               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Tureckem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii a Iráku představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak i řešení aktuálních výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Turecko rovněž projevilo zájem spolupracovat s orgány EU pro vymáhání práva v boji proti terorismu, zejména díky společné odborné přípravě organizované agenturou CEPOL. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Současná spolupráce Europolu s Tureckem se zakládá na dohodě o strategické spolupráci uzavřené v roce 2004
                  9
               . Tato dohoda usnadňuje spolupráci při výměně strategických a technických informací společného zájmu
                  10
               , zkušeností v oblasti prosazování práva, legislativy, příruček, technické literatury a dalších dokumentů a odborné přípravy v oblasti prosazování práva. Ve společném akčním plánu EU a Turecka z listopadu 2015 se obě strany dohodly na dalším posílení spolupráce s Europolem díky nasazení tureckého styčného důstojníka. Dne 21. března 2016 podepsaly Europol a Turecko dohodu o udržování styku umožňující posílenou spolupráci. V návaznosti na ni byl v květnu 2016 do Europolu vyslán styčný důstojník zastupující tureckou státní policii, což přineslo určitý pozitivní vývoj a kontakty. Tyto dohody však neumožňují výměnu údajů týkajících se identifikovaných nebo identifikovatelných osob
                  11
               .

               Politické souvislosti

               Turecko je pro Evropskou unii klíčovým partnerem. Od roku 1964, kdy vstoupila v platnost dohoda o přidružení, se spolupráce EU s Tureckem zintenzivňuje. V prosinci 1999 udělila Evropská rada Turecku status kandidátské země a v říjnu 2005 byla zahájena jednání o přistoupení. Prohlubování spolupráce s Europolem je důležité v souvislosti s plněním všech zbývajících požadavků plánu na uvolnění vízového režimu
                  12
               . Na vrcholné schůzce mezi EU a Tureckem konané dne 29. listopadu 2015 bylo dohodnuto rozšíření a posílení politického dialogu ve všech oblastech, včetně zahraniční a bezpečnostní politiky, migrace a boje proti terorismu.

               Turecko a EU znovu potvrdily své odhodlání bojovat proti hrozbě, kterou představuje Dá’iš a zahraniční terorističtí bojovníci, jakož i proti hrozbě, kterou nadále představuje Strana pracujících Kurdistánu (PKK), již EU označila za teroristickou organizaci. Během dialogu mezi EU a Tureckem o boji proti terorismu v červnu 2016 se obě strany dohodly na přezkoumání způsobů, jak posílit justiční spolupráci, jakož i spolupráci v oblasti sdílení informací a vymáhání práva, a to i v oblasti vyhoštění souvisejících s terorismem a financování terorismu. Zájem na posílení spolupráce v oblasti sdílení informací byl znovu zopakován během dialogu mezi EU a Tureckem o boji proti terorismu v listopadu 2017; plánuje se seminář na vysoké úrovni o spolupráci v boji proti terorismu a nedovolenému obchodování se zbraněmi v Europolu.

               Turecko a EU rovněž zopakovaly svůj závazek spolupracovat s cílem pokročit v mezinárodních iniciativách, jako je např. Globální fórum pro boj proti terorismu (GCTF), celosvětová koalice proti Dá’iš a Finanční akční výbor (FATF)
                  13
               .

               Spolupráce v oblasti migrace byla posílena na základě společného akčního plánu aktivovaného na summitu EU-Turecko konaném dne 29. listopadu 2015 a prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016 s cílem ukončit nelegální migraci z Turecka do EU, a to plně v souladu s normami EU a mezinárodními normami. Prohlášení EU a Turecka již přináší hmatatelné výsledky, a to navzdory složité situaci. Počet nedovolených překročení hranic je od aktivace prohlášení nadále podstatně nižší a ztrát na životech rovněž ubylo.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017
                  14
                a ve zprávě TE-SAT
                  15
                za rok 2017, z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Tureckem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus: Nedávné teroristické útoky dokládají hrozbu terorismu, které čelí jak Turecko, tak EU. Islamistický terorismus, zejména Dá’iš, ale i al-Káida, představuje společnou hrozbu. Pokud jde o evropské zahraniční teroristické bojovníky, je Turecko hlavním tranzitním uzlem pro cesty do Sýrie a Iráku a návrat z nich. Turecko a EU zopakovaly svůj závazek zastavit tento tok. Turecké orgány vyvinuly v tomto ohledu značné úsilí, ale vyzdvihly význam získávání předběžných informací o podezřelých cestujících. Nedávné případy také ukázaly, že nekoordinovaná, zpožděná nebo nedostatečná výměna informací by mohla umožnit zatčeným cestujícím, aby se neodhaleni vrátili do Evropy.

