Důležité právní upozornění

|

52005SC0231

Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007  /* SEK/2005/0231 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.2.2005SEK(2005) 231 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada.Deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu. Tyto země se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizaci ke konci roku 2004.První konvergenční program Lotyšska zahrnující období 2004-20007 byl předložen dne 14. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Lotyšsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 30. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování[2]“, společně dohodnutou metodiku pro posuzování potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:-  První aktualizace lotyšského konvergenčního programu zahrnující období 2004-2007 byla schválena lotyšským kabinetem ministrů dne 28. prosince a předložena Evropské komisi dne 30. prosince 2004. Program je založen na ekonomických předpovědích zákona o rozpočtu na rok 2005 předloženého parlamentu dne 13. prosince 2004 a přijatého parlamentem dne 20. prosince. Aktualizovaný program víceméně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Je však nutné zlepšit klasifikaci vládních údajů o složení příjmů a výdajů podle standardu ESA95 (Evropský systém účtů).-  Růst HDP se v aktualizaci odhaduje na 8,1 % pro rok 2004 s předpokladem 6,7 % pro rok 2005, přičemž domácí poptávka, zejména investice a soukromá spotřeba, nadále razantně roste. Pro roky 2006 a 2007 se růst HDP odhaduje jen mírně nižší (v obou letech ve výši 6,5 %). Růst vývozu se prudce zvýšil v důsledku globálního hospodářského oživení a kladného dopadu přistoupení Lotyšska k EU; přesto byl předstižen růstem dovozu spojeným s náhlým vzestupem domácí poptávky. Odhaduje se, že podíl čistého vývozu bude v nejbližším období záporný a že se velký schodek běžného účtu zmenší jen nepatrně. Předpokládá se, že nezaměstnanost bude klesat jen pozvolna i přes vysoký růst hospodářské činnosti. Na základě v současné době dostupných informací se makroekonomický scénář jeví celkově jako hodnověrný a je víceméně v souladu s hodnocením útvarů Komise včetně prognózy z podzimu 2004.-  Pro dosažení cíle lotyšské centrální banky zajistit cenovou stabilitu byla lotyšská měna lat od roku 1994 navázána na SDR (měnová jednotka pro zvláštní práva čerpání) s pásmem běžných výkyvů kolem střední parity ±1 procento. Lotyšské orgány plánují připojení k ERM II začátkem roku 2005 a jejich záměrem je přijetí eura nejdříve od 1. ledna 2008. Jako opatření této strategie bylo dne 1. ledna 2005 změněno navázání lotyšského latu z SDR na euro na úrovni tržní hodnoty s pásmem běžných výkyvů kolem nové střední parity také ±1 procento. Mezibankovní sazby v domácí měně po novém navázání poklesly a přiblížily se úrovním eurozóny. Výnosy dlouhodobých dluhopisů oproti eurozóně kolísaly v průběhu roku 2004 v rozmezí prémie ve výši ½-1 procentní bod. Do roku 2003 byla inflace HISC (inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen) poměrně nízká. V průběhu roku 2004 se však inflace HISC podstatně zvýšila, v srpnu dosáhla nejvyšší úrovně 7,8 procent a poté se v průběhu posledního čtvrtletí poněkud zmírnila a v uvedeném roce dosáhla průměru 6,2 procent. Příslušné orgány se domnívají, že vývoj inflace v roce 2004 byl dočasného charakteru; očekávají, že inflace ISC (inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen) klesne z 6,2 procent v roce 2004 na 3,0 procenta v roce 2006. V roce 2005 bude inflace i nadále ovlivňována zvyšujícími se administrativně regulovanými cenami a opatřeními pro harmonizaci sazeb nepřímých daní. Díky příznivým východiskovým výsledkům a za předpokladu, že se zabrání přehřátí ekonomiky, by se však inflace měla postupně snižovat, i když bude pravděpodobně mírně vyšší, než předpokládají státní orgány.-  Cílem aktualizovaného programu je udržení schodku pod referenční hodnotou 3 % HDP v každém roce programového období, přičemž schodek veřejných financí podle odhadu uvedeného v programu postupně klesne z 1,7 % HDP v roce 2004[4] na úroveň 1,4 % HDP v roce 2007. S přihlédnutím k dopadu transferů z EU a s nimi spojené spotřebě se předpokládá, že jak výdaje, tak i příjmy dosáhnou vrcholu v roce 2005, konkrétně výdaje 39,5 % HDP a příjmy 37,7 % HDP, a poté budou do roku 2007 postupně klesat, přičemž výdaje klesnou na 36,5 % HDP a příjmy na 35,1 % HDP. Střednědobé narovnání veřejných financí je založeno na snížení jak podílu příjmů, tak i podílu výdajů. Primární saldo se v průběhu programového období zlepšuje, přičemž podíl celkových výdajů klesá díky sníženému podílu primárních výdajů a do určité míry i plateb úroků. Podíl primárních výdajů klesá hlavně v důsledku nižších podílů transferů a dotací při současném zvyšování míry investic. Podíl příjmů klesá v důsledku snížení daní, především daní z příjmu, čímž se mírně snižuje daňové zatížení. Zatímco celková strategie zůstala oproti programu z května 2004 beze změny, byly rozpočtové schodky předpokládané v květnovém programu každý rok revidovány směrem dolů z úrovně přibližně 2 % HDP.-  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně se odhady daňové náročnosti hospodářské činnosti jeví poněkud pesimistické a naznačují, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává. Lotyšsko ostatně získalo během několika posledních let pověst opatrného prognózování při opakovaném nadsazování fiskálních cílů. Co se týče rozpočtové regulace, existuje dále zvláštní postup, který by mohl usnadnit poměrně rychlé narovnání během roku v případě, že by se rozpočet vyvíjel nesprávným směrem. Na druhé straně, existuje-li závazek vynakládat výdaje závislé na podpoře financování z EU, je dosažení cílových schodků podmíněno obdržením těchto finančních prostředků do příjmů veřejných financí. Dodržení přísné výdajové kázně (včetně kázně při řízení projektů zčásti financovaných EU) by mohlo být nesnadné vzhledem k slabým stránkám v kapacitě administrativy.-  Vzhledem k tomuto posouzení rizik není přístup k rozpočtu vyjádřený v programu postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období. Kromě toho, přestože program vytyčuje poměrně ambiciózní způsob konsolidace, nemusel by poskytnout dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Je však dostatečný k udržení podílu dluhu na HDP na velmi nízké úrovni.-  Míra zadlužení se odhaduje na 14,2 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Mírné zvýšení míry zadlužení v průběhu programového období na 15,0 % HDP v roce 2007 vyplývá hlavně z trvalých schodků vyrovnávaných do značné míry růstem nominálního HDP.-  Program stručně nastiňuje plán strukturálních reforem vlády, který se zaměřuje na opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, na konkurenceschopnost a rozvoj energetického a dopravního sektoru, na vzdělávací systém a systém zdravotní péče, na aktivní politiku trhu práce, jakož i na podporu inovace a výzkumu. Program také vytyčuje opatření k dalšímu posilování rozpočtování pomocí víceletého rozpočtového rámce a ke zvýšení transparentnosti a spolehlivosti nominálních výdajových stropů prostřednictvím mechanismů systematického vyhodnocování. Lze důvodně očekávat, že reformy, jejichž většina se již uskutečňuje nebo k nimž se již připravuje legislativa, zlepší podmínky růstu lotyšské ekonomiky: zvyšováním produktivity a posilováním stimulů k práci, usnadněním vytváření pracovních příležitostí a snahou o zabránění daňovým únikům, jakož i zlepšováním fiskální kázně jak na úrovni odvětvových ministerstev, tak i na úrovni místní správy.-  Zdá se, že Lotyšsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Poměrně nízká míra zadlužení Lotyšska, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěného pilíře a akumulace aktiv do finančně zajištěného systému důchodového zabezpečení přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. V programu nastíněná strategie je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na rozpočtovém dopadu důchodové reformy. Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spjaty s vyššími výdaji. Riziko trvalé udržitelnosti se může objevit někdy v budoucnu. Relativně nízký podíl daní na HDP v Lotyšsku by však měl usnadnit vyrovnání každé vzniklé mezery ve financování, která může vzniknout.-  Hospodářská politika vytyčená v této aktualizaci je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí (BEPG) v oblasti veřejných financí. Vzhledem k nutnosti řešit problém poměrně značného schodku běžného účtu bylo Lotyšsku doporučeno snižovat schodek veřejných financí hodnověrně a průběžně v rámci několika let. S přihlédnutím ke snížení schodku běžného účtu předpokládanému v programu je jak schodek, který je nižší oproti schodku rozpočtovanému v roce 2004, tak i způsob konsolidace plánovaný v aktualizaci ve shodě s doporučením BEPG. Toto hodnocení je však podmíněno příznivým vývojem vnějšího salda a podléhá tak dalšímu sledování. Jak bylo podtrženo ve stanovisku Rady k programu z května loňského roku, závisí hodnocení náležité fiskální pozice kromě toho také na poptávkovém tlaku v ekonomice, i když je obtížné určit pozici země v ekonomickém cyklu; proto je toto posouzení podmíněno také makroekonomickou politikou vhodnou ke konsolidaci snižování inflace z její současné maximální hodnoty.***Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska a postupuje je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami[5] a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne 8. března 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Lotyšska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tento program víceméně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. Je však nutné zlepšit klasifikaci vládních údajů o složení příjmů a výdajů podle standardu ESA95. Proto se Lotyšsko vybízí, aby zajistilo soulad s požadavky kodexu chování.2.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP odhadovaný na 8,1 % v roce 2004 zůstane ve zbývajícím období programu vysoký a bude činit průměrně 6,6 % za rok. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Odhady programu týkající se inflace se jeví jako poměrně nízké.3.  Tato aktualizace programu se zaměřuje na udržení schodku pod referenční hodnotou 3 % HDP v každém roce daného programu, přičemž schodek veřejných financí podle odhadu uvedeného v programu postupně klesne z 1,7 % HDP v roce 2004 na 1,4 % HDP v roce 2007. V roce 2005 se podíl příjmů i výdajů prudce zvýší v souvislosti s přistoupením k EU. Potom je střednědobé narovnání veřejných financí založeno na snížení jak podílu příjmů, tak i podílu výdajů. Podíl primárních výdajů klesne hlavně v důsledku nižších podílů transferů a dotací při současném zvyšování míry investic. Podíl příjmů klesá v důsledku snížení daní, především daní z příjmu, čímž se mírně snižuje daňové zatížení.4.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně odhady daňové náročnosti hospodářské činnosti vypadají poněkud pesimisticky a naznačují, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává. Na druhé straně, existuje-li závazek vynakládat výdaje závislé na podpoře financování z EU, je dosažení cílových schodků podmíněno obdržením těchto finančních prostředků do příjmů veřejných financí. Dodržení přísné výdajové kázně (včetně kázně při řízení projektů zčásti financovaných EU) by mohlo být nesnadné vzhledem k slabým stránkám v kapacitě administrativy.5.  Vzhledem k tomuto posouzení rizik není přístup k rozpočtu vyjádřený v programu postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období. Kromě toho může poskytovat nedostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Je však dostatečný k udržení podílu dluhu na HDP na velmi nízké úrovni.6.  Míra zadlužení se odhaduje v roce 2004 na 14,2 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Mírné zvýšení míry zadlužení v průběhu programového období na 15,0 % HDP v roce 2007 vyplývá hlavně z trvalých schodků vyrovnávaných do značné míry růstem nominálního HDP.7.  Rozpočtová strategie nastíněná v programu staví Lotyšsko do relativně příznivé pozice, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Poměrně nízká míra zadlužení, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěného pilíře, a akumulace aktiv do finančně zajištěného systému důchodového zabezpečení přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. V programu nastíněná strategie je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na rozpočtovém dopadu důchodové reformy. Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spjaty s vyššími výdaji. Riziko zatěžující trvalou udržitelnost se může objevit někdy v budoucnu. Relativně nízký podíl daní na HDP v Lotyšsku by však měl usnadnit vyrovnání každé vzniklé mezery ve financování, která může vzniknout.8.  Hospodářská politika vytyčená v tomto programu je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí (BEPG) v oblasti veřejných financí. Vzhledem k nutnosti řešit problém poměrně značného schodku běžného účtu bylo Lotyšsku doporučeno snižovat schodek veřejných financí hodnověrně a průběžně v rámci několika let. S přihlédnutím ke snížení schodku běžného účtu předpokládanému v programu je jak schodek, který je nižší oproti schodku rozpočtovanému v roce 2004, tak i způsob konsolidace předpokládaný v této aktualizaci ve shodě s doporučením BEPG. Toto hodnocení je však podmíněno příznivým vývojem vnějšího salda a podléhá tak dalšímu sledování. Jak bylo podtrženo ve stanovisku Rady k programu z května loňského roku, závisí hodnocení náležité fiskální pozice kromě toho také na poptávkovém tlaku v ekonomice, i když je obtížné určit pozici země v ekonomickém cyklu; proto je toto posouzení podmíněno také makroekonomickou politikou vhodnou ke konsolidaci snižování inflace z její současné maximální hodnoty.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (% změna) | CP pros. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |KOM říjen 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | neuv. |CP květen 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen1 (ISC, %) | CP pros. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |KOM říjen 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | neuv. |CP květen 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |Saldo veřejných financí (% HDP) | CP pros. 2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |KOM říjen 2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | neuv. |CP květen 2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |Primární saldo (% HDP) | CP pros. 2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |KOM říjen 2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | neuv. |CP květen 2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |Hrubý státní dluh (% HDP) | CP pros. 2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |KOM říjen 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | neuv. |CP květen 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |Poznámka: 1 Program předkládá pouze předpovědi inflace ISC a nikoliv inflace HISC. 2 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Novější předběžné informace o hotovostních účtech centrální vlády nezávazně naznačují ještě nižší odhadovaný schodek veřejných financí očištěný o konjunkturální vlivy: 1,1 % HDP.[5] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Doporučení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2007 založené na zprávě vyšetřovacího výboru ke krizi společnosti Equitable Life Assurance Society


