title: Doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 65/04/KOL ze dne 31. března 2004 o koordinovaném programu úředního dozoru nad krmivy pro rok 2004

text:
               19.5.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 126/59

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 65/04/KOL
   ze dne 31. března 2004
   o koordinovaném programu úředního dozoru nad krmivy pro rok 2004
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na akt uvedený v bodu 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat) (1), ve znění a úpravě protokolu 1 k Dohodě o EHP, a zejména na čl. 22 odst. 3 této dohody,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S ohledem na řádné fungování Evropského hospodářského prostoru je nezbytné sestavit koordinované programy pro kontroly krmiv v rámci EHP určené ke zlepšení harmonizovaného provádění úředního dozoru státy EHP.

               (2)

               Tyto programy by měly klást důraz na soulad s příslušnými právními předpisy platnými podle Dohody o EHP a na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat.

               (3)

               Výsledky souběžného provádění vnitrostátních programů a koordinovaných programů mohou poskytnout informace a zkušenosti pro budoucí kontrolní činnosti a právní předpisy v oblasti kontroly.

               (4)

               I když akt uvedený v bodu 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech) (2) stanovuje maximální obsah aflatoxinu B1 v krmivech, podle Dohody o EHP nejsou v platnosti žádné právní předpisy pro jiné mykotoxiny, jako jsou ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol a fumonisiny. Sběr informací o přítomnosti těchto mykotoxinů náhodným odběrem vzorků by mohl poskytnout užitečné údaje pro hodnocení situace a další vývoj právních předpisů. Některá krmiva, jako jsou obiloviny a olejnatá semena, jsou také zvláště vystavena možné kontaminaci mykotoxiny vlivem podmínek při jejich sklizni, skladování a dopravě. Protože koncentrace mykotoxinů se mění z roku na rok, je žádoucí, aby se údaje sbíraly v po sobě následujících létech pro všechny zmíněné mykotoxiny.

               (5)

               Předcházející kontroly přítomnosti antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech, ve kterých tyto látky nejsou povoleny, naznačují, že stále dochází k porušování předpisů. Četnost takových nálezů a citlivost této otázky odůvodňují pokračování kontrol.

               (6)

               Účast Norska a Islandu na programech v rozsahu přílohy II tohoto doporučení týkající se látek, které nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech, bude muset být posouzena s ohledem na příslušné výjimky z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

               (7)

               Je důležité zajistit, aby se účinně prosazovala omezení při používání krmných surovin živočišného původu, jak je upravují příslušné právní předpisy pro EHP.

               (8)

               Případ kontaminace krmivého a potravinového řetězce acetátem medroxyprogesteronu (MPA) podtrhl význam výběru dodávek v bezpečnosti krmiv. Některé složky krmiv jsou vedlejšími produkty zemědělsko-potravinářského průmyslu nebo jiných odvětví nebo odvětví těžby nerostů. Zdroj krmných surovin průmyslového původu a zpracovatelské postupy, jimiž procházejí, mohou mít zvláštní význam pro bezpečnost výrobků. Příslušné orgány by proto měly při provádění svých kontrol zvažovat toto hledisko.

               (9)

               Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rostlinná a živočišná krmiva ESVO, který pomáhá Kontrolnímu úřadu ESVO,

         DOPORUČUJE STÁTŮM ESVO:

               1.

               Provádět v průběhu roku 2004 koordinovaný program kontrol za účelem kontroly:

                           a)

                           koncentrace mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu a fumonisinů) v krmivech s uvedením analytických metod; odběr vzorků by měl zahrnovat náhodný odběr vzorků a cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by se vzorky měly odebírat z krmných surovin, u kterých existuje podezření, že obsahují vyšší koncentrace mykotoxinů, jako jsou obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, příslušné produkty a vedlejší produkty, a z krmných surovin, které se dlouhodobě skladují nebo přepravují po moři na dlouhé vzdálenosti; o výsledcích kontrol by měla být podána zpráva s použitím vzoru uvedeného v příloze I;

                           b)

                           některých léčebných substancí, povolených nebo nepovolených jako krmné doplňkové látky pro některé druhy a kategorie zvířat, v nemedikovaných premixech a krmných směsích, ve kterých nejsou léčebné substance povoleny; cílem kontrol by měly být ty léčebné substance v premixech a krmných směsích, ve kterých příslušný orgán předpokládá větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; o výsledcích kontrol by měla být podána zpráva s použitím vzoru uvedeného v příloze II;

                           c)

                           provádění opatření pro omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu způsobem uvedeným v příloze III;

                           d)

                           postupů, které používají výrobci krmných směsí při výběru a hodnocení dodávek krmných surovin průmyslového původu a pro zajištění kvality a bezpečnosti těchto komponentů způsobem uvedeným v příloze IV.

               2.

               Uvést výsledky koordinovaného programu kontrol podle odstavce 1 ve zvláštní kapitole výroční zprávy o kontrolních činnostech, která má být doručena Kontrolnímu úřadu ESVO do 1. dubna 2005 v souladu s čl. 22 odst. 2 směrnice 95/53/ES a s nejnovější verzí harmonizovaného vzoru pro podávání zpráv.

