               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 505 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Německa na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Německa na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Německu
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Německo potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Nízkou úroveň investic v poměru k úsporám odráží zejména vysoký přebytek běžného účtu, který má přeshraniční význam.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být přiměřená, nezbytná, časově omezená a měla by být v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožňuje členským státům odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by obvykle platily, a v rámci paktu Komisi a Radě umožňuje provádět nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Současná krize ukázala potřebu plánů připravenosti na krizové situace ve zdravotnictví, které zahrnují zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické zásoby základních dodávek. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování širších plánů připravenosti na krizové situace.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Německo se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se v Německu prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 20. dubna 2020 předložilo Německo svůj národní program reforem na rok 2020 a 30. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 plánuje vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 1,4 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,25 % HDP v roce 2020. Poměr veřejného dluhu k HDP se poté, co se v roce 2019 snížil na 59,8 % HDP, v roce 2020 podle programu stability z roku 2020 zvýší na 75,25 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Německo v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým osobám a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činí v roce 2020 tato rozpočtová opatření 7,2 % HDP. Opatření zahrnují podporu likvidity pro podniky, cílenou pomoc malým podnikům a osobám samostatně výdělečně činným prostřednictvím grantů a úvěrů, jakož i snadnější přístup k režimům zkrácené pracovní doby, aby se zabránilo propouštění. Německo navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 24,9 % HDP. Uvedená opatření zahrnují úvěrové záruky, které poskytla zejména státní rozvojová banka KfW a nový fond pro hospodářskou stabilizaci vytvořený v reakci na pandemii COVID-19. Na rozdíl od programu stability z roku 2020 odhady Komise nepovažují odklady daně a rozpočtové kompenzace za snížení daňových příjmů v důsledku hospodářského propadu za diskreční opatření s dopadem na rozpočet. Opatření přijatá Německem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přeorientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se při nezměněné politice očekává, že saldo veřejných financí Německa dosáhne –7,0 % HDP v roce 2020 a –1,5 % HDP v roce 2021. Míra veřejného zadlužení by měla dosáhnout 75,6 % HDP v roce 2020 a 71,8 % HDP v roce 2021.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Německa. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

               (16)První infekce byla v Německu zaznamenána 27. ledna 2020 a v březnu 2020 začal počet případů onemocnění COVID-19 exponenciálně narůstat. Německé orgány poté přijaly karanténní opatření k omezení šíření viru: uzavřely například všechny maloobchodní prodejny, jejichž provoz není nezbytně nutný, stejně jako restaurace, zábavní a kulturní zařízení, sportoviště, školy a univerzity. Byla zakázána veškerá veřejná shromáždění více než dvou osob a lidé měli udržovat pouze minimální sociální kontakty. Zpracovatelský průmysl sám o sobě nepodléhal izolačním opatřením. Velké továrny byly nicméně několik týdnů uzavřeny v důsledku narušení zahraničního obchodu a stlačování poptávky. Hospodářský výhled se výrazně zhoršil, přičemž jarní prognóza Komise poukázala na pokles HDP v roce 2020 o 6,5 %. I když rozšíření režimu zkrácené pracovní doby (Kurzarbeit) pomáhá společnostem udržet si pracovníky, zdá se, že nárůst nezaměstnanosti je nevyhnutelný. Podle prognózy se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 4 % a v roce 2021 se opět ustálí na 3,5 %.

               (17)Německá vláda reagovala rychle, aby zmírnila hospodářský pokles, a přijala rozsáhlá opatření. Malým podnikům, osobám samostatně výdělečně činným a osobám na volné noze nabízí až 50 miliard EUR v podobě bezprostřední pomoci (přímých grantů). Poskytnutím veřejných záruk ve výši nejméně 822 miliard EUR (24 % HDP) prostřednictvím nově vytvořeného fondu pro hospodářskou stabilizaci a veřejné rozvojové banky KfW vláda rozšířila objem úvěrů a přístup k nim pro podniky různých velikostí, přičemž kryje až 80–90 % úvěrového rizika úvěrové banky (v některých zvláštních případech až 100 %). Fond pro hospodářskou stabilizaci může rovněž podpořit velké podniky tím, že jim na přechodnou dobu poskytne dodatečný vlastní kapitál. Za účelem zvýšení likvidity společností byly přijaty úpravy odkladů daní, záloh a sankcí. Pravidla pro případ platební neschopnosti byla upravena tak, aby se zabránilo řízením z důvodu technické platební neschopnosti. Jednotlivé země (Länder) doplňují federální opatření vlastními podpůrnými programy. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Krize COVID-19 pravděpodobně vyvine další tlak na již tak nízkou ziskovost německého bankovního sektoru. Zdá se tedy, že další snižování nákladů je pro německé banky opodstatněné s cílem zlepšit ziskovost a uvolnit finanční prostředky na investice do informačních technologií a na vytváření organického kapitálu. V tomto ohledu by rovněž napomohla další konsolidace.

               (18)Po výrazném začátku roku se trh práce v důsledku pandemie COVID-19 a souvisejících karanténních opatření zhoršil. Za účelem zmírnění dopadů krize na zaměstnanost a sociální oblast poskytla vláda značnou podporu prostřednictvím režimu zkrácené pracovní doby „Kurzarbeit“. Uvolnila podmínky pro jeho využití, zpětně rozšířila režim i na pracovníky agentur práce a zvýšila jeho velkorysost. To přispívá k zachování pracovních míst a ochraně příjmů domácností. Zaměstnavatelé dostávají finanční úlevu tím, že nemusí platit příspěvky na sociální zabezpečení za nevyužitou pracovní dobu. Jednodušší přístup k minimální podpoře příjmu (na základě knihy II německého zákoníku sociálního zabezpečení – „Sozialgesetzbuch/SGB“) poskytuje úlevu proti ztrátám příjmů. Nízkopříjmovým rodinám se dostává podpory prostřednictvím snazšího přístupu k přídavkům na děti a k minimálnímu příjmu. Kromě toho jsou nájemci, kteří čelí ztrátě příjmů, dočasně chráněni před vystěhováním. I když ve srovnávacím přehledu sociálních ukazatelů, na němž se zakládá evropský pilíř sociálních práv, dosahuje Německo celkově dobrých výsledků, v případě, že nebudou odstraněny mezery v pokrytí, může současná krize vést k nižším příjmům zranitelných skupin.

