fiskální konsolidaci pravděpodobně není proveditelná.-  Z celkového pohledu se hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí zaměřenými na jednotlivé země. Program však nepopisuje dostatečně účinný postup k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu nebo rozpočtového přebytku. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v referenčním scénáři, schodek očištěný o cyklické vlivy zůstane nad 3 % HDP během programu, přestože má podle odhadů během programu klesat ročně o 0,5 % HDP. V oznámení Rady Řecku ze dne 17. února podle čl. 104 odst. 9 Komise[4] nicméně dospěla k závěru, že tato rozpočtová strategie odpovídá doporučením Rady uvedeným v oznámení a že v současné době není třeba provádět žádné další kroky ve věci nadměrného rozpočtu. Na základě zprávy předložené řeckými orgány v říjnu, jak se předpokládá v rozhodnutí Rady, bude provedeno nové hodnocení podle těchto doporučení.-  Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by bylo vhodné, aby Řecko (i) provedlo nezbytná trvalá opatření, která povedou k nápravě nadměrného schodku nejpozději v roce 2006 (ii) snížilo schodek očištěný o cyklické vlivy nejméně o 0,5 % od roku 2007, a sice nejlépe zvládnutím primárních výdajů, což ze střednědobého hlediska povede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu nebo k rozpočtovému přebytku, (iii) zesílilo úsilí vyvinuté ke zjištění a kontrole dalších faktorů (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a sice proto, aby se zajistilo snížení hrubé míry dluhu veřejných financí s cílem rychleji se přiblížit referenční hodnotě, (iv) zvládlo veřejné výdaje na důchody a rozhodným způsobem provádělo schválené reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí a (v) ve spolupráci s Eurostatem zlepšilo sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích, a sice posílením mechanismů, které zajišťují rychlé a správné poskytování těchto údajů.Na základě tohoto hodnocení Komise přijala přiložené doporučení pro stanovisko Rady k revidovanému a aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka a postupuje je Radě.-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne 12. dubna 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Řecka na období 2004–2007. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Program se podrobně nezabývá opatřeními k dosažení cílů vymezených na rok 2007. Vývoj cen je uváděn s pomocí deflátoru výdajů na konečnou spotřebu, a nikoliv s pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen. Co se týče základních vnějších předpokladů program neobsahuje údaje ani o růstu světového HDP (bez HDP EU) ani o růstu příslušných zahraničních trhů, jak požaduje kodex chování. Proto se Řecko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky kladenými na tyto údaje.2.  V programu se uvažuje o třech různých makroekonomických scénářích. Podle dostupných aktuálních informací obsažených v jarním odhadu útvarů Komise se při hodnocení programu odkazuje na druhý alternativní scénář, protože zřejmě přihlíží k pravděpodobným makroekonomickým předpokladům, a nikoliv na základní scénář. V referenčním scénáři, použitém při hodnocení programu, se navrhuje růst reálného HDP na 2,9 % v roce 2005 a nepatrné zrychlení na 3 % v letech 2006 a 2007. Očekává se, že potenciální růst výkonnosti bude během programu postupně klesat z přibližně 3,3 % v roce 2005 na 3 % v roce 2007, zatímco relativně velký kladný rozdíl mezi potenciálním a skutečným výstupem zaznamenaným v roce 2004 se nepatrně sníží do roku 2007.3.  Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Řecko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila ho napravit nejpozději do roku 2005. Dne 18. ledna 2005 Rada rozhodla, že Řecko nepřijalo účinná opatření v reakci na tato doporučení. Dne 17. února 2005 Rada podle čl. 104 odst. 9 rozhodla oznámit Řecku, aby přijalo opatření ke snížení schodku pod hranici 3 % HDP nejpozději do roku 2006. Řecké orgány byly také požádány, aby zjistily a kontrolovaly další faktory (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a aby zlepšily sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích.4.  Podle oznámení o PNS z března roku 2005 se schodek salda veřejných financí z roku 2004 odhaduje na 6,1 % HDP. Tento schodek je o 0,8 procentních bodů vyšší než odhad řecké vlády z podzimu roku 2004 5,3 % HDP, tedy z doby vypracování oznámení o PNS ze září roku 2004, a přihlíží k dalším daňovým výpadkům a překročením výdajů v hodnotě půl procentního bodu HDP. Dne 18. března 2005 Eurostat rozhodl, že nepotvrdí čísla vykazující schodek v Řecku, a uvedl, že statistické údaje ohledně schodku veřejných financí v roce 2004 a v předešlých letech budou pravděpodobně muset být revidovány směrem vzhůru kvůli některým závažným nesrovnalostem.5.  