               Kromě toho, i když se má za to, že PKK představuje pro Evropu nízké riziko, EU uznává, že pro Turecko představuje PKK hrozbu závažnou. EU označila tuto stranu za teroristickou organizaci.

               Výměna operačních informací bude podporovat společnou činnost v boji proti této hrozbě terorismu, zejména proti získávání finančních prostředků, propagandě a náborovým aktivitám v EU.

               Převaděčství migrantů: Převaděči migrantů přes Turecko převádějí migranty z Asie, Afriky a Blízkého východu do Evropy. Nelegální migranti vstupují do Turecka přes východní pozemní hranice Turecka s Íránem, Irákem a Sýrií i přes vzdušné hranice, zejména tranzitem přes letiště v Istanbulu. Istanbul sám funguje jako uzel pro nelegální migranty před tím, než se vydají buď k pozemním hranicím s Bulharskem a Řeckem, nebo k pobřežní hranici v Egejském moři.

               Od prohlášení EU a Turecka schváleného dne 18. března 2016 je počet případů nelegálního překročení hranic z Turecka do Řecka podstatně nižší. Nicméně navzdory hlídkám vykonávaným tureckými orgány v pobřežních a pozemních pohraničních oblastech a na letištích a systematickému zadržování nelegálních migrantů pokračují organizované převaděčské sítě dále ve své činnosti. Způsoby jejich práce se neustále mění a jejich trasy se dále rozrůzňují.

               Turecké útvary vynakládají značné úsilí k rozbití zločineckých skupin a účinně zasahují proti plavidlům používaným převaděči, přičemž využívají informace poskytované členskými státy EU. Je však rozhodně potřeba dále posílit kapacity v oblasti vyšetřování a stíhání, jakož i operativní spolupráci s členskými státy EU.

               I přes úspěchy ve vytváření rámce pro boj proti obchodování s lidmi migrační tlak zhoršuje problémy v této oblasti.

               Obchod s drogami: Turecko je již dlouhou dobu a nadále zůstává významnou tranzitní zemí pro obchod s drogami. Kokain, opium a heroin se obvykle dostává přes Turecko na evropské trhy a metamfetamin a stimulující látky na bázi amfetaminu se tudy dostávají na trhy na Blízkém východě a v jihovýchodní Asii. V Turecku je nadálo zabavováno velké množství opiátů a hašiše.

               Nedovolený obchod s palnými zbraněmi: Míra trestné činnosti a pašování zbraní ze Sýrie představuje pro EU potenciální nebezpečí. To vede v krátkodobém i dlouhodobém horizontu k bezpečnostní hrozbě. Spolupráce s Tureckem proto představuje strategickou prioritu, jejímž cílem je zpomalit přísun nedovolených palných zbraní do sousedních států a předcházet pašování do EU.

               Boj proti financování terorismu / praní peněz: FATF v roce 2014 upozornil na potenciální přínos spolupráce v boji proti financování terorismu, a to díky konkrétním nástrojům Europolu, jakož i významnému pokroku Turecka v této oblasti.

               Turecko je významným regionálním finančním centrem především pro střední Asii a Kavkaz, Střední východ a východní Evropu. V důsledku rychlého hospodářského růstu Turecka během posledních 15 let a jeho obchodních vztahů a zeměpisné blízkosti k nestabilním, konfliktem zmítaným oblastem, jako je Irák, Sýrie a Krym, je Turecko vystaveno zvýšenému riziku praní peněz.

               Padělané zboží: Turecko je významným zdrojem a místem překládky padělaného zboží určeného zejména do EU.

               Mezi další významné zdroje financování organizované trestné činnosti patří podvody v oblasti spotřební daně a podvody s chybějícím článkem při obchodech ve Společenství (Missing Trader Intra Community Frauds, MTIC) a trestné činy proti životnímu prostředí.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  16
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Tureckem.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                        Dohoda o spolupráci mezi Europolem a Tureckou republikou, 28. 7. 2004,
                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/agreement_on_cooperation_between_the_european_police_office_and_the_republic_of_turkey.pdf
                  .