      V Bruselu dne 31. března 2004.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Bernd HAMMERMAN

            člen kolégia

         Niels FENGER

            ředitel

      (1)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/8/ES (Úř. věst. L 27, 29.1.2005, s. 44).

      PŘÍLOHA 1
      Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů) v krmivech
      Jednotlivé výsledky všech testovaných vzorků; vzor pro podávání zpráv podle odst. 1 písm. a)

                  Krmivo

                  Odběr vzorků (náhodný nebo cílený)

                  Typ a koncentrace mykotoxinů (μg/kg v krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

                  Typ

                  Země původu

                  Aflatoxin B1

                  Ochratoxin A

                  Zearalenon

                  Deoxynivalenol

                  Fumonisiny (1)

            Příslušné orgány by měly také uvést:

                  —

                  kroky učiněné při překročení maximální hodnoty koncentrace aflatoxinu B1;

                  —

                  použité analytické metody;

                  —

                  hranice zjištění.

         (1)  Koncentrace fumonisinů představuje fumonisiny B1, B2, a B3 dohromady.

      PŘILOHA II
      Přítomnost některých látek, které nejsou povoleny jako krmné doplňkové látky
      Některá antibiotika, kokcidiostatika a jiné látky se podle práva mohou nacházet jako doplňkové látky v premixech a krmných směsích pro některé druhy a kategorie zvířat, pokud jsou povoleny podle aktu uvedeného v bodu 1 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech) (1).
      Přítomnost nepovolených látek v krmivech znamená porušení předpisů.
      Látky určené pro kontrolu se volí z těchto látek:

                  1.

                  Látky, které jsou povoleny jako doplňkové látky jenom pro určité druhy nebo kategorie zvířat:

                              avilamycin

                              decoquinat

                              diklazuril

                              flavofosfolipol

                              hydrochlorid

                              halofuginon hydrobromid

                              maduramicin ammonium alpha

                              monensin sodný

                              narasin

                              narasin – nikarbazin

                              robenidin

                              salinomycin sodný

                              semduramicin sodný

                  2.

                  Látky, které nejsou dále povoleny jako doplňkové látky:

                              amprolium

                              amprolium/ethopabát

                              arprinocid

                              avoparcin

                              karbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              ipronidazol

                              meticlorpindol

                              meticlorpindol/methylbenzoquat látky

                              nikarbazin

                              nifursol

                              olaquindox

                              ronidazol

                              spiramycin

                              tetracykliny

                              tylosin fosfát

                              virginiamycin

                              bacitracin zinečnatý

                              jiné antimikrobiální

                  3.

                  Látky, které nebyly nikdy povoleny jako doplňkové látky:
                  jiné látky

            Jednotlivé výsledky všech vzorků, které nebyly v souladu s předpisy; vzor pro podávání zpráv podle odst. 1 písm. b)

                  Typ krmiva
                  (druh a kategorie zvířat)

                  Zjištěná látka

                  Nalezená hodnota koncentrace

                  Důvod porušení předpisů (2)

                  Učiněné kroky

            Příslušné orgány by měly také uvést:

                  —

                  celkový počet testovaných vzorků,

                  —

                  názvy látek, které byly podrobeny šetření,

                  —

                  použité analytické metody,

                  —

                  hranice zjištění.

         (1)  Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1.

         (2)  Důvod, proč se nepovolená látka nacházela v krmivu, jak se zjistilo šetřením, které provedl příslušný orgán.

      PŘÍLOHA III
      Omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu
      Aniž by byly dotčeny články 3 až 13 a 15 směrnice 95/53/ES, státy ESVO by měly v průběhu roku 2004 plnit koordinovaný program kontrol s cílem zjistit, jestli se dodržují omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu.
      Státy ESVO by měly zejména provádět zvláštní program kontrol založených na cílených kontrolách, aby zajistily, že se dodržuje zákaz krmení určitých zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, jak je stanoveno v příloze IV aktu uvedeného v bodech 7, 1 a 12 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení některých přenosných spongiformních encefalopatií) (1). Kontrolní program by měl být podle článku 4 směrnice 95/53/ES založený na strategii vycházející z míry rizik, která zahrnuje veškerá stadia výroby a všechna místa, ve kterých se uskutečňuje výroba krmiv, manipulace s nimi a jejich zkrmování. Státy ESVO by měly věnovat zvláštní pozornost definování kritérií pro jednotlivá rizika. Závažnost přisouzená každému kritériu by měla být úměrná riziku. Četnost kontrol a počet vzorků, které se v těchto místech analyzují, by měly odpovídat celkovému součtu závažnosti přidělené jednotlivým místům.
      Při sestavování kontrolního programu by měla být zohledněna tato místa a kritéria, zde uvedena jako vodítko:

                  Místo

                  Kritérium

                  Závažnost

                  Míchárna krmiv

                              —

                              Míchárny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce a nepřežvýkavce, které na základě výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny

                              —

                              Míchárny krmiv, ve kterých byl v minulosti zjištěn nesoulad s předpisy nebo existuje takové podezření

                              —

                              Míchárny krmiv s velkým objemem dovážených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako jsou rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a proteinové koncentráty

                              —

                              Míchárny krmiv s vysokou výrobou krmných směsí

                              —

                              Riziko křížové kontaminace způsobené vnitřními provozními postupy (používání sil, kontrola účinného oddělení linek, kontrola komponent, vlastní laboratoř, postupy odběru vzorků, a pod.)