V souladu s rozhodnutím Rady podle čl. 104 odst. 9 se rozpočtová strategie řecké vlády zaměřuje na snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006 kombinací opatření k navýšení příjmů a omezení výdajů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům. Kromě opatření obsažených v rozpočtu na rok 2005 řecká vláda za tímto účelem přijala soubor daňových opatření na rok 2005 s přetrvávajícími účinky v pozdějších letech. Referenční scénář si klade za cíl snížit nominální schodek rozpočtu veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programu, a to z 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007. Podle odhadů se primární saldo podstatně zlepší ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005 a vzroste až na 3,3 % HDP na konci období.6.  Nebezpečí spočívá v tom, že saldo rozpočtu v roce 2005 a v následujících letech může být horší, než je v programu. Zejména prognózy pro vývojové trendy v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení a výdajů na spotřebu veřejného sektoru byly zřejmě optimistické, zatímco předpokládané úpravy nejsou naznačeny dostatečným způsobem především v pozdějších letech programu. Kromě toho program nepředpokládá žádná opatření k vyrovnání možných účinků, které se projeví v nových statistických úpravách za rok 2004 a za předchozí roky. Řecké orgány oznámily, že kromě opatření přijatých v roce 2005 jsou připraveny provádět dodatečná opatření v roce 2006, aby schodek snížily účinným způsobem pod referenční hodnotu 3 % v roce 2006, jak to požaduje Rada. Rozpočtová situace uvedená v programu tedy nemá dostatečné rezervy k tomu, aby referenční hodnota 3 % HDP nebyla narušena běžnými cyklickými výkyvy, ani neplní střednědobý cíl zakotvený v Paktu o stabilitě a růstu, který vymezuje vyrovnaný stav rozpočtu nebo rozpočtový přebytek po dobu trvání programu.7.  Podle odhadu klesne poměr dluhu z 110,5 % HDP v roce 2004, na jen 109,5 % v roce 2005, a pak na 107,2 % v roce 2006 a na 104,7 % v roce 2007. Rychlejší snižování dluhu brzdí značné úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami zvyšujícími dluh, které podle očekávání budou i nadále značné navzdory plánovaným výnosům z privatizace, přestože ve srovnání s rokem 2004 klesnou. Vzhledem k výše uvedenému nebezpečí, kterému jsou vystaveny rozpočtové cíle, by vývoj poměru dluhu mohl být méně příznivý, než se předpokládá.8.  Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Řecku je zřejmě vážně ohrožena. Toto stanovisko se rovněž opírá o významné rozpočtové výdaje dané stárnutím obyvatelstva. Značný nárůst předpokládaný ve výdajích souvisejících se stárnutím obyvatelstva vede k závěru, že jsou nezbytná dodatečná opatření ke kontrole veřejných výdajů na důchody včetně důsledného provádění schválených reformních opatření.9.  Hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu se částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí v jednotlivých zemích. Program především nepopisuje dostatečně účinný postup k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu nebo rozpočtového přebytku. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v programu, schodek očištěný o cyklické vlivy zůstane nad 3 % HDP během programu, přestože má podle odhadů během programu klesat o 0,5 % HDP ročně. Nicméně s přihlédnutím ke krokům učiněným k nápravě fiskálních nevyrovnaností odpovídá tato rozpočtová strategie doporučením Rady uvedeným v oznámení Rady ze dne 17. února určeném Řecku podle čl. 104 odst. 9 a v současné době není třeba provádět žádné další kroky ve věci nadměrného rozpočtu. Na základě zprávy předložené řeckými orgány v říjnu, jak se předpokládá v oznámení Rady, bude provedeno nové hodnocení podle těchto doporučení.***Rada na základě výše uvedeného zastává stanovisko, že by Řecko mělo:-  provést nezbytná trvalá opatření, která povedou k nápravě nadměrného schodku nejpozději v roce 2006,-  snížit schodek očištěný o cyklické vlivy nejméně o 0,5 % od roku 2007, a sice nejlépe zvládnutím primárních výdajů, což ze střednědobého hlediska povede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu nebo k rozpočtovému přebytku,-  zesílit úsilí ke zjištění a kontrole dalších faktorů (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně dluhu, s cílem zajistit snížení hrubé míry dluhu veřejných financí a přiblížit se tak rychleji referenční hodnotě,-  zvládnout veřejné výdaje na důchody a rozhodným způsobem provádět schválené reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí,-  zlepšit sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích ve spolupráci s Eurostatem, a sice posílením mechanismů, které zajišťují rychlé a správné poskytování těchto údajů.Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (změna v %) | SP březen 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |KOM březen 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 |SP prosinec 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | neuvedeno |Inflace podle HISP(%) | SP březen 2005 | 3,0 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |KOM březen 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 |SP prosinec 2003 | 3,0 | 2,8 | 2.6 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (v % HDP)(*) | SP březen 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |KOM březen 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 |SP prosinec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuvedeno |Primární saldo (v % HDP)(*) | SP březen 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |KOM březen 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 |SP prosinec 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | neuvedeno |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP)(*) | SP březen 2005(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |KOM březen 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 |SP prosinec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuvedeno |Hrubý veřejný dluh (v % HDP) | SP březen 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |KOM březen 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 |SP prosinec 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | neuvedeno |Poznámka: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů získaných v programu. (*) Prognózy Komise nepřihlížejí k opatřením oznámeným dne 29. března. Prameny: Revidovaný a aktualizovaný stabilizační program z března roku 2005 (SP); hospodářské odhady útvarů Komise z jara roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, schválené Radou ECOFIN dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Sdělení Komise k „opatřením učiněným Řeckem v reakci na oznámení Rady podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy ke snížení schodku, která se považují za nezbytná pro nápravu situace při nadměrném schodku (SEK(2005) 443 ze dne 6.4.2005)“.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Doporučení pro Doporučení Rady s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Finsku

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---          EVROPSKÁ KOMISE
                                       V Bruselu dne 15.6.2010
                                       SEK(2010) 747 v konečném znění
                           Doporučení pro
                        DOPORUČENÍ RADY
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Finsku
CS                                                                    CS
 ---pagebreak---                                               Doporučení pro
                                           DOPORUČENÍ RADY
                s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Finsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Podle článku 126 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných
          financí.
   (2)    Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
          prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž
          bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
   (3)    V roce 2005 došlo k reformě Paktu o stabilitě a růstu, která se pokusila posílit jeho
          účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
          Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku
          byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě
          a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke
          zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
   (4)    V souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy Rada dne [13. července 2010] rozhodla, že ve
          Finsku existuje nadměrný schodek.
   (5)    Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení
          a vyjasnění postupu při nadměrném schodku1 (které tvoří součást Paktu o stabilitě
          a růstu) je Rada taktéž povinna podat dotyčnému členskému státu doporučení s cílem
          odstranit nadměrný schodek během určené lhůty. Doporučení musí stanovit nejvýše
          šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát přijmout účinná opatření, jakož
          i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, což by mělo být ukončeno v následujícím
          roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Při rozhodování o existenci
          zvláštních okolností by měly být zohledněny „rozhodující faktory“ upřesněné v čl. 2
          odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Rada by ve svém doporučení k odstranění
          nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení minimálního ročního zlepšení
          strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných
          dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP.
   1
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
CS                                                  2                                             CS
 ---pagebreak---    (6)  V případě Finska byly rozhodující faktory, upřesněné v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES)
        č. 1467/97 a posouzené ve zprávě Komise podle čl. 124 odst. 3, vyhodnoceny jako
        příznivé. Nenaznačují však existenci zvláštních okolností, které by byly důvodem
        k odchylce od běžné lhůty k nápravě schodku. Podle prognózy útvarů Komise z jara
        2010 by totiž za předpokladu nezměněné politiky schodek veřejných financí klesl
        mírně pod referenční hodnotu 3 % již v roce 2011.