               (19)Při řešení zdravotních důsledků Německo využívalo svého všeobecného systému zdravotní péče, který poskytuje přístup k vysoce kvalitní péči a podařilo se mu rychle navýšit kapacitu v oblasti testování a intenzivní péče. Pokračující krize COVID-19 však dala pocítit, že odolnost systému zdravotní péče je třeba neustále posilovat. Problémem zůstává dostatek zdravotních sester a atraktivita ošetřovatelské profese jako takové. I přes poměrně vysoký počet aktivních zdravotních sester na obyvatele, nemocnice u této profese stále častěji vykazují neobsazená pracovní místa. Rovněž by bylo žádoucí prostřednictvím digitálních nástrojů zlepšit a podpořit koordinaci mezi poskytovateli primární zdravotní péče a nemocniční péče, jakož i koordinaci mezi poskytovateli zdravotní a sociální péče. Probíhá zrychlené zavádění infrastruktury elektronického zdravotnictví, avšak využívání on-line služeb v oblasti zdravotní péče, elektronické předpisy a výměna lékařských údajů zůstává hluboko pod průměrem EU. Nový zákon, který byl schválen v březnu 2020, přispívá ke zmírnění hospodářských důsledků onemocnění COVID-19 především v případě nemocnic a lékařů se soukromou praxí. Bude však třeba zajistit dlouhodobé financování zdravotnických zařízení s cílem zachovat péči ve všech oblastech, jelikož odklady neakutních chirurgických zákroků a léčebných postupů se negativně promítají do finančních příjmů institucí zdravotní péče, a dostupné zdroje se využívají k nákupu prioritních testů a zařízení. Jelikož Německo disponuje silnou výzkumnou základnou, má kapacitu zapojit se do zvláštních opatření v oblasti výzkumu a inovací v reakci na krizi COVID-19, včetně vývoje vakcín a léčebných postupů a rozvoje výzkumné sítě pro slučování a posilování výzkumných činností německého univerzitního lékařství, a poskytovat podporu Koalici pro inovace v připravenosti na epidemie.

               (20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice. Veřejné a soukromé investice v roce 2019 sice nadále výrazně rostly, avšak zaostávaly za investičními potřebami. Veřejné investice jsou nižší než náhradový poměr na úrovni obcí, kde objem neuhrazených investic zůstává vysoký (4 % HDP) a brzdí je omezení v oblasti kapacit a plánování. Investice do ekologických technologií a energetiky, které již byly naplánovány, mohou být realizovány přednostně, například projekty v oblasti renovací budov a energie z obnovitelných zdrojů. I přes nedávné iniciativy zůstává splnění krátkodobých a střednědobých cílů v oblasti dekarbonizace a cílů klimatické neutrality pro rok 2050 problematické. To platí i pro cíle v oblasti životního prostředí a energetické účinnosti, neboť cenové pobídky, zejména s ohledem na nízké ceny ropy v důsledku současné krize COVID-19, odrazují od ekologicky a klimaticky šetrného chování. Přeměna Německa na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat rozsáhlé dlouhodobé soukromé a veřejné investice např. do trvale udržitelné energie z obnovitelných zdrojů, do energetické infrastruktury, energetické účinnosti, oběhového hospodářství a udržitelné dopravy. Německý federální kontrolní úřad navíc kritizoval nákladovou efektivnost opatření souvisejících s přechodem na zelenou energii. Aby bylo možné využít přínosů plně integrovaného systému udržitelné energie s konzistentními cenovými signály je zapotřebí většího úsilí a trvalých investic do energetických sítí. Čistou mobilitu lze podpořit prostřednictvím vhodných regulačních opatření a vyššími a rychlejšími investicemi do udržitelné dopravní infrastruktury a řešení v oblasti čisté mobility. Zásadní význam pro podporu oživení směrem k udržitelnějšímu a konkurenceschopnějšímu hospodářství mají další investice do výzkumu a vývoje. Výdaje na vzdělávání a výzkum se v roce 2018 udržely na 9,1 % HDP, což znamená, že nebyl splněn vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Soukromé investice do výzkumu a vývoje se ve velké míře koncentrují ve velkých podnicích. Navzdory politickým opatřením zůstala nabídka bydlení výrazně pod ročním cílem výstavby 375 000 nových bytů mezi lety 2017 a 2021. Tuto nerovnováhu by řešily politiky podporující investice do nového bydlení, které by rovněž zlepšily finanční dostupnost bydlení. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Německu mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese transformace směrem k ekonomice neutrální z hlediska změny klimatu, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi. To by Německu umožnilo tento fond optimálně využít.

               (21)Při omezené mobilitě je klíčová moderní digitální infrastruktura spolu s digitálními službami. Investice do digitální infrastruktury a veřejných služeb mohou podpořit hospodářské oživení a přispět ke snížení přetrvávajícího značného rozdílu mezi Německem a ostatními zeměmi, pokud jde o pokrytí sítěmi s velmi vysokou kapacitou. V Německu bylo pokrytí uvedeného typu v roce 2019 na úrovni 32,7 % v porovnání s průměrem EU ve výši 44 %, přičemž podíl pokrytí systémem „optické vlákno k zákazníkovi“ odpovídal 10,5 %, což je hluboko pod průměrem EU ve výši 33,5 %. Krize COVID-19 zdůraznila význam propojených digitálních služeb. Nedostatky v konektivitě mohou být hlavním faktorem, který brzdí investice do digitalizace, zejména v případě malých a středních podniků, které i nadále digitální technologie zavádějí pomalým tempem. V porovnání s ostatními členskými státy Německo stále zaostává v poskytování digitálních veřejných služeb, a to i přes zlepšení těchto služeb pro podniky. Míra elektronické interakce mezi veřejnými orgány a širokou veřejností je však velmi nízká. Provádění zákona o elektronickém přístupu probíhá pomalu a splnění cíle digitalizace všech 575 služeb do konce roku 2022 bude problematické. Zákon by měly provádět všechny příslušné orgány státní správy – na spolkové, zemské i místní úrovni – s cílem dosáhnout většího zlepšení v oblasti digitální veřejné správy.

               (22)Je důležité dbát na to, aby regulační a administrativní zátěž spojená s prováděním podpůrných a navazujících opatření byla nízká. Udržení administrativní zátěže pro přístup k podpůrným opatřením na minimu by mělo zajistit, že menší podniky obdrží od zprostředkovatelů stejnou podporu jako větší podniky. Snížení další administrativní zátěže v širším měřítku, tj. nad rámec podpůrných opatření, například využitím flexibility pro nepodstatné byrokratické postupy, může malým a středním podnikům poskytnout další úlevu.

               (23)Technologický pokrok proměňoval trh práce již před propuknutím krize COVID-19, přičemž vyžadoval zvýšené investice do vzdělávání a odborné přípravy, včetně odborného vzdělávání a rekvalifikace a prohlubování a zlepšování digitálních dovedností. Krize COVID-19 tuto potřebu ještě zdůraznila, zejména v případě pracovníků zaměstnaných v odvětvích, která mohou být dlouhodoběji ovlivněna sociálním distancováním, nebo osob ohrožených nezaměstnaností. Náhlý posun směrem k intenzivněji digitalizované společnosti a domácímu vzdělávání může být problematický zejména pro zranitelné žáky a studenty, kteří ve svém domově nemají podporu a přístup k digitálním řešením, včetně studentů se zdravotním postižením. Zvláštní pozornost je třeba věnovat tomu, aby všichni žáci a studenti získali klíčové dovednosti stanovené v učebních osnovách, a aby měsíce studia, které COVID-19 narušil, nevedly k celoživotnímu znevýhodnění. Hrozí zhoršení již existujících nerovností v základních dovednostech, které souvisejí se sociálně-ekonomickým a přistěhovaleckým prostředím. Krize zdůraznila, že je důležité dále rozvíjet vzdělávací systém s cílem podpořit inteligentní a inkluzivní oživení a nastavený kurs směrem k ekologické a digitální transformaci.