                  Stanoviště hraniční kontroly a jiná místa vstupu do EHP

                              —

                              Velké/malé množství dovozu krmiv

                              —

                              Krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                  Farmy

                              —

                              Domácí míchačky krmiv používající zpracované živočišné bílkoviny, pro které se uplatňuje výjimka

                              —

                              Farmy chovající přežvýkavce a jiné druhy (riziko zkřížení krmiv)

                              —

                              Farmy nakupující volně ložená krmiva

                  Obchodníci

                              —

                              Sklady a mezisklady pro krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                              —

                              Obchodníci s velkým objemem volně ložených krmiv

                              —

                              Obchodníci s krmnými směsmi vyrobenými v cizině

                  Pojízdné míchárny

                              —

                              Míchárny, které vyrábějí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce

                              —

                              Míchárny, ve kterých byl v minulosti zjištěn nesoulad s předpisy nebo existuje takové podezření

                              —

                              Míchárny, ve kterých se používají krmiva s vysokým obsahem bílkovin

                              —

                              Míchárny s vysokou výrobou krmných směsí

                              —

                              Míchárny poskytující službu velkému počtu farem včetně farem chovajících přežvýkavce

                  Dopravní prostředky

                              —

                              Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv

                              —

                              Vozidla, u kterých byl v minulosti zjištěn nesoulad s předpisy nebo existuje takové podezření

            Státy ESVO mohou do 30. dubna 2004 předložit Kontrolnímu úřadu ESVO vlastní hodnocení rizik, které zohledňuje jiná než uvedená místa a kritéria.
      Odběr vzorků by se měl zaměřit na dávky a případy, u kterých je pravděpodobnost křížové kontaminace zakázanými zpracovanými bílkovinami nejvyšší (první dávka po přepravě krmiv obsahujících živočišné bílkoviny, které jsou v této dávce zakázané, technické problémy anebo změny na výrobních linkách, změny v zásobnících nebo silech pro volně ložená krmiva).
      Minimální počet kontrol za rok ve státech ESVO by měl být 10 na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Minimální počet odebraných úředních vzorků za rok ve státech ESVO by měl být 20 na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Až do schválení alternativních metod by se pro analýzu vzorků měla využívat mikroskopická identifikace a hodnocení, jak jsou popsány směrnicí Komise 98/88/ES ze dne 13. listopadu 1998, kterou se stanoví obecné zásady pro mikroskopickou identifikaci a hodnocení složek živočišného původu pro úřední kontrolu krmiv (2). Každé zjištění přítomnosti zakázaných složek živočišného původu v krmivech by se mělo posuzovat jako porušení zákazu krmení.
      Výsledky programů kontrol by měly být sděleny Kontrolnímu úřadu ESVO za použití následujících formátů:
      Souhrn kontrol týkajících se omezení zkrmování krmiv živočišného původu (zkrmování zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin)
      A.   Dokumentární kontroly

                  Stadium

                  Počet kontrol zahrnujících kontrolu přítomnosti zpracovaných živočišných bílkovin

                  Počet porušení předpisů zjištěný na základě kontroly dokumentů a pod., nikoliv laboratorních testů

                  Dovoz krmných surovin

                  Sklady krmných surovin

                  Míchárny krmiv

                  Domácí míchárny krmiv/pojízdné míchárny

                  Zprostředkovatelé v oblasti krmiv

                  Dopravní prostředky

                  Farmy chovající nepřežvýkavce

                  Farmy chovající přežvýkavce

                  Jiné: …

      B.   Odběr vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí na důkaz přítomnosti zpracovaných živočišných bílkovin

                  Místo

                  Počet úředních vzorků testovaných na důkaz přítomnosti živočišných bílkovin

                  Počet vzorků, u kterých byl zjištěn nesoulad

                  Přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin suchozemských zvířat

                  Přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin ryb

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  pro přežvý-kavce

                  pro nepřežvý-kavce

                  pro přežvý-kavce

                  pro nepřežvý-kavce

                  pro přežvý-kavce

                  pro nepřežvý-kavce

                  Při dovozu

                  Míchárny krmiv

                  Zprostředkovatelé/sklady

                  Dopravní prostředky

                  Domácí míchárny krmiv/pojízdné míchárny

                  Farmy

                  Jiné: …

      C.   Souhrn zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

                  Měsíc odběru vzorku

                  Typ, stupeň a původ kontaminace

                  Uložené sankce (nebo jiná opatření)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

            Kromě toho by měly státy ESVO analyzovat tuky a rostlinné oleje určené jako složky krmiv, aby zjistily přítomnost stop kostí a zahrnuly výsledky těchto analýz do zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto doporučení.

         (1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 45.