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/39

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Estonska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2015
   (2015/C 272/11)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Estonska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Estonska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estonska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Estonsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Estonsko nepředložilo národní program reforem ve stanovené lhůtě.

               (8)

               Na Estonsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Nastupující vláda nepředložila program stability ve stanovené lhůtě. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se měl celkový přebytek zaznamenaný v roce 2014 změnit na schodek ve výši 0,2 % HDP v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016. Odhaduje se, že míra veřejného zadlužení bude postupně klesat z 10,6 % HDP v roce 2014 na méně než 10 % HDP v roce 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje v roce 2015 riziko určité odchylky od střednědobého cíle, jelikož se předpokládá, že strukturální saldo se odchýlí od střednědobého cíle o 0,4 % HDP. Významná odchylka se očekává v roce 2016, kdy je požadováno zlepšení o 0,4 % HDP, ale u strukturálního salda se předpokládá zhoršení o 0,3 % HDP. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Estonsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)

               Míra zaměstnanosti v Estonsku dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 výše 74,5 % populace v produktivním věku a míra nezaměstnanosti klesla na 7,6 %, což je nejnižší úroveň od roku 2009. Podíl dlouhodobě nezaměstnaných je hluboko pod průměrem EU. Úbytek pracovní síly spolu s nízkou produktivitou práce však začínají představovat střednědobý až dlouhodobý problém. Provádění ambiciózní reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti začalo teprve nedávno. Ačkoli byla přijata řada opatření týkajících se daní za účelem zvýšení účasti na trhu práce, nezaměřují se konkrétně na osoby s nízkými příjmy. Rozdíly v odměňování žen a mužů patří k největším v Unii. Nedostatek zařízení péče o děti ztěžuje mladým rodičům, zejména matkám, jejich návrat na trh práce. Podíl studentů učňovské přípravy založené na učení se prací je také nízký. Nedostává se absolventů technických a vědních oborů. Kvalita místních úřadů práce a orgánů sociálních služeb je nevyrovnaná.

               (10)

               Počátkem roku 2014 přijala vláda strategii celoživotního učení a v březnu 2015 byly předloženy programy k provádění této strategie. Probíhá reforma osnov systému odborného vzdělávání a přípravy a účast na celoživotním učení se zvýšila. Počátkem roku 2015 přijal parlament zákon o vzdělávání dospělých a zákon o povoláních. Atraktivita odborného vzdělávání a přípravy a učňovské přípravy zůstává problémem. Zlepšily se systémy výzkumu a inovací a spolupráce mezi podnikovým sektorem a vysokoškolskými a výzkumnými institucemi. Nicméně se zdá, že veřejné podpoře výzkumu a inovací v rámci strategie pro výzkum, vývoj a inovace a strategie pro růst podnikání schází koordinace a měla by se zaměřit na omezený počet oblastí inteligentní specializace. Systém vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o vědu a technologii, je stále zapotřebí lépe přizpůsobit potřebám podniků a výzkumných institucí. Investice do duševního vlastnictví jsou nízké a s výzkumnými institucemi spolupracuje málo společností.

               (11)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2015. Posoudila také opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (12)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (13)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Estonsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Estonsku v období 2015–2016:

               1.

               Vyhnout se v letech 2015 a 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle.

               2.

               Zlepšit účast na trhu práce, a to i provedením reformy týkající se posuzování pracovní schopnosti. Zlepšit pobídky k práci prostřednictvím opatření zaměřených na osoby s nízkými příjmy. Provést opatření ke zmenšení rozdílů v odměňování žen a mužů. Zajistit vysokou kvalitu sociálních služeb a dostupnost služeb péče o děti na místní úrovni.

               3.

               Zvýšit účast na odborném vzdělávání a přípravě a jejich relevantnost ve vztahu k trhu práce, zejména zlepšením dostupnosti učňovské přípravy. Zaměřit veřejnou podporu výzkumu a inovací na koordinované provádění omezeného počtu oblastí inteligentní specializace.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 25).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: 2013/112/EU: Doporučení Komise ze dne 20. února 2013 Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění

text:
               2.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 59/5

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 20. února 2013
   Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění
   (2013/112/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Respektování lidské důstojnosti je základní hodnotou Evropské unie, mezi jejíž cíle patří podpora blahobytu jejích obyvatel; Unie musí chránit práva dítěte, bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a prosazovat sociální spravedlnost a ochranu.

               (2)

               Ve velké většině zemí EU jsou děti (1) ohroženy chudobou nebo sociálním vyloučením více, než zbytek populace; děti vyrůstající v chudobě nebo v sociálním vyloučení mají menší šanci uspět ve škole, těšit se dobrému zdraví a v pozdějším věku plně rozvinout svůj potenciál než jejich vrstevníci vyrůstající v lepších podmínkách.

               (3)

               Prevence přenosu znevýhodnění z generace na generaci představuje zásadní investici do budoucnosti Evropy, jakož i přímý příspěvek k cílům strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a znamená dlouhodobý přínos pro děti, hospodářství i společnost jako celek.

               (4)

               Včasný zásah a prevence jsou nezbytné pro rozvoj účinnějších a efektivnějších politik, neboť veřejné výdaje na řešení důsledků dětské chudoby a sociálního vyloučení bývají zpravidla vyšší než výdaje, které si vyžádají zásahy v raném věku.

               (5)

               Řešení problému znevýhodnění v raném věku je důležitým prostředkem k posílení úsilí v oblasti řešení chudoby a sociálního vyloučení obecně. Prevence lze nejúčinněji dosáhnout prostřednictvím integrovaných strategií, které spojují podporu rodičů v přístupu na trh práce s dostatečnou podporou příjmu a přístupu ke službám, které jsou nezbytné pro budoucnost dětí, jako je kvalitní (předškolní) vzdělávání, zdravotní péče, bydlení a sociální služby, jakož i možnosti zapojit se a využívat práv, které dětem pomáhají naplno využít jejich potenciál a zvyšují jejich odolnost.

               (6)

               Jako nejúspěšnější strategie řešení problému dětské chudoby se osvědčily ty, které se opírají o politiku zlepšující životní podmínky všech dětí se zvláštním zřetelem k potřebám dětí v obzvláště citlivých situacích.

               (7)

               Základem jakýchkoli snah o řešení dětské chudoby a sociálního vyloučení by mělo být prosazování rovnosti žen a mužů, začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v rámci politik a rovné příležitosti, jakož i boj proti diskriminaci, jíž čelí dětí a jejich rodiny z jakýchkoli důvodů (zejména v souvislosti s pohlavím, rasou nebo etnickým původem, náboženským vyznáním nebo přesvědčením, zdravotním postižením, věkem nebo sexuální orientací).