               (24)Ačkoli se stávající doporučení zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, jež jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (25)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Německo plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (26)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Německo by mělo jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními eurozóny a byly koordinovány s doporučeními ostatních členských států eurozóny.

               (27)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Německu, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (28)Na základě uvedeného posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (29)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 2.

               DOPORUČUJE Německu v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Mobilizovat odpovídající zdroje a posílit odolnost systému zdravotnictví, mimo jiné zaváděním služeb elektronického zdravotnictví.

               2.Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, čisté, účinné a integrované energetické systémy, digitální infrastrukturu a dovednosti, bydlení, vzdělávání a výzkum a inovace. Zlepšit digitální veřejné služby na všech úrovních a podpořit digitalizaci v malých a středních podnicích. Snížit regulační a administrativní zátěž podniků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 504 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 509 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Španělsku
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. V kontextu stále vysoké nezaměstnanosti byl i nadále slabinou vysoký vnější a vnitřní dluh (ve veřejném i soukromém sektoru), který měl přeshraniční význam.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Španělsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se ve Španělsku projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. Půjde například o regiony, které se nejvíce spoléhají na cestovní ruch, jako jsou regiony při pobřeží Středozemního moře, Andalusie nebo Baleárské a Kanárské ostrovy, kde je na zmíněné odvětví vázána více než čtvrtina pracovních míst. Existuje tedy významné riziko, že se ve Španělsku prohloubí regionální rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 1. května 2020 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Španělsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení.

               (12)Dne 13. července 2018 Rada doporučila Španělsku zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (3) v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje, že v roce 2019 se Španělsko významně odchýlilo od doporučeného postupu korekce směřujícího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. To je rozhodující faktor ve zprávě Komise vypracované v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, která posuzuje, jak Španělsko v roce 2019 plnilo kritérium dluhu.

               (13)Ve svém programu stability z roku 2020 vláda plánuje zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 2,8 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 10,3 % HDP v roce 2020. Poměr veřejného dluhu k HDP, který v roce 2019 klesl na 95,5 %, by se měl v roce 2020 podle letošního programu stability zvýšit na 115,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (14)Španělsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla předmětná rozpočtová opatření výše 3,2 % HDP. Kvantifikace těchto opatření, jež povedou k prohloubení schodku, se víceméně shoduje s odhady Komise, zohlední-li se odlišné zacházení s náklady spojenými s vestavěnými stabilizátory. Součástí opatření je mimo jiné posílení služeb zdravotní péče a podpora příjmu pro pracovníky zařazené do režimů zkrácené pracovní doby. Španělsko rovněž oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky a program stability z roku 2020 je odhaduje na 9,2 % HDP. Tato opatření zahrnují zejména úvěrové záruky (8,8 % HDP). Opatření, která Španělsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (15)Prognóza Komise z jara 2020 předpokládá, že při zachování stávající politiky bude saldo veřejných financí ve Španělsku činit –10,1 % HDP v roce 2020 a –6,7 % HDP v roce 2021. Míra veřejného zadlužení by měla dosáhnout 115,6 % HDP v roce 2020 a 113,7 % HDP v roce 2021.

               (16)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, neboť Španělsko v roce 2019 nedodrželo pravidlo týkající se zadlužení a pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nejsou splněna.

               (17)Opatření, která země přijala, aby zastavila šíření viru, mají výrazný dopad na hospodářství a mohla by srazit letošní HDP o 9,4 %. Dopad na zaměstnanost, který je v této fázi obtížné vypočíst, bude rovněž dosti velký. Od vypuknutí krize už přišel o práci přibližně jeden milion lidí. Dopad na zaměstnanost v tuto chvíli zmírňuje fakt, že téměř 3,5 milionu pracovníků bylo zařazeno do režimů zkrácené pracovní doby, což zatím brání okamžitým ztrátám zaměstnání. Důsledky pandemie ve Španělsku budou o to horší, že vysoký podíl zaměstnanosti připadá na malé a střední podniky, obzvláště zasažená odvětví (mimo jiné cestovní ruch a maloobchod) mají v ekonomice nemalou váhu a oživení v nich bude pravděpodobně probíhat pomaleji a vysoký podíl zaměstnanců má pracovní smlouvu na dobu určitou (26,3 % v roce 2019). Všechny tyto faktory by mohly vést ke značným ztrátám pracovních míst a znásobit šok, který pandemie vyvolala. Komise ve své prognóze očekává, že míra nezaměstnanosti (13,6 % v únoru 2020) stoupne v roce 2020 na 18,9 % a v roce 2021 se zlepší na 17 %.

               (18)Španělské orgány se snažily zmírnit dopad pandemie a důsledky omezení volného pohybu několika soubory opatření v celkové výši 145 miliard EUR. V rámci boje s onemocněním zvýšily orgány výdaje na zdravotní a sociální služby. Usnadnily také využívání režimů zkrácené pracovní doby, aby udržely zaměstnanost a podpořily příjmy domácností. Zaměstnanci zařazení do těchto režimů pobírají dávky, které odpovídají 70 % vyměřovacího základu pro pojistné na sociální zabezpečení, s minimálním a maximálním limitem (502 EUR a 1 402 EUR). Pracovní poměr zůstává po dobu trvání režimů zkrácené pracovní doby nedotčen (režimy byly nedávno prodlouženy do 30. června 2020). Firmy, jež režimy uplatňují, nemusí za pracovníky, kteří do nich byli zařazeni, platit velmi podstatnou část příspěvků na sociální zabezpečení za předpokladu, že po návratu k podnikatelským aktivitám zachovají jejich pracovní místa po dobu nejméně šesti měsíců. Tato opatření jdou ruku v ruce se specifickou podporou (odkladem plateb daní, snížením příspěvků na sociální zabezpečení a státními zárukami) pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné, které jsou páteří španělského hospodářství, a vláda se prostřednictvím těchto opatření snaží uvedeným subjektům pomoci předejít úpadku a rychle obnovit činnost, jakmile krize pomine. Byla rovněž přijata opatření, jež mají zaručit dočasnou podporu příjmu pracovníkům v nestandardním pracovním poměru, kteří nemají přístup k sociálnímu zabezpečení.