      PŘÍLOHA IV
      Postupy pro výběr a hodnocení dodávek krmných surovin průmyslového původu
      Příslušné orgány by měly zjistit a stručně popsat, jaké postupy používají výrobci krmných směsí pro výběr a hodnocení dodávek krmných surovin průmyslového původu. Některé postupy mohou být spjaty s předchozím určením vlastností nebo požadavků, které mají splňovat produkty požadované k dodání nebo dodavatelé těchto produktů. Jiné postupy mohou souviset s vlastní kontrolou za účelem ověření souladu s určitými parametry, kterou výrobci krmných směsí provádějí při příjmu dodávek.
      Příslušné orgány by měly uvést u každého postupu, který zjistily (postupu pro výběr a hodnocení dodávek), výhody a nevýhody jeho použití s ohledem na bezpečnost krmiv. Nakonec by také měly posoudit za současného zvážení potenciálních rizik, jestli je postup přijatelný, nedostatečný nebo nepřijatelný pro zajištění bezpečnosti krmiv a uvést důvody, které je vedly k těmto uzávěrům.
      Hodnocení postupů

                  Postup (stručný popis zahrnující kritéria pro přijetí/odmítnutí krmných surovin)

                  Výhody

                  Nevýhody

                  Hodnocení přijatelnosti postupů


title: Doporučení Rady ze dne 19. března 2007 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2005

text:
               8.5.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 103/4

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 19. března 2007
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2005
   (2007/C 103/04)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT-ES (3), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro devátý Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2005, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2005 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 uvedené vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2005 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2005.

      V Bruselu dne 19. března 2007.

            Za Radu

            předseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 205.


title: 2011/442/EU: Doporučení Komise ze dne 18. července 2011 o přístupu k základnímu platebnímu účtu  Text s významem pro EHP

text:
               21.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 190/87

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 18. července 2011
   o přístupu k základnímu platebnímu účtu
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/442/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Přístup spotřebitelů v Evropské unii (dále jen „Unie“) k platebním službám je nezbytné zajistit proto, aby mohli plně využívat výhod jednotného trhu a aby jednotný trh řádně fungoval. Dostupnost základních platebních služeb v současnosti není zajištěna poskytovateli platebních služeb, ani zaručena všemi členskými státy Unie.

               (2)

               Existující restriktivní kritéria způsobilosti nad rámec zákonných požadavků zavedená poskytovateli platebních služeb pro otvírání platebních účtů mohou bránit plnému přístupu k právu na svobodu pohybu osob v Unii. Navíc nedostatečný přístup k platebním účtům spotřebitelům brání v přístupu na hlavní trh finančních služeb, a oslabuje tak finanční a sociální začlenění, často na úkor nejzranitelnějších skupin obyvatelstva. Rovněž spotřebitelům ztěžuje přístup k základnímu zboží a službám. Je proto nezbytné stanovit zásady přístupu k základním platebním účtům, který je klíčovým prvkem podpory sociálního začlenění a soudržnosti, a umožnit tak spotřebitelům využívat alespoň společný soubor základních platebních služeb.

               (3)

               Je třeba zajistit, aby zásady přístupu k základním platebním účtům byly uplatňovány jednotně v celé Unii. Aby však jejich uplatňování bylo účinnější, muselo by zohledňovat rozmanité zvyklosti poskytování bankovních služeb v Unii.

               (4)

               Toto doporučení stanoví obecné zásady poskytování základních platebních účtů v Unii.

               (5)

               Toto doporučení by mělo být uplatňováno ve spojení se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (1). V souladu s tím by se na základní platební účty měla vztahovat pravidla týkající se transparentnosti podmínek a informací o platebních službách.

               (6)

               Ustanovení tohoto doporučení by neměla žádnému z členských států ani poskytovatelů platebních služeb bránit v přijímání opatření odůvodněných legitimními požadavky veřejné bezpečnosti a veřejného pořádku v souladu s právním řádem Unie.

               (7)

               V každém členském státě by spotřebitelé, kteří oprávněně pobývají v Unii a nemají v tomto členském státě platební účet, měli mít možnost otevřít si a používat v daném členském státě základní platební účet. S cílem zajistit co nejširší přístup k základním platebním účtům by členské státy měly zabezpečit, aby spotřebitelé měli k takovému účtu přístup bez ohledu na jejich finanční situaci, jako je nezaměstnanost nebo osobní bankrot. Právo na přístup k základnímu platebnímu účtu v kterémkoli členském státě by však mělo být poskytnuto v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (2), zejména pokud jde o postupy hloubkové kontroly klienta.

               (8)

               Tímto doporučením by neměla být dotčena povinnost poskytovatele platebních služeb ukončit ve výjimečných případech platnost smlouvy o základním platebním účtu podle příslušných právních předpisů Unie nebo vnitrostátních předpisů, jako jsou předpisy týkající se praní peněz a financování terorismu nebo předcházení a vyšetřování trestné činnosti.

               (9)

               Aby členské státy mohly zajistit dostupnost základních platebních účtů vzhledem ke specifickým vnitrostátním okolnostem, měly by mít možnost určit na základě zásady transparentnosti, nediskriminace a proporcionality jednoho, několik nebo všechny poskytovatele platebních služeb. Opatření, která budou členskými státy v této souvislosti přijata, by neměla narušovat hospodářskou soutěž mezi poskytovateli platebních služeb a měla by být založena na zásadách transparentnosti, nediskriminace a proporcionality. V souvislosti s tím by členské státy měly zveřejnit, jaká jsou práva a povinnosti poskytovatelů, kteří budou odpovídat za poskytování základních platebních účtů.