               (8)

               Současná finanční a hospodářská krize má vážný dopad na děti a rodiny, přičemž v řadě zemí narůstá podíl těch, kteří žijí v chudobě a v sociálním vyloučení.

               (9)

               Snaha o konsolidaci rozpočtu vzhledem k rostoucím rozpočtovým omezením představuje v řadě zemí nemalý problém, pokud se má nadále zajistit přiměřenost a účinnost sociálních politik jak v krátkodobém, tak v dlouhodobém časovém horizontu.

               (10)

               Více než deset let spolupráce na úrovni EU napomohlo společnému porozumění faktorům, které ovlivňují dětskou chudobu, a to díky značnému úsilí při rozvoji vhodných ukazatelů pro monitorování, vymezování společných úkolů a úspěšných přístupů, které daly celé otázce politický rozměr; následně Komise ve sdělení „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ oznámila přijetí doporučení týkající se dětské chudoby (2).

               (11)

               Strategie Evropa 2020 dala nový impuls snahám o řešení problému chudoby a sociálního vyloučení v EU, a to tím, že stanovila společný evropský cíl snížit počet lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 o nejméně 20 milionů a současně zintenzívnit úsilí v oblasti řešení problému předčasného ukončování školní docházky. Řešení problému dětské chudoby a její prevence jsou v tomto ohledu nedílnou součástí činnosti EU a členských států a tvoří součást Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení.

               (12)

               Současná správa v rámci evropského semestru slouží k tomu, aby zajistila provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země v oblasti boje proti dětské chudobě a zlepšování životních podmínek dětí.

               (13)

               Všechny členské státy EU ratifikovaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech dítěte. Normami a zásadami této úmluvy se musí i nadále řídit politiky a opatření EU, které mají dopad na práva dítěte.

               (14)

               Ať už prostřednictvím poradní zprávy Výboru pro sociální ochranu z června 2012 (3) a klíčových sdělení nebo v závěrech Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele z října 2012 „Prevence a řešení problému dětské chudoby a sociálního vyloučení a prosazování dobrých životních podmínek dětí“ (4) členské státy znovu potvrdily svůj závazek a uvítaly iniciativu Komise přijmout doporučení týkající se této problematiky.

               (15)

               Otázky související s chudobou dětí a přenosem znevýhodnění mezi generacemi již řešily různé politiky EU, zejména v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, zdraví, práv dětí a rovnosti žen a mužů (5).

               (16)

               Zatímco politiky řešení dětské chudoby jsou převážně v kompetenci členských států, společný evropský rámec může posílit synergie napříč příslušnými oblastmi politiky, pomoci členským státům přezkoumat jejich politiky a vzájemně se poučit ze zkušeností při zlepšování účinnosti a efektivity politických opatření prostřednictvím inovačních přístupů, přičemž se vezme v úvahu různost situací a potřeb na lokální, regionální a celostátní úrovni.

               (17)

               V kontextu příštího víceletého finančního rámce mohou takové pokyny rovněž poskytnout základ pro další spolupráci a umožnit využití příslušných finančních nástrojů, zejména strukturálních fondů, ke splnění navrženého cíle podporovat sociální začleňování a bojovat proti chudobě,

         DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY: zaváděly a prováděly opatření pro řešení problému dětské chudoby a sociálního vyloučení prosazováním dobrých životních podmínek dětí, a to prostřednictvím komplexních strategií a v souladu s následujícími pokyny:
   1.   ŘÍDIT SE NÁSLEDUJÍCÍMI HORIZONTÁLNÍMI PRINCIPY

               —

               bojovat proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení integrovanými strategiemi, které nejenže zajistí hmotné zabezpečení dětí, ale také podpoří rovné příležitosti, aby všechny děti mohly plně rozvinout svůj potenciál.

               —

               bojovat proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení s ohledem na práva dětí, zejména s odkazem na příslušná ustanovení Smlouvy o Evropské unii, Listiny základních práv Evropské unie a Úmluvy OSN o právech dítěte; dbát na to, aby tato práva byla respektována, chráněna a dodržována.

               —

               vždy upřednostnit nejvlastnější zájem dítěte jakožto prvořadé hledisko, uznat děti jako nezávislé držitele práv, a neopomenout přitom význam podpory rodin jakožto primárních pečovatelů.

               —

               udržovat vhodnou rovnováhu mezi všeobecnými politikami zaměřenými na podporu dobrých životních podmínek pro všechny děti a cílenými přístupy zaměřenými na podporu nejvíce znevýhodněných skupin.

               —

               zajistit věnování zvláštní pozornosti dětem, které jsou vystaveny zvýšenému ohrožení v důsledku vícenásobných znevýhodnění, jako jsou romské děti, některé děti z rodin migrantů nebo etnických menšin, děti se zvláštními potřebami nebo s postižením, děti v alternativní péči a děti žijící na ulici, děti uvězněných rodičů, jakož i děti v rodinách, které jsou obzvláště ohroženy chudobou, jako jsou například neúplné rodiny s jedním rodičem nebo početné rodiny.

               —

               pokračovat v investicích do dětí a rodin v zájmu zajištění kontinuity politik a dlouhodobého plánování; posoudit vliv politik na nejvíce znevýhodněné skupiny a přijmout opatření s cílem zmírnit veškeré nepříznivé vlivy.

         2.   VYPRACOVAT INTEGROVANÉ STRATEGIE NA ZÁKLADĚ TŘÍ ZÁKLADNÍCH PILÍŘŮ

   2.1.   Přístup k přiměřeným zdrojům

         Podpořit účast rodičů na trhu práce – vzít na vědomí silnou vazbu mezi účastí rodičů na trhu práce a životními podmínkami dětí a v souladu se zásadami stanovenými v doporučení Komise o aktivním začleňování
       (6)
      a barcelonskými cíli
       (7)
      přijmout veškerá možná opatření na podporu účasti rodičů na trhu práce, zejména osob, které jsou od trhu práce vzdáleny a obzvláště ohrožených domácností:

               —

               zajistit, aby práce byla „finančně atraktivní“, odhalením a odstraněním konkrétních faktorů, které rodiče odrazují od toho, aby na trh práce vstoupili, zůstávali na něm nebo se v jeho rámci vyvíjeli, a to včetně těch faktorů, které souvisejí s koncepcí a interakcí daňových systémů a systémů sociálních dávek,

               —

               podporovat zaměstnatelnost a účast rodičů samoživitelů a druhých výdělečně činných osob na trhu placené práce prosazováním rovnosti žen a mužů jak na trhu práce, tak ve sféře rodinných povinností,

               —

               poskytnout posílenou podporu pro opětovné začlenění rodičů na trh práce po rodičovské dovolené prostřednictvím opatření v oblasti odborného vzdělávání a podpory při hledání zaměstnání, a to se zvláštním důrazem na obzvláště ohrožené osoby,

               —

               zintenzívnit úsilí v zájmu zajištění toho, aby všechny rodiny, včetně těch, které se nacházejí ve zranitelné situaci a žijí ve znevýhodněných oblastech, měly skutečný přístup k finančně dostupnému kvalitnímu vzdělávání a péči pro děti v raném věku,

               —

               přizpůsobit koncepci a kritéria způsobilosti služeb péče o děti stále rozmanitějším pracovním vzorcům, a tím pomoci rodičům zachovat si pracovní závazky nebo najít zaměstnání a současně mít stále na zřeteli nejvlastnější zájmy dítěte,

               —

               podporovat kvalitní zaměstnanost a pracovní prostředí podporující začlenění, které rodičům umožní sladit práci a rodičovské povinnosti, a to i prostřednictvím rodičovské dovolené, podpory na pracovišti a zajištění flexibilních pracovních úvazků.

         Zajistit přiměřenou životní úroveň prostřednictvím kombinace dávek – zajistit dětem přiměřenou životní úroveň slučitelnou s důstojným životem, a to prostřednictvím optimální kombinace peněžních a věcných dávek:

               —

               podporovat příjmy rodin prostřednictvím přiměřených, jednotných a účinných dávek, včetně daňových pobídek nebo dobropisů, dávek pro rodiny a děti, příspěvků na bydlení a systémů minimálního příjmu,

               —

               doplnit peněžní režimy podpory příjmů věcnými dávkami zejména v souvislosti s výživou, péčí o děti, vzděláváním, zdravotní péčí, bydlením, dopravou a přístupem ke sportovním nebo sociálně kulturním činnostem,

               —

               zajistit, aby koncepce finanční podpory pro děti a způsobilost k ní odrážela vývoj životních podmínek a zajistila odpovídající přerozdělení mezi různými příjmovými skupinami,

               —

               zefektivnit přístup k dávkám, na něž mají děti nebo jejich rodiny nárok, tím, že se usnadní jejich získávání a rozvoj poradenských služeb pro příjemce,

               —

               poskytovat testované dávky nebo jiné cílené dávky takovým způsobem, který zabrání stigmatizaci, bude rozlišovat mezi potřebami jednotlivých dětí a sníží riziko pasti chudoby, aniž by vznikly překážky odrazující od práce u druhého výdělečně činného partnera a rodičů samoživitelů,

               —

               jednat s uvážením při podmiňování rodinných dávek chováním rodičů nebo školní docházkou dítěte a posoudit možný negativní dopad takových opatření,

               —

               zavést pravidelné a flexibilní mechanismy poskytování pomoci, které budou zajišťovat maximální pokrytí a budou dětem co nejvíce ku prospěchu, jako např. vyplácení záloh.