               (19)Španělské zdravotnictví vykazuje i přes poměrně nízkou úroveň investic dobré výsledky, co se týče zdraví. Rozšíření onemocnění COVID-19 však systém vystavilo nebývalému tlaku a odhalilo jeho zranitelnost vůči otřesům. Okamžitá opatření se zaměřují na posílení kapacit, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčový zdravotnický materiál a infrastrukturu, aby bylo během pandemie možné zachraňovat životy a navracet zdraví. Během krize jsou nebezpečí zvláště vystaveny osoby s postižením a senioři v ústavní péči. Těmto lidem je třeba zajistit nepřerušený přístup ke zdravotní a sociální péči, včetně služeb pohotovostní a intenzivní péče. Později by se mělo úsilí soustřeďovat na zvýšení odolnosti zdravotnictví, aby se mohlo co nejrychleji vrátit k optimálnímu fungování a dokázalo se lépe vypořádat s novými otřesy. Pandemie odhalila existující strukturální problémy, z nichž některé se odvíjejí od určitých výpadků v investicích do fyzické infrastruktury a od nedostatků v náboru a pracovních podmínkách zdravotnických pracovníků. Mezi regiony jsou rozdíly, co se týče výdajů, fyzických zdrojů a personálu, a koordinace mezi různými úrovněmi státní správy je ne vždy efektivní. Ve střednědobém horizontu by mohlo poskytování zdravotní péče lépe reagovat na výzvy spojené se stárnutím obyvatelstva a s nárůstem chronických zdravotních problémů a postižení. Hlavní roli v tomto ohledu hrají primární péče a rozvoj elektronického zdravotnictví. Ve střednědobém horizontu bude důležité zajistit, aby se pravděpodobný pokles zdrojů v důsledku hospodářského útlumu nedotkl nabídky zdravotní péče a nevedl k nerovnostem v přístupu.

               (20)Navzdory letité intenzivní tvorbě pracovních míst vykazoval španělský trh práce před pandemií COVID-19 vysokou míru nezaměstnanosti a segmentace. Předběžné údaje nasvědčují tomu, že míra nezaměstnanosti se v zemi v důsledku krize velmi významně zvýšila, což bude přítěží pro služby zaměstnanosti, jejichž kapacita pro podporu pracovníků a zaměstnavatelů je již nyní omezená, a pro sociální služby. Ve střednědobém horizontu by měla být základem cesty k oživení opatření na podporu zaměstnanosti (přijímaná po konzultacích se sociálními partnery), například postupné ukončování režimů zkrácené pracovní doby, přezkum systému náborových pobídek za účelem lepší podpory udržitelných forem zaměstnání (zejména u mladých pracovníků) nebo flexibilita v pracovních podmínkách. Zvýšení podílu studentů v přírodovědných oborech a v oborech spojených s digitálními technologiemi, zatraktivnění odborného vzdělávání a přípravy a zajištění flexibilních příležitostí pro prohlubování dovedností a pro rekvalifikace by mohlo pomoci uspokojit rostoucí poptávku po technických dovednostech, které jsou zapotřebí pro ekologickou a digitální transformaci, jež budou provázet oživení. Obecně lze říci, že zlepšení vzdělávacího a profesního poradenství a poskytování odpovídající podpory znevýhodněným studentům a zaostávajícím regionům by mohlo přispět k lepším výsledkům v oblasti vzdělávání. Úspěch opatření, která budou případně přijata k dosažení těchto cílů, bude silně záviset na vytrvalém hledání všeobecné a dlouhotrvající společenské a politické shody ohledně předmětných reforem.

               (21)Vzhledem k důsledkům, které pandemie má na trhu práce, vyvstala naléhavá potřeba podpořit příjem domácností zasažených aktuální krizí. V tomto úsilí sehrává klíčovou úlohu usnadněné využívání režimů zkrácené pracovní doby. Dočasní pracovníci se smlouvami na velmi krátkou dobu, kteří tvoří většinu z necelého milionu nových nezaměstnaných a mezi kterými je mnoho mladých lidí, však často nemají nárok na standardní ochranu v nezaměstnanosti. Včasné zajištění přístupu k odpovídající sociální ochraně a aktivním politikám na trhu práce pro všechny pracovníky, včetně dočasných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných, je nutné pro podporu udržitelného oživení a sociální soudržnosti.

               (22)Ve Španělsku krize pravděpodobně zesílí vysokou míru chudoby či sociálního vyloučení, především mezi rodinami s dětmi. V roce 2019 vykazovalo Španělsko mezi členskými státy nejnižší průměr rodinných dávek na dítě. Rodiny s nízkými až středními příjmy nemají nárok na přídavky na dítě, jejichž vyplácení podléhá přísným podmínkám, a daňové odpočty pro ně nejsou příliš výhodné. Výdaje na sociální ochranu jsou i nadále silně orientovány na starší lidi, a pokud by měly trvale platit oznámené odchylky od penzijní reformy z roku 2013 bez přijetí odpovídajících vyrovnávajících opatření, očekává se, že výše výdajů na důchody ve střednědobém až dlouhodobém výhledu výrazně vzroste. Těžká hospodářská a sociální situace, kterou pandemie způsobila, si však žádá mezigenerační solidaritu ve prospěch mladších generací. Pomoc v nezaměstnanosti pro dlouhodobě nezaměstnané a pro pracovníky, kteří nemají nárok na příspěvkové systémy, je v současné době rozptýlena mezi četné systémy, což vede k nízkému pokrytí. Na stávající regionální systémy minimálního příjmu dosáhne pouze 20 % potenciálních příjemců v zemi a mezi regiony existují veliké rozdíly co do pokrytí, doby trvání, podmínek přístupu a přiměřenosti. V současné naléhavé situaci je plánováno rychlé zavedení trvalého vnitrostátního systému pro zaručený příjem, který má doplnit stávající regionální systémy minimálního příjmu a zajišťovat pokrytí přibližně třem milionům příjemců. Vliv zmiňovaného systému na snížení chudoby ani jeho udržitelnost v krátkodobém a střednědobém výhledu nelze v této fázi posoudit.

               (23)Ve Španělsku je dalším přitěžujícím faktorem pro krizi způsobenou pandemií skutečnost, že v zemi je vysoký počet malých a středních podniků, na něž připadá velký podíl zaměstnanosti. Aby se předešlo odvratitelným úpadkům, Španělsko bezodkladně přijalo některá opatření, v jejichž rámci je podnikům nabízena podpora likvidity prostřednictvím úvěrů a záruk, přičemž tato opatření jsou orientována na malé a střední podniky a na odvětví, která budou krizí zasažena více a po delší dobu, např. cestovní ruch (ten v roce 2019 generoval 12 % španělského HDP). Mají-li mít předmětná opatření kýžené účinky, finanční zprostředkovatelé by je měli účinně a rychle realizovat. Ke zlepšení peněžních toků malých a středních podniků přispěje i odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení a také urychlení smluvních plateb ze strany orgánů veřejné moci. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Aby byla tato opatření účinná, je důležité, aby se země dále snažila snížit administrativní zátěž a nabízet efektivní digitální veřejné služby. Pro úspěšné oživení má zásadní význam poskytnutí podpory firmám v odvětvích, která krize nejvíce poškodila, a zabezpečení konkurenceschopnosti vývozních společností.