               (10)

               Aby byla zajištěna transparentnost a spravedlivé zacházení a spotřebitel mohl vznést námitku proti rozhodnutí poskytovatele platebních služeb, měl by poskytovatel platebních služeb informovat spotřebitele o důvodech odmítnutí přístupu k základnímu platebnímu účtu.

               (11)

               Přístup k těm nejhlavnějším základním platebním službám by měl být zaručen v každém členském státě. Služby neoddělitelně spojené se základními platebními účty by měly zahrnovat funkci ukládání hotovostních finančních prostředků na účet a jejich výběru z účtu. Měly by spotřebiteli umožnit provádění základních platebních transakcí, jako je obdržení příjmů nebo pobírání dávek, úhrada faktur nebo daní a nákup zboží a služeb, a to prostřednictvím přímého inkasa, bankovních převodů a používání debetní platební karty. Aby bylo zajištěno co největší finanční začlenění, měly by takové služby tam, kde je to technicky možné, umožňovat nakupování zboží a služeb online. Měly by také tam, kde je to technicky možné, poskytnout spotřebiteli možnost zadávat platební příkazy prostřednictvím systémů internetového bankovnictví poskytovatele platebních služeb. Základní platební účet by však neměl umožňovat provedení platebních příkazů, v jejichž důsledku by došlo ke vzniku záporného zůstatku na účtu. Přístup k úvěru by se neměl považovat za automatickou součást základního platebního účtu nebo za nárok s ním spojený.

               (12)

               V případě, že poskytovatel platebních služeb účtuje spotřebiteli poplatek za otevření, vedení a zrušení účtu a za využívání služeb, které jsou s ním neoddělitelně spojeny, jak je definováno v tomto doporučení, měla by celková účtovaná částka být z hlediska spotřebitele přiměřená a musí být taková, aby to spotřebiteli s ohledem na konkrétní vnitrostátní podmínky nebránilo v otevření základního platebního účtu a využívání služeb s ním spojených. Veškeré dodatečné poplatky, účtované spotřebiteli v případě nedodržení některé z podmínek stanovených ve smlouvě, by měly být také přiměřené.

               (13)

               V zájmu jednotnosti a účinnosti uplatňování zásady přiměřených poplatků by členské státy měly určit, co představuje přiměřený poplatek, na základě indikativních kritérií stanovených v tomto doporučení, která lze zvažovat společně.

               (14)

               Na podporu finančního začlenění jsou též nutná opatření zvyšující informovanost spotřebitelů o dostupnosti základních platebních účtů. Členské státy i poskytovatelé platebních služeb by tudíž měli poskytnout spotřebitelům souhrnné, jasné a srozumitelné informace o hlavních vlastnostech takových účtů a podmínkách jejich využívání a také o praktických krocích, které by měli spotřebitelé učinit pro uplatnění svého práva na otevření základního platebního účtu. Spotřebitel by také měl být informován o tom, že zakoupení doplňkových služeb není pro přístup k základnímu platebnímu účtu povinné.

               (15)

               Pro splnění ustanovení tohoto doporučení je třeba zpracovávat osobní údaje spotřebitelů. Toto zpracovávání se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), a zejména jejími články 6, 7, 10, 11, 12 a 17, aby se zajistilo korektní a zákonné zpracování údajů a dodržování základního práva na ochranu osobních údajů, zejména pokud jde o obecné požadavky nezbytnosti a přiměřenosti, právo přístupu subjektů údajů ke svým vlastním údajům a právo opravy, výmazu nebo blokování nepřesných údajů, a dále článkem 28 o dohledu nad dodržováním směrnice 95/46/ES prováděným nezávislými veřejnými orgány pro ochranu údajů.

               (16)

               Spotřebitelé by měli mít přístup k účinným mimosoudním postupům řešení stížností a zjednávání nápravy v případě sporů vzniklých v souvislosti se zásadami stanovenými tímto doporučením. Za tímto účelem mohou být využity stávající subjekty a systémy, například subjekty a systémy zřízené k řešení sporů týkajících se práv a povinností plynoucích ze směrnice 2007/64/ES.

               (17)

               Uplatňování zásad stanovených v tomto doporučení by mělo být posíleno přezkumem provedeným orgány dohledu na vnitrostátní úrovni. Příslušné orgány by měly mít pravomoci k účinnému plnění svých povinností dohledu.

               (18)

               Členské státy by měly mít spolehlivé roční statistiky o počtu otevřených základních platebních účtů, o počtu zamítnutí a zrušení základních platebních účtů a o poplatcích spojených se základními platebními účty. Za tímto účelem by členské státy měly využít jakékoli relevantní zdroje informací. Každoročně by tyto informace měly sdělovat Komisi a poprvé by tak měly učinit do 1. července 2012.

               (19)

               Členské státy by měly být vyzvány, aby přijaly nezbytná opatření k zajištění uplatňování tohoto doporučení do šesti měsíců po jeho zveřejnění. Podle zpráv od členských států bude Komise opatření přijatá do 1. července 2012 sledovat a vyhodnocovat. Na základě tohoto sledování Komise navrhne nezbytné kroky včetně legislativních opatření, bude-li to potřeba, aby zajistila, že cíle tohoto doporučení budou zcela splněny,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      ODDÍL I

      Definice

               1.