                     (10)

                        Turecko přispívá pravidelně do zprávy Europolu o stavu a vývoji terorismu v EU (TE-SAT).

                     (11)

                        Turecko může údaje zasílat, ale nikoli přijímat. Nepřímý přenos prostřednictvím Interpolu je užitečný kanál, není to však nejúčinnější ani nejrychlejší řešení v případech, které vyžadují okamžitou reakci.

                     (12)

                        Evropská unie zahájila s Tureckem dialog o uvolnění vízového režimu dne 16. prosince 2013. Dialog o uvolnění vízového režimu vychází z plánu, který stanoví kritéria, jež musí Turecko splnit, aby mohlo být zařazeno na seznam zemí s bezvízovým stykem. Sedmá zpráva o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka, kterou předložila Komise v září 2017, uvádí, že sedm z 72 kritérií ještě musí Turecko splnit.

                     (13)

                        Tisková zpráva o dialogu mezi EU a Tureckem o boji proti terorismu, 8. června 2016,
                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage_en/5018/Turkey-
                  EU%20Counter%20Terrorism%20Dialogue.

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (15)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (16)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a tureckými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro vzájemné předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Turecka, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi, obchodu s drogami, převaděčství migrantů a padělání zboží, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a tureckými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody jsou vymezeny jasně a přesně a nepřesahují to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení a boje proti terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda stanoví kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací tureckými příslušnými orgány jiným orgánům v Turecku se povolí pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací tureckými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Turecka, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Libanonem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii a Iráku představuje pro EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Na základě dialogů na technické úrovni za účelem vymezení společných opatření, jež zlepší výměnu informací a společná operativní opatření k prosazování práva proti nedovolenému obchodu s palnými zbraněmi, si EU již s Libanonem dohodla seznam opatření k posílení spolupráce mezi příslušnými orgány EU a zemí Blízkého východu a severní Afriky pro vymáhání práva, k zajištění pomoci při budování kapacit v příslušných regionálních nebo dvoustranných programech a k rozvíjení operačních aktivit v rámci společně dohodnutého rámce
                  9
               . Libanon rovněž projevil zájem spolupracovat s orgány EU pro vymáhání práva v boji proti terorismu, zejména díky odborné přípravě poskytované agenturou CEPOL. To však nezahrnuje předávání osobních údajů.

               Politické souvislosti

               EU a Libanon jsou klíčovými partnery, kteří čelí společným výzvám spojeným s vleklými krizemi a nestabilitou v jejich sousedství. Partnerství mezi EU a Libanonem je silné a prochází mnoha oblastmi, jak je uvedeno v dohodě o přidružení, která platí od roku 2006. Libanon čelí složitým hospodářským, sociálním a bezpečnostním výzvám. Ke stávajícím potížím se přidal ještě konflikt v Sýrii, který zvýšil tlak na libanonské instituce, infrastrukturu a životní prostředí a ovlivnil jeho socioekonomickou stabilitu. Libanon poskytuje útočiště více než jednomu milionu registrovaných syrských uprchlíků vedle přibližně 300 000 palestinských uprchlíků, kteří již v této zemi byli.

               Dne 11. listopadu 2016 přijaly EU a Libanon priority partnerství na období 2016–2020, které stanoví ambiciózní strategický program, jehož cílem je prohloubení vztahů a dosažení stabilizace země i širšího regionu, jak uvádí revidovaná evropská politika sousedství a globální strategie EU. Vytyčenými prioritami jsou: bezpečnost a boj proti terorismu, řádná správa věcí veřejných a právní stát, podpora růstu a pracovních příležitostí a migrace a mobilita.

               EU a Libanon se rovněž dohodly na paktu obsahujícím vzájemné závazky a prioritní opatření v souladu s prohlášením o záměru učiněném na konferenci v Londýně minulý rok (v únoru 2016). Obnovené závazky přijaté na konferenci v Bruselu (5. dubna 2017) k podpoře budoucnosti Sýrie a celého regionu posílily tuto sdílenou odpovědnost při řešení dopadů syrské krize.

               Libanon již vyjádřil zájem o sjednání dohody s Europolem při několika příležitostech, zejména v rámci dialogu o boji proti terorismu konaného dne 26. ledna 2016 a schváleného plánu.