               (24)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Vyhlídky na oživení španělské ekonomiky se budou odvíjet od schopnosti zvýšit produktivitu a podporovat inovace, a to i prostřednictvím digitální a ekologické transformace. Inovační výkonnost Španělska je ve všech regionech pod průměrem EU. Španělsko si nevede dobře, pokud jde o schopnost firem inovovat, investovat do hmotných a nehmotných aktiv a optimálně využívat dovednosti zaměstnanců, což by jim mohlo ubírat na konkurenceschopnosti ve znalostní ekonomice. Krize poukázala na důležitost digitalizace pro zachování přístupu k službám veřejné správy a ke vzdělávání a odborné přípravě a pro zachování pracovních míst a hospodářské aktivity. Před omezením volného pohybu osob kvůli pandemii disponovala jen polovina škol ve Španělsku odpovídajícími platformami pro digitální učení a v tomto ohledu navíc existovaly výrazné rozdíly mezi regiony. Náhlý přechod na digitální učení byl také mimořádný problém pro zranitelné studenty, kteří doma neměli přístup k digitálním řešením. Španělsko by mělo zajistit přístup k digitálnímu učení pro všechny studenty, včetně studentů na venkově a studentů ze zranitelných domácností. Podporování digitalizace podniků by zvýšilo konkurenceschopnost španělských firem v globálních hodnotových řetězcích a zvýšilo jejich schopnost vyvážet (což platí zejména o malých a středních podnicích a mikropodnicích). Rozšíření digitálních technologií, včetně těch pokročilých, a snížení digitální propasti mezi městy a venkovem by zlepšilo inovační kapacitu španělské ekonomiky. Lepší řízení výzkumu a inovací na všech úrovních, zkvalitnění výzkumu prostřednictvím systematických hodnocení a pobídky motivující výzkumné organizace ke spolupráci se soukromým sektorem by mohly zefektivnit politiky v oblasti výzkumu a inovací a urychlit šíření inovací tak, aby to pomohlo oživení.

               (25)Přeměna Španělska na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat rozsáhlé nepřetržité investice do energie z obnovitelných zdrojů, energetické infrastruktury, energetické účinnosti, udržitelné dopravy apod. Investice by měly být předsunuty, aby se napomohlo ekologické transformaci během oživení, v souladu se španělským vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu. Podpora integrovaného energetického systému by měla usnadnit pronikání energie z obnovitelných zdrojů. Snížení spotřeby energie v soukromých a veřejných budovách prostřednictvím rozsáhlých renovací a rozvoj inteligentních sítí a systémů pro skladování elektřiny z obnovitelných zdrojů by pomohly lépe řídit poptávku po energii a zároveň by podpořily tvorbu pracovních míst ve fázi oživení. Další investice do energetické infrastruktury, mimo jiné do propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, by pomohly zlepšit integraci vnitřního trhu s energií v EU a současně posílit hospodářskou soutěž a usnadnit zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Dále je třeba podporovat udržitelnou dopravu včetně zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, zejména infrastruktury pro elektrická vozidla. Taktéž budou nutné investice, jež umožní větší využívání železnice pro přepravu nákladu – zapotřebí jsou mimo jiné přeshraniční spojení s Francií a Portugalskem a napojení na přístavy a logistická centra. Některé části Španělska navíc patří k nejexponovanějším oblastem v Evropě, co se týče změny klimatu. Vodní zdroje jsou pod tlakem a infrastruktura pro hospodaření s vodou a pro nakládání s odpady je v rámci země nevyvážená. Ekologické investice mohou pomoci při vypořádávání se s negativními projevy změny klimatu (např. povodněmi nebo lesními požáry), mohou pomoci zlepšit kvalitu ovzduší, hospodaření s vodou a nakládání s odpady a mohou přispět k rozvíjení potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Španělsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Španělsku
                  8
               . To by Španělsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (26)Roztříštěná regulace a regulatorní překážky ve Španělsku brání firmám ve využívání úspor z rozsahu a negativně ovlivňují produktivitu. Zákon o jednotnosti trhu, který už je prosazován soudy a úřady pro hospodářskou soutěž, by se měl aktivněji využívat na podporu lepší regulace a hospodářské soutěže ve fázi oživení. V této souvislosti by měla být hned, jak pomine nouzová situace, zrušena přísná omezení vlastnictví a tržní omezení, jež měla zajistit dodávky strategických produktů a služeb během pandemie. Obecně lze říci, že opatření usnadňující oživení by mohla zefektivnit silnější a nepřetržitá koordinace mezi různými úrovněmi veřejné správy. Také je nezbytné zajistit, aby řídicí struktura, která již byla vytvořena zákony provádějícími směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, mohla co nejdříve naplno fungovat, a mohlo tak být zaručeno efektivní využívání veřejných investic, jež mohou podpořit oživení. Práce na ucelené vnitrostátní strategii pro veřejné zakázky by měla být zintenzivněna, a sice v úzké spolupráci se zástupci všech úrovní veřejné správy (ústřední, regionální a místní) v rámci kooperačního výboru.

               (27)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (28)Včasné rozhodování v insolvenčních řízeních bude klíčové pro zajištění likvidity společností a efektivní přerozdělení zdrojů a také pro podporu podnikání a stability finančního sektoru. Je nezbytné zaručit, aby měl soudní systém kapacitu pro efektivní vyřizování insolvenčních řízení. Toto je obzvláště důležité, neboť současné pozastavení činnosti soudů a očekávaný nárůst sporů kvůli recesi způsobené pandemií, může už existující problémy dále zhoršit, a řízení by tak mohla být stále delší a množství nedořešených případů by mohlo stoupat.

               (29)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Španělsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (30)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Španělsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (31)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (32)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (33)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2 a 4,

               DOPORUČUJE Španělsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu zdravotnictví, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčový zdravotnický materiál a infrastrukturu.

               2.Podporovat zaměstnanost prostřednictvím opatření pro zachování pracovních míst, účinných náborových pobídek a rozvoje dovedností. Posílit ochranu v nezaměstnanosti, zejména pro pracovníky v nestandardním pracovním poměru. Zlepšit pokrytí a přiměřenost u systémů minimálního příjmu a rodinné podpory a zlepšit přístup k digitálnímu učení.

               3.Zajistit efektivní provádění opatření, která mají poskytnout likviditu malým a středním podnikům a osobám samostatně výdělečně činným, včetně zabránění pozdním platbám. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na podporu výzkumu a inovací, na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, na energetickou infrastrukturu, na hospodaření s vodou a nakládání s odpady a na udržitelnou dopravu.