               Pro účely tohoto doporučení se rozumí:

                           a)

                           „spotřebitelem“ jakákoli fyzická osoba, jež jedná za účelem, který nelze považovat za provozování jejího obchodu, živnosti nebo řemesla anebo výkonu jejího svobodného povolání;

                           b)

                           „poskytovatelem platebních služeb“ poskytovatel či poskytovatelé platebních služeb definovaní v čl. 4 bodě 9 směrnice 2007/64/ES, kteří jsou odpovědní za nabízení základních platebních účtů podle bodu 3;

                           c)

                           „platebním účtem“ účet vedený na jméno jednoho spotřebitele, který je využíván k provádění platebních transakcí;

                           d)

                           „platební transakcí“ platební transakce definovaná v čl. 4 bodě 5 směrnice 2007/64/ES;

                           e)

                           „peněžními prostředky“ peněžní prostředky definované v čl. 4 bodě 15 směrnice 2007/64/ES;

                           f)

                           „smlouvou“ rámcová smlouva definovaná v čl. 4 bodě 12 směrnice 2007/64/ES.

      ODDÍL II

      Právo na přístup

               2.

               Členské státy by měly zajistit, aby každý spotřebitel oprávněně pobývající v Unii měl právo otevřít si a používat základní platební účet vedený u poskytovatele platebních služeb působícího na jejich území pod podmínkou, že na tomto území ještě nemá platební účet, který by mu umožňoval využívat platebních služeb uvedených v bodě 6. Toto právo by mělo být spotřebiteli přiznáno bez ohledu na jeho finanční situaci.

               3.

               Členské státy by měly zajistit, aby v rámci jejich jurisdikce existoval alespoň jeden poskytovatel platebních služeb odpovědný za nabízení základních platebních účtů. Za tímto účelem by měly vzít v úvahu zeměpisnou polohu nebo tržní podíl poskytovatelů platebních služeb v dané jurisdikci. Členské státy by měly zajistit, aby tím nedošlo k narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli platebních služeb.

               4.

               Členské státy by měly přijmout opatření, kterými zaručí, aby poskytovatelé platebních služeb používali při ověřování, zda spotřebitel již má nebo nemá platební účet, transparentní, korektní a spolehlivé systémy.

               5.

               Členské státy by měly zajistit, aby v případě, že poskytovatel platebních služeb zamítne žádost o přístup k základnímu platebnímu účtu, neprodleně písemně a bezplatně informoval spotřebitele o důvodech zamítnutí. Toto právo na informace může být omezeno právními opatřeními, pokud se jedná o nezbytné a přiměřené opatření sloužící k ochraně cílů národní bezpečnosti nebo veřejného pořádku.

      ODDÍL III

      Vlastnosti základního platebního účtu

               6.

               Základní platební účet by měl zahrnovat tyto platební služby:

                           a)

                           služby umožňující veškeré operace, které jsou vyžadovány pro otevření, vedení a zrušení platebního účtu;

                           b)

                           služby umožňující vložení hotovosti na platební účet;

                           c)

                           služby umožňující výběry hotovosti z platebního účtu;

                           d)

                           provádění platebních transakcí, včetně převodu peněžních prostředků, na platebním účtu vedeném u poskytovatele platebních služeb daného spotřebitele nebo u jiného poskytovatele platebních služeb:

                                       i)

                                       provádění inkasa,

                                       ii)

                                       provádění platebních transakcí prostřednictvím platební karty, která neumožňuje provedení platebních transakcí, jež by přesahovaly aktuální zůstatek na platebním účtu,

                                       iii)

                                       provádění převodů.

               7.

               Přístup k základnímu platebnímu účtu by neměl být podmiňován zakoupením doplňkových služeb.

               8.

               Poskytovatel platebních služeb by společně se základním platebním účtem neměl výslovně ani skrytě nabízet možnost přečerpat zůstatek účtu. Platební příkaz adresovaný poskytovateli platebních služeb spotřebitele by neměl být proveden, pokud by jeho provedení vedlo k zápornému zůstatku na základním platebním účtu spotřebitele.

      ODDÍL IV

      Související poplatky

               9.

               Členské státy by měly zajistit, aby základní platební účet byl poskytován buď bezplatně, nebo za přiměřený poplatek.

               10.

               V případě, že poskytovatel platebních služeb účtuje spotřebiteli poplatky za otevření, vedení a zrušení základního platebního účtu nebo za využívání jedné, několika či všech služeb uvedených v bodě 6, měla by být celková výše poplatků účtovaných spotřebiteli přiměřená.

               11.

               Jakékoli dodatečné poplatky, které by poskytovatel platebních služeb účtoval v souvislosti se smlouvou o základním platebním účtu, včetně poplatků vyplývajících z nedodržení povinností spotřebitele stanovených ve smlouvě, by měly být přiměřené.

               12.

               Členské státy by měly určit, co představuje přiměřený poplatek, podle jednoho nebo několika z následujících kritérií:

                           a)

                           vnitrostátních úrovní příjmů;

                           b)

                           průměrné výše poplatků souvisejících s platebními účty v daném členském státě;

                           c)

                           celkových nákladů souvisejících s poskytnutím základního platebního účtu;

                           d)

                           vnitrostátních spotřebitelských cen.