               Dialog o boji proti terorismu a o bezpečnosti s Libanonem pokračuje v rámci akčního plánu, který se týká vypracování vnitrostátní strategie pro boj proti terorismu, spolupráce v oblasti vymáhání práva a justiční spolupráce, boje proti financování terorismu, správy hranic, letištní a letecké bezpečnosti, jakož i boje proti násilnému extremismu.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017
                  10
                a ve zprávě TE-SAT za rok 2017
                  11
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Libanonem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus: Destabilizace Sýrie (a její možné přesahy), šíření Dá’iš a jiné konkrétní teroristické skupiny představují přímou hrozbu pro bezpečnost Libanonu a EU, které se obě staly terčem teroristických skupin. Evropští a libanonští teroristé cestovali zejména do Sýrie, Iráku a dalších oblastí konfliktu, aby se tam vycvičili a bojovali.

               Užší spolupráce orgánů pro vymáhání práva, včetně výměny osobních údajů, přispěje k odhalování a stíhání osob podezřelých z terorismu, prevence přesunu teroristů (včetně rizika infiltrace migračních toků nebo přemístění do jiných oblastí konfliktů) a financování terorismu (včetně propojení s organizovanou trestnou činností).

               Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi: EU a Libanon již zahájily spolupráci v oblasti palných zbraní a schválily pracovní program včetně výměny osvědčených postupů, odborné přípravy a budování kapacit. Jak se spolupráce prohlubuje, zvyšuje se naléhavost lepšího sdílení informací a následných vyšetřování. Jakožto země sousedící se Sýrií může Libanon hrát významnou úlohu při předcházení vstupu palných zbraní do oblastí zasažených ozbrojeným konfliktem a při zajišťování toho, aby byly nedovolené zásilky zadrženy, zejména na cestě zpět do EU.

               Řešení výzev spojených s migrací: V Libanonu se nachází značně vysoký počet nelegálních migrantů; k zajištění a ostraze libanonských hranic pomáhají i finanční prostředky EU z programu integrované správy hranic. Spolupráce s libanonskými orgány by rovněž přispěla k řešení podvodů s doklady, což je oblast trestné činnosti spojená s převaděčstvím migrantů.

               Obchod s drogami: Blízký východ a severní Afrika jsou hlavním zdrojem, tranzitním místem i spotřebitelem nelegálních drog. Vzhledem ke stálé základně zákazníků na severu a východozápadní heroinové trase tento region ovlivňuje užívání a výrobu nedovolených návykových látek a současně je jimi sám negativně ovlivňován. Libanon je druhým hlavním producentem konopí a hašiše ze zemí Blízkého východu a severní Afriky, přičemž o objemu produkce captagonu v této zemi zatím nejsou bližší informace. V roce 2016 zahájila v Libanonu v rámci programu financovaného z prostředků EU a zaměřeného na kokainovou trasu (součásti AIRCOP) činnost společná speciální letištní protidrogová jednotka.

               Organizovaná trestná činnost může přinášet značné zisky z libanonského černého trhu s cigaretami, automobily, padělaným zbožím, pirátským softwarem, CD a DVD.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  12
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                        Několik iniciativ v této souvislosti bylo zahrnuto do priority týkající se palných zbraní v rámci politického cyklu EU pro boj proti závažné a organizované trestné činnosti, jakož i do sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvaného „Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání“ ze dne 2.12.2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (12)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a libanonskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro vzájemné předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Libanonu, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi, převaděčství migrantů a obchodování s drogami, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a libanonskými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda bude obsahovat závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací libanonskými příslušnými orgány jiným orgánům v Libanonu je povoleno pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací libanonskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Libanonu, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)V kontextu těchto jednání Komise podpoří přistoupení Libanonu k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat („úmluva č. 108“).

               9)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Marokem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Na základě dialogů na technické úrovni za účelem vymezení společných opatření, jež zlepší výměnu informací a společná operativní opatření k prosazování práva proti nedovolenému obchodu s palnými zbraněmi, si EU již s Marokem dohodla seznam opatření k posílení spolupráce mezi příslušnými orgány EU a zemí Blízkého východu a severní Afriky pro vymáhání práva, k zajištění pomoci při budování kapacit v příslušných regionálních nebo dvoustranných programech a k rozvíjení operačních aktivit v rámci společně dohodnutého rámce
                  9
               . To však nezahrnuje předávání osobních údajů.