         2.2.   Přístup k cenově dostupným kvalitním službám

         Snižovat nerovnosti v mladém věku investováním do vzdělávání a péče v raném dětství – dále rozvíjet sociální začlenění a potenciál předškolního vzdělávání a péče s ohledem na sociální začleňování a rozvoj jakožto sociální investici k řešení nerovností a problémů, jimž čelí znevýhodněné děti, prostřednictvím včasného zásahu:

               —

               poskytovat v raném věku přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a péči podporujícím začlenění; zajistit jejich cenovou dostupnost a přizpůsobit toto poskytování potřebám jednotlivých rodin,

               —

               podnítit zapojení dětí ze znevýhodněného prostředí (zvláště těch, které jsou mladší tří let), a to bez ohledu na situaci jejich rodičů na trhu práce a zabránit jejich stigmatizaci a segregaci,

               —

               podpořit rodiče v jejich úloze hlavních vychovatelů vlastních dětí během prvních let a podporovat úzkou spolupráci rodičů a subjektů v rámci komunity se službami předškolního vzdělávání a péče, které jsou zapojeny do výchovy dítěte (jako např. zdravotnické služby a služby rodičovské pomoci),

               —

               zvyšovat povědomí rodičů o výhodách, které jejich dětem i jim samým přinese účast na programech předškolního vzdělávání a péče; využít předškolního vzdělávání a péče jako systému včasného varování ke zjištění v rodině nebo ve škole vzniklých fyzických nebo psychických problémů, zvláštních potřeb nebo případů zneužívání.

         Zlepšit vliv vzdělávacích systémů na rovné příležitosti – posílit možnosti systémů vzdělávání prolomit bludný kruh znevýhodnění, čímž se zajistí, že se všechny děti budou moci těšit vysoce kvalitnímu vzdělání napomáhajícímu začlenění, které podpoří jejich citový, sociální, kognitivní a fyzický vývoj:

               —

               zajistit začlenění všech žáků, a to případně i pomocí cílených zdrojů a příležitostí pro znevýhodněnější skupiny, a odpovídajícím způsobem sledovat výsledky,

               —

               uznávat a řešit územní rozdíly v dostupnosti a kvalitě poskytovaného vzdělávání a ve vzdělávacích výsledcích; podporovat opatření k odstranění segregace a posílení jednotného vyučování,

               —

               vytvořit inkluzívní vzdělávací prostředí posílením vazeb mezi školami a rodiči a případně poskytnout individuální podporu k vykompenzování specifických nevýhod, například prostřednictvím školení pro rodiče dětí z rodin migrantů a etnických menšin,

               —

               odstraňovat překážky, které dětem brání v docházce do školy nebo jejím dokončení (např. dodatečné finanční poplatky v rámci povinné školní docházky) poskytnutím cílené vzdělávací podpory v motivujícím učebním prostředí,

               —

               zlepšit výsledky žáků s nízkou úrovní základních dovedností tím, že se podpoří studium čtení, psaní, počítání a základů matematiky a přírodních věd a zajistí včasného odhalení studentů se špatnými výsledky,

               —

               rozvíjet a provádět komplexní opatření za účelem snížení míry předčasného ukončování školní docházky, která zahrnou opatření v oblasti prevence, zásahu i nápravy; zajistit, aby tyto politiky zahrnovaly opatření pro osoby, u nichž existuje riziko předčasného ukončení školní docházky,

               —

               posílit právní předpisy v oblasti rovného zacházení a zaručit žákům, kteří se ocitají na samém okraji společnosti, základní právo na kvalitní minimální kvalifikaci,

               —

               revidovat a posílit profesní profil všech pedagogických povolání a připravit učitele na sociální rozmanitost; využít zvláštní kulturní mediátory a osoby, které mohou jít příkladem, k usnadnění integrace Romů a dětí z přistěhovaleckého prostředí.

         Zlepšit schopnost zdravotních systémů řešit potřeby znevýhodněných dětí – zajistit, aby všechny děti mohly plně využívat svého všeobecného práva na zdravotní péči, včetně prevence nemocí a podpory zdraví a přístupu ke kvalitním zdravotnickým službám:

               —

               odstraňovat překážky bránící v přístupu ke zdravotní péči, jimž jsou vystaveny děti a rodiny v citlivých situacích, včetně nákladů, kulturních a jazykových bariér, nedostatku informací; zlepšit odbornou přípravu poskytovatelů zdravotní péče v tomto ohledu,

               —

               investovat do prevence, zejména v raném dětství, zavedením komplexních opatření zahrnujících výživu, zdravotní péči, vzdělávání a sociální opatření,

               —

               řešit sociální gradient v nezdravém životním stylu a zneužívání návykových látek tím, že se všem dětem poskytne přístup k vyvážené stravě a fyzické aktivitě,

               —

               věnovat zvláštní pozornost dětem se zdravotním postižením nebo psychickými problémy, nehlášeným nebo neregistrovaným dětem, těhotným mladistvým a dětem, které mají problém zneužívání návykových látek v rodině.

         Zajistit dětem bezpečné, odpovídající bydlení a životní prostředí – umožnit dětem žít a vyrůstat v bezpečném, zdravém a pro děti vhodném prostředí, které podpoří jejich rozvoj a vzdělávací potřeby:

               —

               umožnit rodinám s dětmi život v cenově dostupném, kvalitním bydlení (včetně sociálního bydlení), řešit situace vystavení nebezpečnému životnímu prostředí, přeplněnosti a energetické chudoby,

               —

               podpořit děti a rodiny, které jsou ohroženy ztrátou domova, tím, že se předejde jejich vystěhování, zbytečnému stěhování, oddělení dětí od rodiny, jakož i poskytnutím dočasného přístřeší a dlouhodobého řešení ve věci bydlení,

               —

               věnovat pozornost nejvlastnějším zájmům dítěte v rámci místního plánování; zabránit „vytváření ghett“ a segregaci podporou sociální rozmanitosti v rámci bydlení a přiměřené dostupnosti veřejné dopravy,

               —

               snížit škodlivou expozici dětí zhoršujícímu se životnímu a sociálnímu prostředí, zabránit, aby se staly oběťmi násilí a zneužívání.

         Posílit podporu rodiny a kvalitu alternativní péče – posílit ochranu dítěte a sociální služby v oblasti prevence; pomoci rodinám v rozvoji rodičovských schopností takovým způsobem, který pro ně nebude stigmatizující, a současně zajistit, aby děti odebrané z rodičovské péče vyrůstaly v prostředí, které odpovídá jejich potřebám:

               —

               zajistit, aby chudoba nebyla nikdy jediným důvodem k odebrání dítěte z rodičovské péče; usilovat o to, aby děti mohly zůstat v péči rodičů nebo se do ní vrátit, např. vyřešením hmotné deprivace rodiny,

               —

               zajistit odpovídající kontrolní mechanismy, které zabrání nevhodnému umisťování dětí do ústavní péče, a dojde-li k takovému umístění, zajistit pravidelné přezkumy takových případů,

               —

               zastavit rozmach ústavní péče o děti bez rodičovské péče; podporovat namísto toho kvalitní péči v rámci komunity a pěstounskou péči v rodině, kde budou potřeby dítěte náležitě zohledněny,

               —

               zajistit, aby děti bez rodičovské péče měly přístup ke kvalitním službám (obecným i specifickým) týkajícím se jejich zdraví, vzdělání, zaměstnanosti, sociální pomoci, zabezpečení a situace v oblasti bydlení, a to i během období přechodu k dospělosti,

               —

               poskytnout odpovídající podporu dětem, které byly zanechány v zemi původu, když jeden nebo oba rodiče odešli do jiné země za prací, jakož i jejich náhradním pečovatelům.

         2.3.   Právo dětí účastnit se společenského života

         Podporovat účast všech dětí při hrách, rekreaci, sportovních a kulturních činnostech – vzít na vědomí schopnost dětí ovlivnit kvalitu vlastního života a jejich odolnost při překonávání obtížných situací, a to zejména poskytováním příležitostí k účasti na činnostech v oblasti neformálního učení pořádaných mimo domov a mimo rámec povinné školní docházky:

               —

               řešit překážky, jako jsou náklady, přístup a kulturní rozdíly, k zajištění, aby se všechny děti mohly účastnit her, rekreace, sportovních a kulturních aktivit mimo školní prostředí,

               —

               zajistit bezpečné prostory v dětském prostředí a podporovat znevýhodněné komunity prostřednictvím zvláštních pobídek,

               —

               podporovat školy, společenské subjekty a místní orgány v plánování lepších mimoškolních činností a služeb pro všechny děti, a to bez ohledu na pracovní situaci jejich rodičů a jejich zázemí,

               —

               umožnit všem rodinám účast na společenských aktivitách, které zlepšují jejich rodičovské schopnosti, a podporovat pozitivní rodinnou komunikaci,

               —

               podporovat modely účasti využívající potenciál dobrovolnické činnosti v rámci komunity a posilovat solidaritu mezi generacemi.

         Zavést mechanismy, které podporují účast dětí při rozhodování o věcech, které ovlivňují jejich život – dát dětem možnost a podporu v tom, aby vyjádřily svůj názor, a zajistit, aby tyto názory byly patřičným způsobem vyslyšeny a zohledněny v hlavních rozhodnutích, která se dětí týkají:

               —

               využívat a dále rozvíjet stávající nástroje na zapojení dětí do fungování služeb, jako je péče, zdravotní péče a vzdělávání, a vyslechnout jejich názor ohledně plánování konkrétních opatření prostřednictvím mechanismů přizpůsobených jejich věku,

               —

               podpořit zapojení všech dětí do stávajících struktur účasti; oslovit děti pocházející ze znevýhodněného prostředí a podpořit jejich účast,

               —

               podporovat odborníky, kteří pracují s dětmi a pro děti v tom, aby je aktivně zapojovali a zvyšovali jejich povědomí o jejich příslušných právech a povinnostech,

               —

               respektovat právo dítěte na to být vyslechnuto ve všech soudních rozhodnutích a podporovat soudnictví vstřícné k dětem, zejména tím, že se dětem poskytne účinný přístup k soudům a soudním řízením.

         3.   DÁLE ROZVÍJET NEZBYTNÉ MECHANISMY ŘÍZENÍ, PROVÁDĚNÍ A SLEDOVÁNÍ

         Posílit součinnost napříč sektory a zlepšit mechanismy řízení – zajistit, aby politiky účinně řešily problém dětské chudoby a sociálního vyloučení, a to prostřednictvím komplexní koncepce, a zlepšit koordinaci mezi hlavními aktéry:

               —

               rozvíjet pravidelné a systematické vazby mezi oblastmi politiky, které mají velký význam pro sociální začleňování dětí, a posílit součinnost mezi hlavními účastníky, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, rovnosti a dětských práv,

               —

               usilovat o začlenění politik a práv týkajících se dětí do klíčových politik, například prostřednictvím specifických institucionálních opatření,

               —

               podporovat úzkou spolupráci a pravidelný dialog mezi veřejnými orgány na všech úrovních, sociálními partnery, místními společenstvími a organizacemi občanské společnosti,

               —

               podporovat a dále rozvíjet zapojování dětí, a to i při provádění tohoto doporučení.