      ODDÍL V

      Všeobecné informace

               13.

               Členské státy by měly realizovat kampaně ke zvýšení informovanosti veřejnosti o dostupnosti základních platebních účtů, jejich cenových podmínkách, postupech, které je třeba učinit pro uplatnění práva na přístup k základním platebním účtům, a způsobech, jak získat přístup k mechanismu pro mimosoudní řešení stížností a zjednávání nápravy.

               14.

               Členské státy by měly zajistit, aby poskytovatelé platebních služeb spotřebitele informovali o konkrétních vlastnostech základních platebních účtů v nabídce, poplatcích, které s nimi souvisejí, a podmínkách jejich využívání. Spotřebitel by měl být také informován o tom, že zakoupení doplňkových služeb není pro přístup k základnímu platebnímu účtu povinné.

      ODDÍL VI

      Dohled a mechanismy mimosoudního řešení sporů

               15.

               Členské státy by měly určit příslušné orgány za účelem zajištění a sledování účinného dodržování zásad stanovených v tomto doporučení. Určené příslušné orgány by měly být nezávislé na poskytovatelích platebních služeb.

               16.

               Členské státy by měly zajistit zřízení vhodných a účinných postupů řešení stížností a zjednávání nápravy pro účely mimosoudního řešení sporů mezi poskytovateli platebních služeb a spotřebiteli týkajících se práv a povinností plynoucích ze zásad stanovených tímto doporučením, přičemž tam, kde je to vhodné, lze využít stávající subjekty. Členské státy by měly dále zajistit, aby všichni poskytovatelé platebních služeb odpovědní za poskytování základních platebních účtů podléhali jednomu nebo více subjektům, které provádějí tyto postupy řešení stížností a zjednávání nápravy.

               17.

               Členské státy by měly zajistit, aby subjekty uvedené v bodě 16 aktivně spolupracovaly při řešení přeshraničních sporů.

      ODDÍL VII

      Statistické informace

               18.

               Členské státy by měly zajistit, aby poskytovatelé platebních služeb každoročně podávali vnitrostátním orgánům spolehlivé informace alespoň o počtu otevřených základních platebních účtů, počtu zamítnutých žádostí o základní platební účet a důvodech zamítnutí, počtu zrušených základních platebních účtů a poplatcích spojených se základními platebními účty. Tyto informace by měly být podávány v souhrnné podobě.

               19.

               Členské státy se vyzývají, aby každoročně a poprvé do 1. července 2012 podávaly Komisi informace o počtu otevřených základních platebních účtů, počtu zamítnutých žádostí o základní platební účet a důvodech zamítnutí, počtu zrušených základních platebních účtů a poplatcích spojených se základními platebními účty.

      ODDÍL VIII

      Závěrečná ustanovení

               20.

               Členské státy se vyzývají, aby přijaly nezbytná opatření k zajištění uplatňování tohoto doporučení do šesti měsíců po jeho zveřejnění a aby oznámily Komisi jakákoli opatření, jež v souladu s tímto doporučením přijmou.

               21.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 18. července 2011.

            Za Komisi

         Michel BARNIER

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

      (3)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.