               Politické souvislosti

               Historické partnerství mezi EU a Marockým královstvím se opírá o řadu politických a hospodářských dohod. Rok 2000, kdy vstoupila v platnost evropsko-středomořská dohoda o přidružení, byl milníkem ve vztazích mezi EU a Marokem
                  10
               . Od roku 2008 má Maroko rozšířený status v rámci evropské politiky sousedství. Jeden z řady cílů se týká posilování dialogu a spolupráce v oblastech politiky a bezpečnosti.

               Politické vztahy s Marokem, včetně rozhovorů o bezpečnosti a boji proti terorismu, byly pozastaveny v souvislosti s rozsudkem Tribunálu z prosince 2015
                  11
               . V návaznosti na opravný prostředek podaný k Soudnímu dvoru
                  12
                se nicméně konalo několik politických jednání, jež se zaměřila především na otázku, jak vyřešit právní důsledky rozsudku týkajícího se dvoustranných vztahů mezi EU a Marokem. Maroko neformálně naznačilo, že přikládá spolupráci s EU v oblasti bezpečnosti velký význam. Maroko bylo první zemí severní Afriky a Blízkého východu, které byl nabídnut dialog zaměřený na boj proti terorismu, a přípravy do poloviny roku 2015, kdy bylo rozhodnuto o jeho odložení, již značně pokročily.

               Maroko vyvinulo úzkou dvoustrannou spolupráci v boji proti terorismu s členskými státy EU, včetně Španělska a Francie, a průběžně rozbíjí teroristické sítě. Kromě toho spolupředsedá Globálnímu fóru pro boj proti terorismu (GCTF) a je členem celosvětové koalice proti Dá’iš. V Maroku se nachází jedno z regionálních středisek excelence pro oblast CBRN financovaných z EU.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017
                  13
                a ve zprávě TE-SAT za rok 2017
                  14
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Marokem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus představuje vážnou hrozbu pro Maroko i EU, které již byly terčem teroristických útoků. Vedle zlepšení přehledu o hrozbách a zjišťování nových trendů je nutné navázat užší spolupráci, která zahrnuje výměnu osobních údajů a jejímž účelem je řešit fenomén zahraničních teroristických bojovníků (včetně podezřelých osob s dvojím občanstvím nebo oprávněným pobytem v EU a v Maroku) a účinně předcházet přesunu teroristů, zneužívání internetu k terorismu, financování terorismu, jakož i propojení s organizovanou trestnou činností, a odhalovat a stíhat je.

               Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi: Trvající nestabilita v oblasti Blízkého východu a severní Afriky, a zejména konflikty v Libyi vedly ke značnému nárůstu nedovoleného obchodu s palnými zbraněmi v daném regionu. To vede v krátkodobém i dlouhodobém horizontu k bezpečnostní hrozbě. Maroko je klíčovým partnerem pro zpomalování přísunu nedovolených palných zbraní do sousedních států a prevenci nedovoleného obchodu směrem do EU s využitím kontejnerových lodí, trajektů a menších lodí plavících se přes Středozemní moře.

               Řešení výzev spojených s migrací: Maroko je nadále významným partnerem EU při rozvíjení spolupráce v prevenci nelegální migrace, přičemž migrační toky směřující do EU v poslední době sílily. Maroko je zemí původu nelegální migrace, ale rovněž významnou trasou pro státní příslušníky zemí subsaharské Afriky. V roce 2017 označila Evropská pohraniční a pobřežní stráž ve své zprávě o analýze rizik za významná rizika falšování dokladů a převaděčství migrantů.

               Obchod s drogami: Blízký východ a severní Afrika jsou hlavním zdrojem, tranzitním místem i spotřebitelem nelegálních drog. Vzhledem ke stálé základně zákazníků na severu, sahelské trase pro pašování směrem na jih a východozápadní heroinové trase tento region ovlivňuje užívání a výrobu nedovolených návykových látek a současně je jimi sám negativně ovlivňován. Maroko je významným producentem konopí a hlavní zemí původu u výrobků z konopí, které vstupují na trh EU. Problémem je rovněž výroba syntetických drog z léčiv.

               V roce 2016 zahájila v Maroku v rámci programu financovaného z prostředků EU a zaměřeného na kokainovou trasu (součásti AIRCOP) činnost společná speciální letištní protidrogová jednotka.