         Posílit využití přístupů založených na důkazech – posílit rozvoj fakticky podložených politik a inovací sociální politiky, přičemž se zajistí, aby se náležitě zohlednil potenciální dopad politik na děti:

               —

               v plné míře využít stávající statistiky a administrativní údaje, podle kterých bude možné sledovat dopad politik na děti a jejich rodiny; posílit statistické kapacity (včetně členění údajů podle pohlaví), pokud je to nutné a možné, zejména pokud jde o deprivaci dětí, přístup ke kvalitní a dostupné dětské péči, zdraví dětí a situaci nejzranitelnějších dětí,

               —

               zefektivnit dostupnost aktualizovaných údajů pro sledování situace dětí a podporovat používání metod a modelů, jako jsou mikrosimulace na podporu systematičtějšího hodnocení ex ante možného dopadu politik na děti,

               —

               posílit vazby mezi politickými opatřeními a výzkumnou obcí a testovat příslušné inovace politik; podporovat fakticky podložená hodnocení výsledků programů, a to i dlouhodobě, prostřednictvím nástrojů, jako jsou například panelová zjišťování; podporovat zviditelnění a sdílení výsledků,

               —

               podporovat výměnu osvědčených postupů a znalostí, rozvíjet osvědčené intervenční modely, opatření na posílení solidarity v širším společenství a posílit postavení místních komunit a podpořit jejich spolupráci,

               —

               vyhodnotit dopad dočasných opatření zavedených v reakci na hospodářskou krizi, než se rozhodne o tom, zda se tyto politiky stanou součástí strukturálních reforem.

         4.   PLNĚ VYUŽÍT PŘÍSLUŠNÉ NÁSTROJE EU

         Řešit problém dětské chudoby a sociálního vyloučení jakožto klíčových úkolů v rámci strategie Evropa 2020 – mobilizovat řadu nástrojů a ukazatelů, které jsou k dispozici v rámci strategie Evropa 2020, v zájmu stimulace společného úsilí v oblasti řešení problému dětské chudoby a sociálního vyloučení:

               —

               zasadit problém dětské chudoby a sociálního vyloučení mezi klíčové otázky strategie Evropa 2020 a národních programů reforem, jako součást celkového úsilí ke snížení chudoby a sociálního vyloučení, a zohlednit přitom příslušná konkrétní doporučení pro jednotlivé země přijatá Evropskou radou,

               —

               zvážit případně přidanou hodnotu stanovení vnitrostátních cílů pro snižování dětské chudoby a sociálního vyloučení za současného zohlednění národních specifik,

               —

               plně využít nástroje stanovené v rámci strategie Evropa 2020 a sociální otevřené metody koordinace s cílem zlepšit sledování a hodnocení politik zaměřených na řešení problému dětské chudoby a kvality života dětí a současně plně využít navrhovaný rámec pro monitorování založené na ukazatelích přiložený k tomuto doporučení,

               —

               posílit součinnost s příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zdraví, rovnosti žen a mužů a práv dítěte.

         Využít příslušné finanční nástroje EU – vhodně využívat možností, které se nabízejí v rámci finančních nástrojů EU na podporu výše uvedených politických priorit:

               —

               podporovat rozvoj fakticky podloženějších politik a sociálních inovací prostřednictvím programu pro sociální změny a inovace, Evropského sociálního fondu a programu Horizont 2020 a využít těchto programů pro testování, hodnocení a rozšiřování možných politik,

               —

               plně využít Fond evropské pomoci nejchudším osobám (zaměřený na řešení potravinové a hmotné deprivace dětí), evropský projekt „ovoce a mléko do škol“ (poskytování výrobků s pozitivní nutriční hodnotou a podpora správných stravovacích návyků) a program Erasmus pro všechny (podpora přístupu dětí ke vzdělávání, informálnímu vzdělávání a sportu),

               —

               využít možnosti poskytnuté strukturálními fondy na podporu dětí a rodin při přípravě operačních programů Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj na období 2014–2020, v souladu se specifickými doporučeními pro jednotlivé země,

               —

               vhodně využít tematické cíle týkající se podpory zaměstnanosti a podpory mobility pracovních sil, podpory sociálního začleňování a boje proti chudobě, investic do vzdělávání, získávání dovedností a celoživotního učení, jakož i příslušné investiční priority v jejich rámci. Patří k nim zejména předškolní vzdělávání; snížení míry předčasného ukončování školní docházky; sladění pracovního a soukromého života; přístup ke službám, včetně zdravotní péče a sociálních služeb; strategie pro místní rozvoj s vedoucí úlohou komunit; podpora regenerace zanedbaných oblastí a přechod od institucionálních služeb ke službám v rámci komunity,

               —

               v zájmu zajištění efektivnosti využívání strukturálních fondů v období let 2014–2020 provádět fakticky podložené strategie ke snížení míry předčasného ukončování školní docházky se zapojením příslušných zúčastněných stran a opatření na podporu přechodu od institucionální péči k péči v rámci komunity,

               —

               podporovat partnerství při plánování strukturálních fondů a přístupu k nim zapojením příslušných zúčastněných stran na celostátní, regionální a místní úrovni, zejména příslušných veřejných orgánů, sociálních partnerů a nevládních organizací, aby se podnítilo úsilí v oblasti boje proti dětské chudobě.

      V Bruselu dne 20. února 2013.

            Za Komisi

         László ANDOR

            člen Komise

      (1)  V souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte se dětmi v této souvislosti rozumí osoby mladší 18 let.

      (2)  KOM(2010) 758 v konečném znění.

      (3)  Výbor pro sociální ochranu – Poradní zpráva pro Evropskou komisi ohledně řešení problému dětské chudoby, její prevence a prosazování dobrých životních podmínek dětí, 27. června 2012.

      (4)  Prevence a řešení problému dětské chudoby a sociálního vyloučení a prosazování dobrých životních podmínek dětí, závěry Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, 4. října 2012, 14437/12.

      (5)  Viz konkrétně: Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, KOM(2008) 865 v konečném znění, Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU, KOM(2009) 567, agenda EU v oblasti práv dítěte, KOM(2011) 60 v konečném znění, strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015, KOM(2010) 491 v konečném znění.

      (6)  Doporučení Komise o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce 2008/867/ES ze dne 3. října 2008.

      (7)  Závěry předsednictví, zasedání Evropské rady v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002, SN 100/1/02 REV 1.

      PŘÍLOHA

         Rámec pro monitorování založené na ukazatelích

      Navrhovaný rámec pro monitorování obsahuje hlavní ukazatele, které jsou pro provádění tohoto doporučení relevantní. Návrhy pro další rozvoj jsou obsaženy v přílohách balíčku týkajícího se sociálních investic.

         Celkový cíl: boj proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení a podpora dobrých životních podmínek dětí

                  Evropa 2020

                  Definice

                  Členění

                  Zdroj

                  Primární/sekundární/kontextové ukazatele (1)

                  Poznámky

                     Děti ohrožené chudobou nebo sociálním vyloučením (rozdělení hlavního cíle strategie Evropa 2020 týkajícího se chudoby a sociálního vyloučení)

                  Součet dětí, které žijí v domácnosti ohrožené chudobou a/nebo značně hmotně deprivované a/nebo domácnosti s velmi nízkou intenzitou práce (pro definici těchto tří ukazatelů viz níže)

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                  Ukazatel

                  Definice

                  Členění

                  Zdroj

                  Primární/sekundární/kontextové ukazatele

                  Poznámky

                     Míra rizika chudoby u dětí (bude analyzováno společně s hodnotou hranice chudoby v procentních bodech pro domácnost sestávající ze 2 dospělých a 2 dětí ve věku do 14 let)

                  Podíl dětí, které žijí v domácnosti s ekvivalentním disponibilním příjmem pod hranicí 60 % národního mediánového disponibilního příjmu

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) a druhu domácnosti

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Závažná míra hmotné deprivace

                  Podíl dětí, které žijí v domácnosti, jejíž životní podmínky jsou značně omezené nedostatkem zdrojů, tj. trpí alespoň čtyřmi z devíti těchto položek deprivace: nemohou si dovolit i) platit nájemné nebo účty, ii) udržet doma přiměřené teplo, iii) platit neočekávané výdaje, iv) konzumovat každý druhý den maso, ryby nebo rovnocenné bílkoviny, v) týdenní dovolenou mimo domov, vi) automobil, vii) pračku, viii) barevnou televizi nebo ix) telefon.

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Podíl dětí, které žijí v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce

                  Podíl dětí, které žijí v domácnosti, kde dospělé osoby v produktivním věku (18–59) v uplynulém roce pracovaly méně než 20 % svého celkového pracovního potenciálu (tj. v období sledování příjmů)

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Ukazatel deprivace dítěte

                  projednává se

                  Eurostat, EU–SILC

                  nepoužije se

                  připravuje se

                     Rozložení rizika dětské chudoby kolem hranice rizika chudoby: míra ohrožení chudobou je vypočtena s 50 % a 70 % hranicí

                  Podíl dětí, které žijí v domácnosti s ekvivalentním disponibilním příjmem, který nedosahuje 50 % a 70 % národního mediánového disponibilního příjmu

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

                  Eurostat, EU–SILC

                  sekundární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Míra rizika přetrvávající chudoby u dětí

                  Podíl dětí, které v tomto roce a nejméně ve dvou ze tří let předcházejících žily v domácnosti s ekvivalentním disponibilním příjmem pod prahem chudoby

                  0–17

                  Eurostat – EU-SILC (panelové)

                  sekundární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Míra ohrožení chudobou pro děti zakotvená v pevném časovém bodě

                  Podíl dětí, které žijí v domácnostech s ekvivalentním disponibilním příjmem nedosahujícím 60 % národního mediánového disponibilního příjmu, kde práh je zakotven v pevném časovém bodě

                  0–17

                  Eurostat, EU–SILC

                  kontextové

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

         Přístup k přiměřeným zdrojům

                  Ukazatel

                  Definice

                  Členění

                  Zdroj

                  Primární/sekundární/kontextové ukazatele

                  Poznámky

                     Míra chudoby v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání u osob žijících v domácnostech s vyživovanými dětmi

                  Podíl jednotlivců (s vyživovanými dětmi), kteří jsou definováni jako zaměstnaní a mají příjem pod hranicí chudoby (60 % národního mediánového disponibilního příjmu)

                  podle věku (0–17 let, 18–64, 0–64); podle druhu domácností (rodiče samoživitelé, dva dospělí s vyživovanými dětmi)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                     Míra ohrožení chudobou u dětí podle intenzity práce domácnosti

                  Podíl dětí, které žijí v domácnostech s ekvivalentním disponibilním příjmem nedosahujícím 60 % národního mediánového disponibilního příjmu podle intenzity práce dané domácnosti

                  0–17 let, intenzita práce domácnosti (velmi vysoká [0,85–1], vysoká [0,55–0,85], střední [0,45–0,55], nízká [0,2–0,45])

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                     Míra ohrožení chudobou u dětí v pracujících domácnostech

                  Podíl dětí žijících v domácnostech, jejichž příjem je pod hranicí chudoby (60 % národního mediánového disponibilního příjmu) a intenzita práce vyšší než 0,2

                  podle druhu domácností

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                     Relativní mediánová mezera chudoby u dětí

                  Rozdíl mezi mediánem ekvivalizovaného příjmu osob pod hranicí ohrožení chudobou a na hranici ohrožení chudobou vyjádřený jako procentuální podíl hranice rizika chudoby.