   (7)  Před propuknutím celosvětové krize Finsko postupně dosáhlo značného přebytku
        veřejných financí. Díky tomu mohlo přijmout diskreční stimulační fiskální opatření
        relativně velkého rozsahu – 1,8 % HDP v roce 2009 a 1,1 % HDP v roce 2010 –
        a nechat plně působit automatické stabilizátory. V důsledku toho však celkové veřejné
        finance v roce 2009 vykázaly schodek ve výši 2,2 % HDP. Podle oznámení
        ministerstva financí z dubna 2010 v rámci postupu při nadměrném schodku se
        předpokládá, že schodek se v roce 2010 ještě prohloubí na 4,1 % HDP. Jarní projekce
        útvarů Komise počítají pro rok 2010 s mírně nižším schodkem ve výši 3,8 % HDP.
        Z třetího doplňkového rozpočtu předloženého dne 14. května 2010 ministerstvem
        financí finskému parlamentu vyplývá, že daňové příjmy by v roce 2010 mohly být ve
        výsledku o 0,5 % HDP vyšší, než se plánuje, především díky vyšším výnosům z daní
        z příjmů právnických osob. To svědčí o existenci rizika pro současné projekce
        ukazatelů veřejných financí, které by se mohly vyvíjet lépe, avšak vzhledem k tomu,
        že nebyly vydány žádné plnohodnotné aktualizace těchto projekcí, nebyl oficiálně
        změněn cílový schodek pro rok 2010, a tak zůstává v platnosti stávající posouzení. Jak
        ministerstvo financí, tak útvary Komise pro rok 2011 předpovídají, že za předpokladu
        nezměněné politiky klesne schodek veřejných financí mírně pod 3 % HDP. Podle
        prognózy útvarů Komise tak náprava nadměrného schodku v roce 2011 představuje
        fiskální úsilí ve výši zhruba 0,3 procentního bodu HDP v roce 2011.
   (8)  Hlavním nástrojem kontroly výdajů ústředních vládních institucí jsou víceleté
        výdajové stropy, z nichž jsou vyňaty položky výdajů citlivé na hospodářský cyklus,
        čímž bylo umožněno plné působení automatických stabilizátorů. Toto nastavení,
        a především volné působení automatických stabilizátorů, během krizového období
        podpořilo hospodářskou aktivitu a sociální soudržnost, avšak současně vedlo
        k relativně prudkému zhoršení stavu veřejných financí. Tento rozpočtový rámec tedy
        účinně přispěje k omezení tlaků na výdaje ústředních vládních institucí, včetně
        sociálních výdajů, teprve až se hospodářské oživení naplno rozběhne. Místní vládní
        instituce odpovídají za velkou část veřejných výdajů závisejících na věkové struktuře,
        jako je vzdělání, zdravotnictví a dlouhodobá péče, a nejsou vázány ústředně
        stanovenými výdajovými stropy. Za účelem pokrytí rostoucích výdajů byly obvykle
        zvyšovány sazby místních daní, díky čemuž se neprohlubovalo zadlužení na
        komunální úrovni, na druhé straně se však celostátně zvýšila celková daňová zátěž.
        Vláda pokračuje ve střednědobých reformách struktur a služeb místních vládních
        institucí s cílem omezit růst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva.
   (9)  Rada dne 26. dubna 2010 ve svém stanovisku k poslední aktualizaci programu
        stability posoudila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí Finska a vyzvala finské
        orgány, aby přijaly včasná opatření ve smyslu stanovení komplexní a konkrétní
        střednědobé fiskální strategie k zajištění konsolidace po roce 2011 a k dosažení
        střednědobého cíle a obnovení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
   (10) Celkový hrubý veřejný dluh v roce 2009 představoval 44 % HDP. Podle dubnového
        oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku se očekává, že v roce 2010 poměr
CS                                               3                                             CS
 ---pagebreak---            dluhu k HDP vzroste na 49,9 % HDP. Jarní prognóza Komise předpovídá mírně
           rychlejší zvyšování poměru dluhu k HDP, který by měl v roce 2010 činit 50,5 % HDP
           a v roce 2011 dosáhnout 54,9 % HDP, čímž se však udrží pod referenční hodnotou
           60 % HDP.