               Kyberkriminalita: Maroko úspěšně řeší kybernetické hrozby, a to díky skutečnosti, že je prioritní zemí pro programy EU a Rady Evropy zaměřené na budování kapacit v těchto oblastech: kyberkriminalita, pohlavní vykořisťování dětí a cestující pachatelé sexuálních trestných činů proti dětem. Rozvoj marockých kapacit pro spolupráci pravděpodobně povede ke zvýšené potřebě sdílení informací za účelem řešení nadnárodních hrozeb v oblasti kyberkriminality a pohlavního vykořisťování dětí.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Marokem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  15
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Marockým královstvím.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                        Několik iniciativ v této souvislosti bylo zahrnuto do priority týkající se palných zbraní v rámci politického cyklu EU pro boj proti závažné a organizované trestné činnosti, jakož i do sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvaného „Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání“ ze dne 2.12.2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 1).

                     (11)

                        Věc T-512/12, Front Polisario v. Rada.

                     (12)

                        Věc C-104/16, Rada v. Front Polisario.

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (15)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a marockými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Marockého království, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména převaděčství migrantů, nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi a obchodování s drogami, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a marockými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací marockými příslušnými orgány jiným orgánům v Maroku se povolí pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací marockými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Maroka, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Státem Izrael o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Izraelem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku.

               Politické souvislosti

               EU a Izrael mají dobré vztahy založené na dohodě o přidružení z roku 1995 (v platnosti od roku 2000). Obě strany se důrazně zaměřují na řešení bezpečnostních hrozeb, zejména na řešení hrozeb terorismu. Izrael má velký zájem na intenzivnější spolupráci s EU v boji proti terorismu. První dialog mezi EU a Izraelem o boji proti terorismu a o bezpečnosti se konal v Bruselu v březnu 2015 a druhý v Izraeli v září 2016. Obě strany se dohodly na spolupráci v oblastech, jako jsou boj proti násilnému extremismu, financování terorismu a nekonvenčnímu terorismu, bezpečnost letectví a dopravy a kyberkriminalita. Byl vyjádřen zájem o prohloubení spolupráce s agenturami EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, zejména s Europolem.

               Rada již dříve schválila vyjednávání mezi Europolem a Izraelem o dohodě o operativní spolupráci
                  8
               . Jednání byla zahájena v roce 2010, ale nepodařilo se dosáhnout dohody podle tehdejšího právního rámce Europolu. V této souvislosti již proběhlo několik technických jednání mezi Europolem a izraelskými orgány.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017
                  9
                a ve zprávě TE-SAT za rok 2017
                  10
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Izraelem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus: EU a Izrael čelí vážné hrozbě ze strany teroristických skupin, jež působí v tomto regionu i celosvětově. Užší spolupráce, včetně výměny osobních údajů, přispěje k řešení hrozby, kterou představují teroristé (včetně zahraničních teroristických bojovníků), tím, že napomůže odhalování, prevenci a stíhání přesunu teroristů, dále k odhalování financování terorismu a zneužívání internetu teroristy, jakož i k jejich prevenci a stíhání.

               Kyberkriminalita: Spolupráce s Izraelem by měla být navázána zejména s ohledem na odborné znalosti tohoto státu při vyšetřování a řešení kyberkriminality vyžívající špičkových technologií. Potřebná vyšší míra sdílení zpravodajských informací by napomohla při řešení celé škály případů nadnárodní kyberkriminality nebo trestné činnosti související s kyberprostorem, včetně útoků v podobě distribuovaného odepření služby (DDoS), případů praní kryptoměny, podvodů v elektronickém obchodování, podvodů realizovaných prostřednictvím firemních emailů, tzv. BEC útoků (Business Email Compromise), a pohlavního vykořisťování dětí prostřednictvím internetu.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Izraelem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Státem Izrael o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  11
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Státem Izrael.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Státem Izrael o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Rozhodnutí Rady 2009/371.

                     (9)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf
                  .

                     (11)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Státem Izrael o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Státem Izrael o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a izraelskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Izraele, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a izraelskými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací izraelskými příslušnými orgány jiným orgánům v Izraeli je povoleno pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací izraelskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Izraele, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)V souladu s politikou EU se tato dohoda nevztahuje na ty zeměpisné oblasti, které se dostaly pod správu Státu Izrael po 5. červnu 1967. Tento postoj by neměl být vykládán tak, že je dotčen zásadový postoj Izraele v této věci. V souladu s tím strany souhlasí, že se uplatňování této dohody nedotýká postavení uvedených oblastí.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)V kontextu těchto jednání Komise podpoří přistoupení Izraele k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat („úmluva č. 108“).

               9)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.