                  0-17

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                  Doporučuje se srovnání obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Péče o děti

                  Děti, kterým se dostává péče (prostřednictvím jiných formálních opatření (2), než je rodina) v poměru k veškerým dětem ve stejné věkové skupině

                  do 3 let, ve věku od 3 let do věku povinné školní docházky; méně než 30 hodin, 30 hodin týdně a více

                  Eurostat, EU–SILC

                  sekundární

                  Má se posoudit význam členění podle kvintilu příjmu

                     Dopad rodičovství na zaměstnanost

                  Rozdíl v procentních bodech mezi

                              —

                              mírou zaměstnanosti osob ve věku 20–49, které žijí v domácnostech, ve kterých nejsou děti ve věku 0–6 let a

                              —

                              mírou zaměstnanosti osob ve věku 20–49, které žijí v domácnostech, ve kterých je alespoň jedno dítě ve věku 0–6 let

                  celkem, podle pohlaví

                  Eurostat - LFS

                  kontextové

                  Doporučuje se zohledňovat samostatně skupiny dětí ve věku 0–3 a 3–6

                     Zaměstnání na částečný úvazek z důvodu pečovatelských povinností

                  Osoby zaměstnané na částečný úvazek z důvodu péče o děti nebo nezpůsobilé dospělé osoby, vyjádřeno jako procento všech zaměstnaných osob

                  celkem, podle pohlaví

                  Eurostat - LFS

                  kontextové

                     Dopad sociálních transferů (jiné než důchody) při snižování dětské chudoby

                  Rozdíl mezi podílem dětí ohrožených chudobou před a po sociálních transferech (s výjimkou důchodů)

                  Eurostat, EU–SILC

                  sekundární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

                     Nadměrné zatížení náklady na bydlení

                  Procento obyvatel žijících v domácnosti, kde celkové náklady na bydlení (bez příspěvků na bydlení) představují více než 40 % celkového disponibilního příjmu domácnosti (bez příspěvků na bydlení)

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), statusu, pokud jde o ohrožení chudobou (tj. nad nebo pod limitní hodnotou)

                  Eurostat, EU–SILC

                  sekundární

                  Doporučuje se srovnání s obyvatelstvem v produktivním věku (18–64) a starším obyvatelstvem (65 +)

         Přístup ke kvalitním službám

                  Ukazatel

                  Definice

                  Členění

                  Zdroj

                  primární/sekundární

                  Poznámky

                     Předškolní vzdělávání

                  Podíl dětí ve věku od 4 let do začátku povinné školní docházky, které se účastní předškolního vzdělávání

                  podle pohlaví

                  UOE (3)

                  primární

                     Způsobilost ve čtení, matematice a přírodních vědách

                  Podíl osob ve věku 15 let, které získaly 1 bod nebo méně (na stupnici od 1 (nejnižší) do 5 (nejvyšší)) v testech PISA

                  podle původu rodičů (úroveň dosaženého vzdělání, země narození)

                  OECD-PISA (4)

                  primární

                  V aktuálních souborech údajů nejsou k dispozici žádné údaje týkající se Kypru a Malty.

                     Podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET)

                  Podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET)

                  podle pohlaví, 15–19

                  Eurostat - LFS

                  primární

                     Osoby, které předčasně ukončí vzdělávání a odbornou přípravu

                  Populace ve věku 18–24 let, která dosáhla maximálně nižší středoškolské vzdělání a nepokračuje v dalším vzdělávání nebo odborné přípravě

                  podle pohlaví, nejvyšší úroveň dosaženého vzdělání

                  Eurostat - LFS

                  sekundární

                     Neuspokojená potřeba zdravotní péče (dle vyjádření příslušné osoby)

                  Podíl lidí ve věku 16–25, kteří prohlašují, že kvůli nákladům, vzdálenosti nebo čekací lhůtě neměli přístup k lékařské péči.

                  Eurostat, EU–SILC

                     Úmrtnost kojenců

                  Poměr počtu úmrtí dětí ve věku do jednoho roku během roku a počtu narozených dětí v průběhu tohoto roku (vyjádřený na 1 000 dětí, které se narodily živé)

                  podle zjišťování o struktuře výdělků rodičů (ve fázi vývoje)

                  Eurostat

                  primární

                     Dětská úmrtnost 1–14 let

                  Úmrtnost na 100 000 obyvatel

                  Eurostat

                     Nízká porodní hmotnost

                  Hmotnost při narození nižší než 2 500 gramů (5,5 liber)

                  WHO-OECD

                  primární

                     Proočkovanost

                  Procento kojenců, kteří byli při dosažení prvního roku života v daném kalendářním roce plně očkováni proti černému kašli, záškrtu, tetanu (DPT) a dětské obrně. A procento kojenců, kteří byli při dosažení druhého roku života plně očkováni proti spalničkám, příušnicím a zarděnkám (MMR)

                  WHO

                  kontextové

                     Obezita

                  Mladí lidé ve věku od 15 do 24 let s indexem tělesné hmotnosti 30 nebo vyšším

                  podle pohlaví a struktury výdělků rodičů

                  Eurostat – EHIS (5)

                  kontextové

                     Pravidelní kuřáci

                  Podíl každodenních kuřáků v populaci ve věku 15–24 let

                  podle pohlaví a struktury výdělků rodičů

                  Eurostat - EHIS

                  kontextové

                     Duševní zdraví

                  Mladí lidé (15–24 let) s depresivním syndromem

                  podle pohlaví

                  Eurostat - EHIS

                  kontextové

                  připravuje se

                     Příčiny úmrtí mladých lidí – sebevraždy

                  Úmrtí v důsledku sebevražd na 100 000 obyvatel ve věku od 15–24 let

                  podle pohlaví

                  Eurostat – statistika příčin smrti

                  kontextové

                     Deprivace v oblasti bydlení

                  Procento obyvatelstva, u kterého se deprivace v oblasti bydlení týká všech položek. Položky, které se berou v úvahu:
                  1) prosakující střecha, vlhké stěny/podlahy/základy nebo shnilé okenní rámy či podlahy; 2) v obydlí chybí vana nebo sprcha; 3) chybí vnitřní splachovací WC, které používá výhradně daná domácnost; 4) problémy s obydlím: příliš tmavé, nedostatek světla

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12– 17), statusu, pokud jde o ohrožení chudobou (tj. nad nebo pod limitní hodnotou)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

                     Přeplněné domácnosti

                  Procento obyvatelstva žijícího v přeplněné domácnosti. Má za to, že osoba žije v přeplněné domácnosti, jestliže domácnost nedisponuje minimálním počtem místností, který se rovná:

                              —

                              jedné místnosti pro domácnost;

                              —

                              jedné místnosti pro každý pár;

                              —

                              jedné místnosti pro každou jednotlivou osobu ve věku nad 18 let;

                              —

                              jedné místnosti pro dvě jednotlivé osoby stejného pohlaví ve věku 12–17 let;

                              —

                              jedné místnosti pro každou jednotlivou osobu různého pohlaví ve věku 12–17 let;

                              —

                              jedné místnosti pro dvě osoby do 12 let věku.

                  podle věku (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), statusu, pokud jde o ohrožení chudobou (tj. nad nebo pod limitní hodnotou)

                  Eurostat, EU–SILC

                  primární

         (1)  Primární ukazatele jsou hlavními ukazateli, které se vztahují na rozsáhlé oblasti považované za nejdůležitější. Sekundární ukazatele doplňují hlavní ukazatele tak, že podrobněji popisují povahu problému nebo popisují jiné aspekty dané problematiky. Kontextové ukazatele poskytují další podrobnosti a kontextové informace: navrhovaný seznam je orientační a mohou do něj být doplněny další základní informace, které se považují za důležité pro lepší pochopení vnitrostátních souvislostí.

         (2)  Formálními opatřeními se rozumí tyto služby: předškolní nebo rovnocenné vzdělávání, povinná školní docházka, služby pořádané pečovatelskými centry mimo vyučovací hodiny, kolektivní jesle nebo jiné středisko denní péče včetně rodinných školek a profesionálních certifikovaných pečovatelů o děti. Péče poskytovaná ze strany rodinných příslušníků, sousedů a necertifikovaných pečovatelů se proto do definice „formálních opatření“ nezahrnuje.

         (3)  Databáze UNESCO/OECD/Eurostat pro statistiky v oblasti vzdělávání.

         (4)  http://www.oecd.org/statisticsdata/03381,en_2649_35845621_1_119656_1_1_1.00.html.

         (5)  „EHIS“ je „evropské dotazníkové šetření o zdravotním stavu“.


title: Doporučení Komise ze dne 19. září 2005 o odděleném účetnictví a systémech nákladového účetnictví podle předpisového rámce pro elektronické komunikace   (Text s významem pro EHP)

text:
               11.10.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/64

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 19. září 2005
   o odděleném účetnictví a systémech nákladového účetnictví podle předpisového rámce pro elektronické komunikace
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/698/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (1), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice,
   po konzultaci s Komunikačním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Některá ustanovení předpisového rámce pro sítě a služby elektronických komunikací, jmenovitě články 9, 11, 13 a čl. 6 odst. 1 ve spojení s přílohou I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (2), článek 17, čl. 18 odst. 1 a příloha VII bod 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (3) a článek 13 směrnice 2002/21/ES, vyžadují zavedení nezbytných a vhodných mechanismů nákladového účetnictví.