               4.Zlepšit koordinaci mezi různými úrovněmi veřejné správy a posílit rámec pro zadávání veřejných zakázek, aby bylo účinně podporováno oživení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Řecka na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Řecka na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Řecku pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Řecko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Řecka v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zjištěná nerovnováha se týká zejména vysokého veřejného dluhu, vysokého objemu úvěrů v selhání v rozvahách bank a vnějšího sektoru v kontextu stále nízkého růstového potenciálu a vysoké nezaměstnanosti.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy občanů a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomiky a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Řecko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč řeckými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně závisejí na cestovním ruchu a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se v Řecku prohloubí regionální a územní rozdíly, čímž se ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zejména ostrovními a horskými regiony, který se silněji projevil během období finanční krize. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Řecko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 1,5 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 4,7 % HDP v roce 2020. Očekává se, že tento schodek klesne v roce 2021 na 0,2 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 se předpokládá, že poté, co se poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2019 snížil na 176,6 % HDP, se v roce 2020 zvýší na 188,8 %. Za rozpočtovými projekcemi lze vnímat rizika, jež jsou pro tuto zemi specifická, konkrétně probíhající soudní spory a závazky veřejné služby. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Řecko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 5,4 % HDP. Tato opatření zahrnují dočasnou hospodářskou podporu zaměstnancům, osobám samostatně výdělečně činným, jednotlivým podnikům a některým svobodným povoláním zasaženým pandemií, vyplácení vratných záloh podnikům, kterým poklesly obraty, vyplácení příspěvků na sociální zabezpečení zaměstnancům, jejichž pracovní smlouvy byly pozastaveny, odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení včetně režimů splátek daní po dobu nejméně tří měsíců pro všechny podniky, osoby samostatně výdělečně činné a zaměstnance zasažené koronavirovou pandemií, úrokovou subvenci na úvěry malým a středním podnikům a vyšší výdaje na zdravotní péči. Řecko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Tato opatření zahrnují poskytnutí hotovostního zajištění na podporu bankovních úvěrů, které je rozdělováno prostřednictvím Řecké rozvojové banky. Prognóza Komise z jara 2020 však za opatření v oblasti likvidity, která nemají na rozpočet v roce 2020 negativní dopad, považuje i veškeré odklady plateb daní. Opatření přijatá Řeckem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientování fiskálních politik na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává v Řecku schodek veřejných financí ve výši 6,4 % HDP v roce 2020 a 2,1 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení má podle projekcí dosáhnout 196,4 % HDP v roce 2020 a 182,6 % HDP v roce 2021.

               (15)Dne 20. května 2020 Komise vydala zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Řecko v roce 2019 nedodrželo pravidlo o zadlužení a v roce 2020 plánovalo překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je splněno, zatímco kritérium schodku splněno není.

               (16)Pokud jde o pandemii COVID-19, Řecko svou včasnou reakcí a prosazením omezení zjevně zvolilo účinný postup, vezmeme-li v potaz poměrně nízký počet dosud potvrzených infekcí. Očekává se však, že hospodářský dopad krize COVID-19 bude závažný, neboť ve srovnání s jinými členskými státy je Řecko silně závislé na odvětví cestovního ruchu a dopravy. V odvětví cestovního ruchu by Řecko mohlo ve srovnání s rokem 2019 přijít o značnou část příjmů. Cestovní ruch je nejdůležitější položkou vývozu služeb řeckého hospodářství, představující 45 % tohoto vývozu. Kromě toho se očekává, že poklesem poptávky bude rovněž zasaženo odvětví lodní dopravy, na které připadá 40 % vývozu služeb, neboť světový obchod v důsledku pandemie zpomaluje. Kvůli opatřením omezujícím volný pohyb osob, nižším čistým příjmům a vyšší nezaměstnanosti lze očekávat, že domácí poptávka významně poklesne.

               (17)V souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 Řecko aktivovalo svůj národní pandemický plán a rychle zavedlo soubor bezprecedentních opatření, včetně přísné karantény a omezení fyzického kontaktu, zejména v případě osob, u kterých existovalo podezření, že přišly do kontaktu s osobami nakaženými virem. Orgány přijaly ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu v roce 2020 celou řadu opatření ve výši až 10,5 % HDP. Tato opatření zahrnují fiskální opatření ve výši 5 % HDP s dopadem na rozpočet ve výši 3,7 % HDP a dále dočasné odklady plateb daní a hotovostní zajištění pro komerční banky ve výši 1,9 % HDP, jež by mohly zajistit další nové úvěry ve výši až 3,6 % HDP. Odvětví veřejné zdravotní péče obdrželo jednorázovou injekci ve výši 273 milionů EUR, která pokryje například nábor dalších 2 000 pracovníků ve zdravotnictví, nákup zdravotnického vybavení a prostředků a rozsáhlejší screening.

               (18)Aby bylo možno pandemii COVID-19 efektivně řešit, je třeba zvýšit kapacitu a zlepšit dostupnost a odolnost systému zdravotní péče. Přímé platby za soukromé zdravotní služby a neformální platby, které úzce souvisejí s neúčinným řízením nemocnic, jsou stále vysoké. To vede k nerovnostem. Přístup ke zdravotní péči stále představuje problém a subjektivně neuspokojená potřeba této péče patří mezi nejvyšší v EU, přičemž současně existují značné rozdíly mezi příjmovými skupinami a v závislosti na postavení v zaměstnání. Spoluúčast není dostatečně testována s ohledem na ochranu zranitelných skupin. Tuto situaci zhoršuje nadměrná nabídka, a tudíž i nadměrná spotřeba často příliš nákladných léků. Řecko tento problém řeší tím, že zavádí ambiciózní reformu primární péče, jež má celému obyvatelstvu zajistit v krátkodobém horizontu přístup k základním kvalitním službám a v horizontu dlouhodobém pro něj vytvořit komplexní systém založený na regulaci přístupu pacientů ke zdravotní péči („gatekeeping“). Z prvních náznaků lze usuzovat, že tento přístup má prokazatelně klíčový význam pro ochranu občanů a omezení šíření viru, neboť umožňuje využívat plnou kapacitu systému tak, aby pacienti obdrželi takovou léčbu, která odpovídá jejich potřebám. V oblasti výdajů na zdravotní péči stále nebylo nalezeno udržitelné řešení, neboť fiskální udržitelnost je většinou zajišťována prostřednictvím systému zpětného vymáhání, který je ovšem pod stále větším tlakem kvůli nedostatečným strukturálním opatřením. I přes určitá povzbudivá opatření přijatá v nedávné době je centralizované zadávání veřejných zakázek stále nedostatečné. V roce 2018 se veřejné výdaje na zdravotnictví pohybovaly pod průměrem EU, a to i po započtení hodnoty zpětného vymáhání, která je zvýšila přibližně o 1 % HDP. Ke zlepšení efektivnosti, přístupnosti a celkové odolnosti systému zdravotní péče je nutná vyšší účinnost spolu s dodatečnými finančními zdroji.

               (19)Ke zmírnění dopadu krize COVID-19 na pracovníky a podniky je zapotřebí konkrétních opatření. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 19,9 % a v roce 2021 klesne na 16,8 %. Řecko již zavedlo dočasný režim, který snižuje náklady práce podnikům, jejichž činnost byla pozastavena nebo vážně zasažena, a zároveň chrání pracovní místa a poskytuje podporu příjmu dotčeným pracovníkům. Udržitelnějším a pružnějším řešením by však bylo zavedení komplexního režimu zkrácené pracovní doby – a orgány se již tímto směrem vydaly. Tento režim by podnikům umožnil uplatňovat zkrácenou pracovní dobu v závislosti na tom, do jaké míry byla jejich činnost omezena, a zároveň zachovat provoz průmyslových odvětví, a zabránit tak tomu, aby se dočasné propouštění stalo pravidlem. Udržet hospodářskou činnost a zachovat pracovní místa v době omezení volného pohybu a fyzického kontaktu by rovněž pomohlo rozšíření způsobů pružného uspořádání práce, např. práce na dálku, které byly v Řecku ve srovnání s jinými členskými státy dosud omezené.