   (11)    Zvýšený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku si vyžádá pravidelné
           a včasné sledování pokroku v provádění strategie fiskální konsolidace. V tomto ohledu
           by mohla být uvedené otázce účelně věnována samostatná kapitola v příštích
           aktualizacích finského programu stability.
   (12)    Obecně by podle názoru Rady měla opatření na konsolidaci rozpočtu zajistit trvalé
           zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných
           podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností
           ekonomiky,
   PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   (1)     Vzhledem k tomu, že rozpočtová situace Finska v roce 2010 je důsledkem přijatých
           opatření v rozsahu 1,8 % HDP v roce 2009 a 1,1 % HDP v roce 2010, která však byla
           v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy přiměřenou reakcí na hospodářský
           útlum, a protože je též důsledkem volného působení automatických stabilizátorů, měly
           by finské orgány odstranit současný nadměrný schodek nejpozději do roku 2011.
   (1)     Finské orgány by měly věrohodným a udržitelným způsobem snížit celkový schodek
           veřejných financí pod 3 % HDP. Za tímto účelem by finské orgány konkrétně měly:
             a)    uskutečnit v roce 2010 fiskální opatření podle plánu uvedeného v poslední
                   aktualizaci programu stability a současně zajistit, aby plánované překročení
                   referenční hodnoty 3 % HDP bylo omezené a dočasné;
             b)    zajistit v roce 2011 fiskální úsilí přinejmenším ve výši ½ % HDP;
             c)    upřesnit opatření, kterými bude zajištěna plánovaná náprava nadměrného
                   schodku v roce 2011.
   (2)     K přijetí účinných opatření a upřesnění opatření, jež budou nezbytná k dosažení
           pokroku při nápravě nadměrného schodku, Rada finské vládě stanoví lhůtu
           do [13. ledna 2011]. Ve zhodnocení účinných opatření se přihlédne k hospodářskému
           vývoji ve srovnání s hospodářským výhledem v prognóze útvarů Komise z jara 2010.
   Finské orgány by měly podávat zprávu o pokroku při provádění těchto doporučení
   v samostatné kapitole příštích aktualizací programu stability, dokud nebude postup při
   nadměrném schodku zrušen.
   Rada rovněž zdůrazňuje význam dosažení střednědobého cíle pro řádné řízení rozpočtu
   v době hospodářského útlumu a také s ohledem na obnovení dlouhodobé udržitelnosti
   veřejných financí. Vyzývá proto finské orgány, aby po nápravě nadměrného schodku zajistily
   rozpočtovou konsolidaci směřující ke střednědobému cíli pro rozpočtovou pozici –
   strukturálnímu přebytku ve výši 0,5 % HDP.
CS                                                    4                                          CS
 ---pagebreak---    Toto doporučení je určeno Finské republice.
   V Bruselu dne
                                              Za Radu
                                              předseda/předsedkyně
                                              […]
CS                                              5                  CS


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 9. října 2006 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije (ECB/2006/14)

text:
               25.10.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 257/19

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 9. října 2006
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije
   (ECB/2006/14)
   (2006/C 257/08)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2006/495/ES ze dne 11. července 2006 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovinskem ke dni 1. ledna 2007 (1) Slovinsko nyní splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka ve prospěch Slovinska podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2007.

               (3)

               Externí auditoři, které ECB tímto doporučuje, jsou stávajícími auditory Banka Slovenije, kteří byli jmenováni pro účetní roky 2006 až 2008,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Deloitte & Touche revizija d.o.o. byla jmenována jako externí auditor Banka Slovenije pro účetní roky 2007 a 2008.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 9. října 2006.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25.

      (2)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33.