               (2)

               Operátorům označeným na základě analýzy trhu provedené v souladu s článkem 16 směrnice 2002/21/ES jako operátoři s významnou tržní silou na relevantním trhu (dále jen „oznámení operátoři“) mohou být mimo jiné uloženy povinnosti týkající se vedení odděleného účetnictví a/nebo zavedení systému nákladového účetnictví. Účelem uložení uvedených povinností je více zprůhlednit transakce mezi operátory a/nebo určit skutečné náklady na poskytované služby. Oddělené účetnictví a zavedení systému nákladového účetnictví navíc mohou použít národní regulační úřady jako doplněk k uplatňování jiných regulačních opatření (týkajících se například průhlednosti, nediskriminace, nákladové orientace) vůči oznámeným operátorům.

               (3)

               Tímto doporučením se aktualizuje doporučení Komise 98/322/ES ze dne 8. dubna 1998 o propojení na liberalizovaném telekomunikačním trhu (část 2 – oddělené účetnictví a nákladové účetnictví) (4) v důsledku uplatňování předpisového rámce pro elektronické komunikace (ode dne 25. července 2003). Tato revize je nezbytná, neboť předpisový rámec z roku 2002 přinesl důležité změny souboru právních předpisů z roku 1998, například rozšíření oblasti působnosti předpisového rámce, odlišný přístup k ukládání povinností ex ante, odlišnou oblast působnosti zvláštních ustanovení týkajících se nákladového účetnictví a odděleného účetnictví a uplatnění zásady technologické neutrality.

               (4)

               Celkovými cíli tohoto doporučení je podpořit uplatňování jednotných účetních zásad a metodik na úrovni EU při zohlednění zkušeností, které národní regulační úřady získaly v oblasti nákladového účetnictví a odděleného účetnictví, a zlepšit průhlednost účetních systémů, metodik, zpracovávaných údajů a procesu auditu a výkaznictví ku prospěchu všech zúčastněných stran.

               (5)

               Operátoři mohou vykonávat činnost na trzích, kde byli označeni jako operátoři s významnou tržní silou, i na konkurenčních trzích, kde takto označeni nebyli. Aby mohl národní regulační úřad plnit své regulační úkoly, může potřebovat informace o trzích, na kterých operátoři nemají významnou tržní sílu. Je-li oznámenému operátorovi s významnou tržní silou na jednom či více trzích uložena povinnost vést oddělené účetnictví, může se tato povinnost vztahovat na trhy, kde dotčený operátor nemá významnou tržní sílu, například za účelem zajištění soudržnosti údajů.

               (6)

               Jakákoliv nařízená metodika vedení nákladového účetnictví nebo odděleného účetnictví použitá zejména jako základ pro rozhodnutí o regulaci cen musí být stanovena tak, aby podporovala účinné investice, identifikovala potenciální protisoutěžní chování, především stlačování marží, a byla v souladu s cíli politiky národního regulačního úřadu, jak stanoví článek 8 směrnice 2002/21/ES.

               (7)

               Provádění nové nebo přepracované metodiky pro výpočet nákladů může ukázat, že stávající úrovně regulovaných poplatků nebo cenové mechanismy jsou nevhodné či v nějakém směru nevyrovnané. Pokud by se národní regulační úřad domníval, že je nezbytné nápravné opatření, je třeba vzít náležitý ohled na obchodní a hospodářské prostředí za účelem minimalizace rizik a nejistoty na relevantních trzích. Takové opatření může například zahrnovat rozložení úpravy ceny do přiměřeného časového období.

               (8)

               Při zavádění účetního systému, který používá přístup zaměřený na budoucí vývoj (např. dlouhodobé přírůstkové náklady) a založený nikoli na historických nákladech, ale na běžných (aktuálních) nákladech, například přístup, kdy se aktiva znovu oceňují na základě nákladů na používání moderní ekvivalentní infrastruktury postavené za použití nejúčinnější dostupné technologie, mohou národní regulační úřady potřebovat upravit parametry metodiky výpočtu nákladů, aby bylo určených cílů dosaženo. Kdekoliv je to možné, je třeba vzít v úvahu koordinované použití přístupů shora dolů a zdola nahoru. Účetní systémy musí být založeny na zásadě původu nákladů, například na výpočtu nákladů podle odvětví činnosti (metoda ABC – „Activity Based Costing“).

               (9)

               Pokud se účtování běžných nákladů (metoda CCA – „Current Cost Accounting“) použije na aktiva tvořící síť operátora, například na účastnické vedení, které se považuje ve střednědobém horizontu za méně replikovatelné, je pro jednotné používání metodik výpočtu nákladů nutné, aby národní regulační úřad patřičně upravil parametry (například náklady na kapitál, odpisové skupiny, obchodní přirážky, komponenty proměnné v čase).

               (10)

               Jestliže je zavedení systému nákladového účetnictví nařízeno v souladu s čl. 13 odst. 4 směrnice 2002/19/ES, musí být pravidla používaná pro rozdělení nákladů uváděna natolik podrobně, aby byly zřejmé vztahy mezi náklady a poplatky týkajícími se součástí a služeb sítí, přičemž je třeba rovněž uvést základ, podle něhož se přímo nebo nepřímo přiřaditelné náklady rozdělují mezi různé účty.

               (11)

               Toto doporučení obsahuje pokyny jak zavést nákladové účetnictví a oddělené účetnictví podle nového předpisového rámce z roku 2002. Doporučení 98/322/ES obsahuje pokyny pro zavedení nákladového účetnictví a odděleného účetnictví podle předpisového rámce z roku 1998. Doporučení z roku 1998 nadále platí v situacích, kdy členské státy nedokončily přezkum stávajících povinností týkajících se nákladového účetnictví a odděleného účetnictví v souladu s článkem 16 směrnice 2002/21/ES.

               (12)

               Pokud členské státy zavedly mechanismus náhrad, který zahrnuje finanční převody, vyžaduje příloha IV část B směrnice o univerzální službě, aby takové převody probíhaly objektivním, průhledným, nediskriminačním a přiměřeným způsobem. Pro splnění těchto záměrů musí být veškeré přijaté náhrady za povinnosti poskytovat univerzální službu řádně vykazovány v systémech pro oddělené účetnictví.

               (13)

               Pokud jde o financování povinností univerzální služby, není tímto doporučením dotčena směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (5).

               (14)

               Uplatňováním zásad tohoto doporučení není dotčena povinnost členských států a podniků plně dodržovat pravidla Společenství týkající se hospodářské soutěže.

               (15)

               Doporučení Komise 2002/590/ES ze dne 16. května 2002 o nezávislosti statutárních auditorů v EU: Sada základních zásad (6) stanoví řádný rámec, pomocí něhož lze případně ověřit nezávislost auditora.

               (16)

               Skupina evropských regulačních orgánů (7) poskytla stanovisko k revizi doporučení Komise o odděleném účetnictví a nákladovém účetnictví z roku 1998, včetně podrobné přílohy o aspektech nákladového účetnictví a odděleného účetnictví,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Toto doporučení se týká zavádění odděleného účetnictví a systémů nákladového účetnictví operátory, které příslušný národní regulační úřad na základě výsledku analýzy trhu provedené podle článku 16 směrnice 2002/21/ES označil jako operátory s významnou tržní silou na relevantních trzích. Operátoři s takovými povinnostmi se dále nazývají „oznámenými operátory“.
               Účelem uložení povinnosti zavést systém nákladového účetnictví je zajistit, aby oznámení operátoři při rozdělování svých nákladů na služby v situacích, kdy se na ně vztahují povinnosti týkající se regulace cen nebo nákladově orientovaných cen, postupovali podle spravedlivých, objektivních a průhledných kritérií.
               Účelem uložení povinnosti týkající se odděleného účetnictví je poskytnout informace na podrobnější úrovni, než jakou poskytují statutární finanční výkazy oznámeného operátora, co nejpřesněji odrážet výkonnost částí podnikání oznámeného operátora, pokud by byly provozovány jako samostatné podnikatelské subjekty, a v případě vertikálně integrovaných podniků zabránit diskriminaci ve prospěch jejich vlastních činností a zabránit nekalému křížovému subvencování.

               2.

               Doporučuje se, aby národní regulační úřady od oznámených operátorů vyžadovaly členění jejich provozních nákladů, vloženého kapitálu a výnosů na úrovni potřebné k zajištění souladu se zásadami proporcionality a průhlednosti a s cíli regulace nařízenými vnitrostátními právními předpisy nebo právními předpisy Společenství.
               Doporučuje se rozdělovat náklady, vložený kapitál a výnosy v souladu se zásadou původu nákladů (například výpočtem nákladů podle odvětví činnosti – metodou ABC).
               Systémy nákladového účetnictví a odděleného účetnictví oznámených operátorů musí být schopny vykazovat finanční informace související s regulací za účelem prokázání plného dodržování regulačních povinností. Doporučuje se, aby tato schopnost byla měřena vůči kvalitativním kritériím relevantnosti, spolehlivosti, srovnatelnosti a závažnosti.
               Doporučuje se, aby se národní regulační úřady ujistily o přiměřenosti a účinnosti systémů nákladového účetnictví a odděleného účetnictví; tyto systémy mohou být předmětem veřejné konzultace.

               3.