               (20)Krize COVID-19 může opět zhoršit sociální situaci velké části obyvatelstva a zvýšit příjmovou nerovnost. Před rozšířením pandemie byl podíl řeckého obyvatelstva ohroženého chudobou nebo sociálním vyloučením stále jedním z nejvyšších v EU, přičemž děti a lidé v produktivním věku byli ohroženi více než starší lidé. Významné problémy představovala též chudoba pracujících, přístup k cenově dostupnému bydlení a energetická chudoba. Pro zmírnění dopadu krize bude mít zásadní význam poskytnutí přiměřené náhrady příjmu všem dotčeným zaměstnancům a osobám samostatně výdělečně činným, včetně osob, které čelí rozdílům v přístupu k sociální ochraně. Rovněž bude důležité podpořit ty nejzranitelnější osoby, včetně neaktivních a nehlášených pracovníků, posílením sociálních záchranných sítí. Vzhledem k tomu, že pod ochranu základních záchranných sítí se bude pravděpodobně uchylovat více lidí, bude důležité lépe přizpůsobit podporu minimálního příjmu. Je nutné, aby nejchudší a zranitelné skupiny, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a žadatelů o azyl, měly komplexní přístup k sociálním službám. Kromě toho nejsou dostatečně rozvinuté dlouhodobé pečovatelské služby. Řecko by rovněž mělo dále podporovat přístup k cenově dostupnému bydlení, zejména v případě domácností ohrožených chudobou, například zavedením systému, který zranitelným vlastníkům nemovitostí pomůže s hypotékou.

               (21)Krize COVID-19 zastavila pozitivní vývoj na trhu práce, který byl zaznamenán v posledních letech, a je nakročeno k novému nárůstu nezaměstnanosti. V zájmu citelného oživení zaměstnanosti v pokrizovém období musí Řecko dokončit reformy zaměřené na zvýšení účinnosti politik, jež mají lidem umožnit získat zaměstnání, zejména pak programů odborné přípravy. Klíčové bude zvýšení schopnosti veřejné služby zaměstnanosti poskytovat trvalou a individualizovanou podporu uchazečům o zaměstnání. Řecko musí věnovat zvláštní pozornost mladým lidem a ženám, kteří se s nedostatkem pracovních příležitostí potýkají více. Existuje rovněž prostor pro zlepšení sociálního dialogu, a to podporou aktivního a smysluplného zapojení sociálních partnerů do tvorby politik, a mimo jiné i do navrhování a provádění opatření zaměřených na řešení dopadů krize COVID-19. Vláda by se měla zaměřit na zlepšování základních dovedností všech občanů. Zásadní význam bude mít řešení špatných výsledků vzdělávání, modernizace odborného vzdělávání a přípravy a rozšíření možností vzdělávání dospělých. Pro zmírnění nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a za účelem rychlejšího oživení trhu práce je zcela nezbytné zvýšit kvalitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevantnost pro trh práce.

               (22)Vláda hned v počátku své reakce na rozšíření onemocnění COVID-19 zcela správně učinila svou prioritou poskytování udržitelné podpory v oblasti likvidity (včetně pracovního kapitálu) zasaženým podnikům, zejména malým a středním podnikům a mikropodnikům, a to především prostřednictvím půjček a záruk. V rámci dočasného rámce pro státní podporu zavedlo Řecko za účelem zvýšení likvidity kapitálu podniků tři režimy, a to: i) režim vztahující se na vyplácení vratných záloh; ii) režim hotovostního zajištění na pokrytí bankovních úvěrů a iii) režim úrokových subvencí pro běžné úvěry. Je důležité, aby v tomto procesu bankovní sektor s podporou orgánů plnil svou úlohu zprostředkovatele, udržoval nezbytný tok úvěrů na základě náležitého posuzování úvěrového rizika a standardů obezřetného poskytování úvěrů a zároveň přesně vykazoval jakékoli zhoršení kvality aktiv. Zásadní význam pro zajištění kvality aktiv a současně pro výrazné posílení hospodářského oživení bude mít podpora schopnosti bankovního sektoru nabízet udržitelná řešení restrukturalizace dluhu životaschopným dlužníkům zasaženým krizí.

               (23)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Zvyšování objemu investic podporujících růst v prioritních odvětvích bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobějšího růstu a snižování regionálních rozdílů. V roce 2019 poklesly veřejné investice v porovnání s plány o více než 1 % HDP, v plné návaznosti na obdobně nedostatečnou výkonnost v předchozích letech. Orgány začaly řešit přetrvávající nedočerpávání prostředků tím, že zavedly „národní plán rozvoje“, který má posílit pravidla rozvoje, řízení, financování a provádění podporovaných projektů, a akční plán zaměřený na zlepšení prognóz a sledování veřejných investic. Vzhledem k významné úloze, kterou veřejné investice sehrají při nastartování hospodářského oživení po krizi COVID-19, je zcela nezbytné vyřešit veškeré zbývající administrativní překážky a předpřipravit nové projekty. Veřejné investice by bylo možno dále zlepšit a uspíšit zřízením specializovaného nástroje pro přípravu projektů. Účinnější provádění veřejných investic by v důsledku multiplikačního účinku dále stimulovalo růst. Řecku by rovněž prospělo účinnější a udržitelnější zadávání veřejných zakázek, jež by mělo představovat nedílnou součást jeho úsilí o zlepšení a racionalizaci veřejných výdajů a zajištění konkurenceschopného podnikatelského prostředí. Za tímto účelem by bylo nutné vyřešit zjištěné nedostatky, jako je přetrvávající jev neodůvodněně nízkých nabídek, prostřednictvím vhodných legislativních a správních opatření.