               Doporučuje se, aby národní regulační úřad při posuzování vlastností a specifikací systému nákladového účetnictví přezkoumal schopnost systému nákladového účetnictví oznámeného operátora analyzovat a předkládat údaje o nákladech způsobem, který podporuje cíle regulace. Systém nákladového účetnictví oznámeného operátora musí být zejména schopen rozlišovat přímé náklady (8) a nepřímé náklady (9).
               Doporučuje se, aby národní regulační úřady po přijetí rozhodnutí o systémech nákladového účetnictví založených na běžných nákladech stanovily jasné lhůty a základní rok pro implementaci nových systémů nákladového účetnictví založených na běžných nákladech dotčenými oznámenými operátory.
               Ocenění aktiv tvořících síť výhledovou nebo běžnou hodnotou výkonného operátora, tj. odhad nákladů vynaložených ekvivalentními operátory, pokud by byl trh vysoce konkurenční, je klíčovým prvkem metodiky účtování běžných nákladů (CCA). Vyžaduje, aby odpisy zahrnuté do provozních nákladů byly vypočteny na základě průběžného ocenění ekvivalentních moderních aktiv. Následkem toho je třeba vykazovat vložený kapitál rovněž na základě běžných nákladů. Další úpravy nákladů mohou být nezbytné k zachycení běžných nákupních cen aktiva a oceňovací základny pro jeho provozní náklady. Ocenění aktiv tvořících síť výhledovou nebo běžnou hodnotou lze podle potřeby doplnit použitím metodiky nákladového účetnictví, například dlouhodobými přírůstkovými náklady (LRIC).
               Doporučuje se, aby národní regulační úřady řádně zohlednily otázky cen a hospodářské soutěže, které mohou být nastoleny při zavádění metody CCA, jako například při uvolňování přístupu k účastnickému vedení.
               Doporučuje se, aby národní regulační úřady patřičně zohlednily další úpravy finančních informací, pokud jde o faktory účinnosti, a to zejména při použití údajů o nákladech pro kvalifikovaná rozhodnutí o cenách, neboť použití systémů nákladového účetnictví (i při použití metody CCA) nemusí plně odrážet účelně vynaložené nebo relevantní náklady (10). Faktory účinnosti mohou zahrnovat hodnocení různých topologií a architektur sítě, metody odpisování, technologii použitou v síti nebo technologii, jejíž použití v síti se plánuje.

               4.

               Doporučuje se, aby oznámení operátoři, kteří musí vykazovat oddělené účetnictví, poskytli výkaz zisků a ztrát a výkaz vloženého kapitálu pro každou vykazující jednotku podléhající regulaci (na základě relevantních trhů a služeb). Poplatky za převody nebo nákupy mezi trhy a službami musí být jasně a dostatečně podrobně označeny za účelem zdůvodnění dodržování povinností nediskriminace. Tyto povinnosti vykazování odděleného účetnictví mohou vyžadovat vypracování a zveřejnění informací pro trhy, kde operátor nemá významnou tržní sílu.
               V zájmu jednotnosti a integrity dat se doporučuje, aby byly finanční zprávy týkající se regulačních účtů konsolidovány do výkazu zisků a ztrát a výkazu vloženého kapitálu za podnik jako celek. Rovněž se vyžaduje sesouhlasení oddělených regulačních účtů s účetní závěrkou operátora. Tyto výkazy musí být podrobeny nezávislému auditu nebo auditu, který provede národní regulační úřad (za předpokladu dostupnosti patřičně kvalifikovaných pracovníků).

               5.

               Doporučuje se, aby národní regulační úřady zpřístupnily zúčastněným stranám dostatečně podrobné relevantní účetní informace od oznámených operátorů. Podrobnost poskytnutých informací by měla sloužit k ujištění, že nedošlo k neoprávněné diskriminaci mezi poskytováním služeb interně a jejich poskytování jiným subjektům, a umožnit určení průměrných nákladů na služby a metod použitých pro výpočet nákladů. Při poskytování informací k těmto účelům musí národní regulační úřady brát patřičně ohled na obchodní tajemství.
               V tomto ohledu zvýší průhlednost a důvěru konkurence, že nedochází k protisoutěžnímu křížovému subvencování, pokud oznámený operátor zveřejní dostatečně podrobné výkazy o nákladech, které například ukáží průměrné náklady na komponenty sítě. To se považuje za velmi důležité zejména pro velkoobchodní služby. Prováděcí pravidla o požadavcích na výkaznictví a zveřejňování informací jsou uvedena v příloze.

               6.

               Některé podniky mohou být označeny jako podniky mající povinnosti univerzální služby podle článku 8 směrnice o univerzální službě a může se na ně vztahovat regulace cen pro koncové uživatele podle článku 17 směrnice o univerzální službě. Členským státům, které provozují systémy pro financování povinností univerzální služby, se doporučuje, aby veškeré příspěvky, které určený (určené) podnik (podniky) obdrží v rámci kompenzačního mechanismu, byly v systémech pro oddělené účetnictví označeny.

               7.

               Tato účetní pravidla se týkají regulačního výkaznictví a nejsou zamýšlena jako náhrada případného statutárního finančního výkaznictví, které může členský stát vyžadovat.

               8.

               Toto doporučení bude přezkoumáno nejpozději do tří let ode dne jeho použitelnosti.

               9.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 19. září 2005.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (3)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (4)  Úř. věst. L 141, 13.5.1998, s. 6.

      (5)  Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/52/ES (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).

      (6)  Úř. věst. L 191, 19.7.2002, s. 22.

      (7)  Skupina evropských regulačních orgánů byla zřízena rozhodnutím Komise 2002/627/ES (Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 38), ve znění rozhodnutí Komise 2004/641/ES (Úř. věst. L 293, 16.9.2004, s. 30).

      (8)  Přímými náklady se rozumí náklady zcela a jednoznačně vynaložené na určené činnosti.

      (9)  Nepřímými náklady se rozumí náklady, které vyžadují rozdělení za použití spravedlivé a objektivní metodiky přiřazování.

      (10)  Některá aktiva mohou být vůči požadavkům nadbytečná, nebo nemusí být optimální architektura sítě. Použití ekonomického/inženýrského modelu „zdola nahoru“ pomůže poskytnout informace o neúčinných a zbytečně vynaložených nákladech, které by se měly odstranit.

      PŘÍLOHA
      PRAVIDLA O POŽADAVCÍCH NA VÝKAZNICTVÍ A ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ
      Tato příloha nastiňuje rámec pro pravidelné výkaznictví, otázky zveřejňování a prohlášení o dodržování.
      Podle zásad doporučených v bodu 2 doporučení musí systémy nákladového účetnictví a odděleného účetnictví poskytovat finanční informace natolik podrobně, aby prokázaly dodržování zásad nediskriminace a průhlednosti a řádně identifikovaly a přiřazovaly výnosy, náklady, vložený kapitál a objemy pro různé činnosti, které operátor provádí. Tyto účetní informace musí být neprodleně dány k dispozici národnímu regulačnímu úřadu.
      Dobrá prezentace regulačních účtů zajistí, že se podstatná sdělení obsažená ve finančních výkazech sdělí jasně a účinně a nejjednodušším a nejpřímějším možným způsobem. Prezentace informací ve finančních výkazech zahrnuje jistý stupeň abstrakce a agregace. Pokud se tento proces provede řádným způsobem, je výsledná vypovídací hodnota větší, neboť taková prezentace splní různé cíle regulace, například prokáže, že poplatky jsou nákladově orientovány a že nedochází k neoprávněné diskriminaci.
      Účetní výkazy zahrnují doplňkové poznámky a dodatečné formuláře, které rozvádí a vysvětlují finanční výkazy. Finanční výkazy i doplňkové poznámky tvoří integrovaný celek.
      Účetní informace související s regulací slouží národním regulačním úřadům a jiným stranám, které mohou být ovlivněny regulačními rozhodnutími založenými na těchto informacích, například konkurentům, investorům a spotřebitelům. V této souvislosti může zveřejnění informací přispět k otevřenému a konkurenčnímu trhu a rovněž zvýšit důvěryhodnost regulačního účetního systému.
      Úplné zveřejnění může být nicméně omezeno vnitrostátními předpisy a předpisy Společenství, které se týkají obchodního tajemství. Proto se doporučuje, aby národní regulační úřady po obdržení stanoviska operátorů určily, jaké informace mohou být považovány za důvěrné a neměly by být přístupné.
      1.   Příprava a zveřejňování informací
      Pro relevantní trh/službu je třeba vypracovat a zveřejnit (v souladu s povinnostmi týkajícími se důvěrnosti a povinnostmi uloženými vnitrostátními právními předpisy) následující finanční informace:

                  —

                  výkaz zisků a ztrát,

                  —

                  výkaz vloženého kapitálu (podrobnou metodiku výpočtu a hodnoty použitých parametrů),

                  —

                  konsolidaci a sesouhlasení s účetní závěrkou nebo jiným zdrojem informací o výpočtu nákladů,

                  —

                  popis metodik výpočtu nákladů včetně odkazů na oceňovací základnu a standardy, metodik rozdělování a oceňování, určování nepřímých nákladů a zacházení s nimi,

                  —

                  poznámky o nediskriminaci (podrobné poplatky za převod),

                  —

                  stanovisko auditora (pokud jej národní regulační úřad vyžaduje),

                  —

                  popis účetních strategií a regulačních účetních zásad,

                  —

                  prohlášení o dodržování vnitrostátních předpisů a předpisů Společenství,

                  —

                  podle potřeby jiné dodatečné formuláře.

            Formy výkaznictví, které se mohou opírat o standardní návrh statutárního účetnictví, po konzultacích s operátory předem stanoví národní regulační úřad. Prohlášení o dodržování vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů Společenství, stanovisko auditora a popis použitých účetních zásad, strategií, metod a postupů, a to zejména metodiky rozdělování nákladů, nelze považovat za důvěrné. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy a právní předpisy Společenství týkající se obchodního tajemství, budou výsledky auditu veřejně dostupné.
      2.   Prohlášení o dodržování
      Výroční prohlášení o dodržování musí obsahovat alespoň:

                  —

                  závěry auditora,

                  —

                  veškeré zjištěné nesrovnalosti,

                  —

                  doporučení auditora (s popisem odpovídajících účinků),

                  —

                  úplný popis použité metodiky ověřování a

                  —

                  některé souhrnné finanční a účetní údaje (jako například úpravy v rámci metodiky CCA, hlavní předpoklady o metodikách přiřazování, úroveň rozdělených nákladů a úroveň granularity modelu).

            Zveřejnění prohlášení o dodržování a výsledků auditu musí být provedeno v takové podobě, která je zúčastněným stranám snadno přístupná, například v tištěné nebo elektronické podobě nebo na webových stránkách operátora či národního regulačního úřadu.
      3.   Vykazované období
      Regulační účty se zveřejňují každoročně, a to co nejdříve po skončení účetního (vykazovaného) roku. Prohlášení se musí zveřejnit nejpozději do dvou měsíců po dokončení regulačního auditu, nebo nejpozději do doby, kterou stanoví současné postupy stanovené regulačními povinnostmi.