               (24)Oživení řeckého hospodářství bude rovněž vyžadovat odstranění některých dlouhodobých nedostatků a využití případných budoucích příležitostí. Mezi odvětví s významnými investičními potřebami patří doprava a logistika, ve kterých je třeba podpořit zejména železnice, bezpečnost silničního provozu a modernizaci intermodálních uzlů, jakož i nakládání s pevnými odpady a komunálními odpadními vodami, pro které jsou zase zapotřebí environmentálně udržitelné investice. Rozsáhlé soukromé a veřejné investice během souvislého období si vyžádá také transformace Řecka na klimaticky neutrální ekonomiku. Předsunuty by mohly být a k hospodářskému oživení po krizi COVID-19 by mohly přispět plánované investice, jako jsou projekty malého rozsahu v oblasti energetické účinnosti, renovace budov a projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Přípravné práce na střednědobých opatřeních zaměřených na hospodářské oživení mohou využít investic plánovaných v rámci národních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu, projektů společného zájmu a plánů rozvoje infrastruktury. Související investice by mohly zahrnovat přeshraniční propojení pro dovoz a vývoz elektřiny mezi sousedními členskými státy, které by zajistilo udržitelnou dodávku energie pro řecké domácnosti a podniky, a opatření pro zajištění spravedlivé transformace regionů nejvíce zasažených ambiciózním plánem Řecka upustit od výroby elektřiny z hnědého uhlí. Plánování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Řecku mohlo pomoci vyřešit některé z problémů, které s sebou přechod ke klimaticky neutrální ekonomice nese, zejména v oblastech, které jsou zmíněny v příloze D zprávy o této zemi
                  8
               . To by Řecku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (25)I přes určitý pokrok, jehož bylo dosaženo v předchozích letech, je třeba, aby Řecko urychlilo svou činnost zaměřenou na zlepšení své digitální výkonnosti, mimo jiné zaváděním digitálních nástrojů a služeb ve veřejné správě, v soudnictví a v podnicích. Požadavek na zachování této dynamiky a zabezpečení zisků dosažených v důsledku spuštění řady digitálních služeb od rozšíření onemocnění COVID-19 bude obzvláště platit pro veřejnou správu a fázi oživení. Strategický přístup k rychlejšímu zavádění a využívání digitálních technologií ve všech hospodářských odvětvích, včetně veřejné správy, a interoperabilita různých informačních systémů, zejména databáze pro dozor nad trhem, by pomohly překlenout rozdíl v produktivitě ve srovnání se zeměmi eurozóny a zmírnit administrativní zátěž. Další prioritou je zlepšení dostupnosti vysokokapacitních sítí a zavedení vysokorychlostního internetu. Pokud jde o digitální dovednosti, Řecko zůstává pod průměrem EU, neboť v roce 2019 mělo alespoň základní digitální dovednosti zřejmě jen 51 % lidí ve věku 16–74 let oproti průměrným 58 % v EU. Prohloubení digitálních dovedností umožní každému Řekovi rovný přístup k elektronickým službám, pomůže podnikům efektivně využívat práci na dálku i elektronické nástroje a umožní všem studentům, ať už ve školách, na univerzitách nebo z řad vzdělávajících se dospělých, plně se zapojit do distančního vzdělávání. Zvláštní pozornost by měla být věnována lidem ze znevýhodněného prostředí, včetně uprchlíků a žadatelů o azyl, a osobám žijícím v odlehlých a venkovských oblastech.

               (26)Po úspěšném dokončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability v roce 2018 podléhá Řecko posílenému dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 472/2013. Aktivace posíleného dohledu v případě Řecka
                  9
                potvrzuje, že Řecko ve střednědobém horizontu musí nadále přijímat opatření k řešení potenciálních zdrojů makroekonomické nerovnováhy a zároveň provádět strukturální reformy na podporu stabilního a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se rovněž zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu, privatizace, fungování soudnictví, veřejné správy a boje proti korupci. Tyto strukturální reformy hrají čím dál větší roli v úsilí Řecka o nastartování své ekonomiky. Úspěšné provedení a dokončení těchto reforem by mělo významně přispět k podpoře růstu Řecka ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Řecko musí čtvrtletně podávat zprávy o pokroku, jehož při provádění svých závazků pod posíleným dohledem dosáhlo, přičemž příznivá zpráva může jednou za půl roku připravit podmínky pro aktivaci opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. V dubnu 2019 odsouhlasila Euroskupina uvolnění první splátky v rámci politicky podmíněných dluhových opatření v hodnotě 970 milionů EUR a v prosinci 2019 uvolnění druhé splátky v hodnotě 767 milionů EUR. Šestá zpráva o posíleném dohledu, která posuzuje pokrok, jehož Řecko při plnění svých závazků dosáhlo, byla zveřejněna dne 20. května 2020.

               (27)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (28)V současné situaci je především důležité se i nadále soustředit na restrukturalizaci bank v zájmu zachování finanční stability a uvolnění kapacity v bankovním sektoru, aby bylo možné financovat hospodářské oživení. Odolnost bankovního sektoru se zvětšila, což vedlo ke zrušení kontrol kapitálu v září 2019, avšak z minulosti zděděná rizika a výzvy jsou i nadále vysoké. Patří k nim stále velký objem úvěrů v selhání, kapitálová pozice, která je sice v souladu s kapitálovými požadavky, avšak v krátkodobém horizontu se musí vypořádat s rostoucí poptávkou po kapitálu, jakož i nízká ziskovost odvislá od rostoucího počtu poskytovaných úvěrů. Z tohoto důvodu jsou řecké banky v důsledku pandemie COVID-19 obzvláště vystaveny riziku vyšších nákladů na financování a opětovného zhoršení kvality aktiv. Podpora nepřetržitého fungování sekundárního trhu s úvěry v selhání souběžně s poskytováním nových úvěrů a reálnou dlouhodobou restrukturalizací úvěrů prováděnou v souladu se standardy obezřetného poskytování úvěrů může sehrát klíčovou úlohu při plnění dvojího cíle, kterým je zmírnění dopadu rozšíření onemocnění na kvalitu aktiv a řešení z minulosti zděděných úvěrů v selhání. Zásadním krokem v tomto směru může být provedení reformy právního rámce, která umožní neomezené vymáhání kolaterálu od dlužníků v selhání.

               (29)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Řecko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (30)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Řecko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (31)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Řecka, kterou zveřejnila ve své zprávě o Řecku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Řecku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (32)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               (33)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhu. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomickou nerovnováhu, již Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Řecku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče a zajistit odpovídající a rovný přístup ke zdravotní péči.

               2.Zmírnit dopady krize na zaměstnanost a sociální oblast, mimo jiné prováděním opatření, jako jsou režimy zkrácené pracovní doby, a zajištěním účinné aktivační podpory.

               3.Urychleně zavést opatření k zajištění likvidity a nepřetržitého toku úvěrů a dalších finančních prostředků do hospodářství se zvláštním důrazem na malé a střední podniky, které byly krizí zasaženy nejvíce. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na bezpečnou a udržitelnou dopravu a logistiku, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, environmentální infrastrukturu, vysokokapacitní digitální infrastrukturu a dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií. Zvýšit efektivitu a digitalizaci veřejné správy a podpořit digitální transformaci podniků.

               4.Pokračovat v reformách a dokončit je v souladu se závazky na období po ukončení programu přijatými na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018, aby bylo možné opětovně zahájit udržitelné hospodářské oživení v návaznosti na postupné uvolňování omezení uložených v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final/2.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final/2.

                     (9)

                        Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 ze dne 11. července 2018 o aktivaci posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 211, 22.8.2018, s. 1) a prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/338 ze dne 20. února 2019 o prodloužení posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 60, 28.2.2019, s. 17).

                     (10)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.