				|

		52012DC0324

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2012a stanovisko Rady ke stabilizačnímu programu Portugalska na období 2012–2016 /* COM/2012/0324 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Portugalska na
rok 2012
a stanovisko Rady ke stabilizačnímu programu Portugalska na období
2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5
odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)(1)   Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské
komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020,
založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se
zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný
růst a konkurenceschopnost.
(2)(2)   Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení
o hlavních směrech hospodářských politik členských států
a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala
rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti
členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci své vnitrostátní
hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti.
(3)(3)   Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení
ohledně národního programu reforem Portugalska na rok 2011.
(4)(4)   Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční
analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované
koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020.
(5)(5)   Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro
zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na
podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální
konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování
úvěrů v ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti,
řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace
veřejné správy.
(6)(6)   Evropská rada dne 2. března 2012 také vyzvala členské
státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas předložily své
závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či
konvergenčních programů a do národních programů reforem.
(7)(7)   Dne 2. května 2012 předložilo Portugalsko svůj
konvergenční program na období 2012–2016 a dne 7. května 2012
předložilo Portugalsko národní program reforem na rok 2012.
(8)(8)   Rada dne 17. května 2011 přijala prováděcí
rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí střednědobé finanční pomoci
Portugalsku za období tří let 2011–2014 v souladu
s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května
2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace. Doprovodné
memorandum o porozumění, které bylo podepsáno téhož dne, a jeho následné
dodatky stanoví podmínky hospodářské politiky, na jejichž základě je
finanční pomoc uvolňována.
(9)(9)   Portugalsko dosáhlo v řadě oblastí výrazného
pokroku, nadále však přetrvávají významné výzvy. Dosahování fiskálních
cílů zůstává podstatným úkolem, pokud má vláda v rámci
programového období opětovně získat úplný přístup na trh.
V zájmu minimalizace ohrožení fiskálních cílů na rok 2012 má
prvořadý význam rychlé a rozhodné provedení strukturálně-fiskálních
opatření programu. Zároveň je třeba, aby se vláda
soustředila na reformy, jež by se zabývaly problémy v oblasti
konkurenceschopnosti Portugalska. Dřívější plány „fiskálního
znehodnocení“ nebyly do rozpočtu na rok 2012 převzaty. O to
naléhavější je urychleně přijmout další strukturální reformy
trhu práce a trhu se zbožím s cílem snížit náklady práce, zvýšit pružnost
a zmírnit překážky pro vstup na trh. Pro překonání silných
partikulárních zájmů, které stojí v cestě reformám, bude ze
strany vlády třeba vytrvalosti a rozhodnosti.
(10)(10)           Celkově platí, že třetí hodnocení programu
hospodářské korekce dospělo k závěru, že Portugalsko pokračuje
v provádění podmínek stanovených v memorandu o porozumění.
Zejména cíl pro rozpočtový schodek na rok 2011 (5,9 % HDP) byl nejenom
splněn, ale dokonce překonán převedením bankovních penzijních
fondů do státního systému v rozsahu 3,5 % HDP. Přes
tuto jednorázovou transakci byla strukturální konsolidace v roce 2011 rozsáhlá
a činila 3,5 % HDP. Banky zřejmě splní kapitálové požadavky podle
programu do konce roku, ale kapitálové pozice se musí v roce 2012 dále
zlepšovat v souladu s požadavky programu, jakož i
v důsledku požadavku Evropského orgánu pro bankovnictví na
zajištění na zajištění expozic vůči státním
dluhopisům, zvláštního programu kontrol na místě a plánovaného
převodu soukromých penzijních systémů bank.
(11)(11)           Pokles HDP v roce 2011 byl méně výrazný, než se
předpovídalo, neboť vývoz a spotřeba byly oproti prognózám
vyšší. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2011 a na začátku roku 2012
však byly zaznamenány slabá domácí poptávka, strmý nárůst
nezaměstnanosti a nízká důvěra podnikatelů. Podle prognózy
Komise z jara se výhled na rok 2012 zhoršil a nyní se očekává pokles
HDP o 3,3 %, tj. o tři procentní body více oproti prognóze z podzimu. Také
hospodářský růst bude v roce 2013 omezenější, než se
původně očekávalo. Ačkoli korekce platební bilance byla
zatím pozoruhodně rychlá a portugalský vývoz získal tržní podíly mimo EU a
dovoz značně poklesl, její přetrvání je nadále nejisté. Vzhledem
ke značnému zahraničnímu dluhu, který Portugalsko naakumulovalo, je
třeba další velmi podstatné korekce strukturálního charakteru.
(12)(12)            Rozpočet
na rok 2012 je zacílen na schodek veřejných financí ve výši 4,5 %
HDP, což je v souladu s požadavky programu hospodářské korekce a
s doporučeními, jež dala Portugalsku Rada v rámci postupu
při nadměrném schodku. Střednědobé plány fiskální
konsolidace předložené v programu stability jsou také konzistentní
s celkovými cíli pro schodek a poměr schodku k HDP ve výši 3 %
se očekává do roku 2013. Rozpočet na rok 2012 zahrnuje
konsolidační opatření v hodnotě více než 5 % HDP, jež
sestávají z permanentních strukturálních opatření. Dvě
třetiny opatření jsou na straně výdajů a zahrnují významné
snížení mezd a důchodů ve veřejném sektoru, snížení počtu
zaměstnanců veřejné správy o 2 % (vyjádřeno
v ekvivalentu plného pracovního úvazku) a racionalizaci státem
vlastněných podniků. Na straně příjmů stanoví
rozpočet redukci daňových osvobození, zvýšení počtu výrobků
a služeb zdaněných standardní sazbou DPH, vyšší daně
z příjmů fyzických a právnických osob, zvýšení spotřebních
daní a zvýšené úsilí o potírání daňových úniků a daňových
podvodů. Očekává se, že schodek bude dále klesat na 1,8 % HDP v
roce 2014 a na 1 % HDP v roce 2015. Hlavní rizika pro rozpočtové cíle
souvisejí hlavně s podniky ve vlastnictví státu a s místní a
regionální státní správou. Pokud jde o strukturální saldo, očekává se, že
fiskální strukturální korekce bude v období 2011–2012 představovat
více než 7 procentních bodů HDP. Střednědobý cíl v podobě
–0,5 % HDP přiměřeně odpovídá požadavkům Paktu o
stabilitě a růstu. Pokud jde o veřejný dluh, očekává se, že
v roce 2013 dosáhne vrcholu v podobě 115,7 % HDP, načež bude
postupně klesat.
(13)(13)           Úspěch programu hospodářské korekce
rozhodující měrou závisí na provedení široké škály strukturálních reforem,
jež odstraní nepružnosti a úzká místa způsobující desetiletí trvající
stagnaci ekonomiky. Doposud bylo dosaženo zřetelného
pokroku. Zavádí se dalekosáhlá a ambiciózní reforma v oblasti trhu
práce, zdravotní péče, bydlení, soudnictví, insolvenčního a
regulačního rámce včetně hospodářské soutěže. Rovněž
privatizace byly zatím vysoce úspěšné. V síťových
odvětvích byl pokrok spornější. Zejména v odvětví
energetiky je nadále třeba konkretizovat rozsáhlou strategii na
odstranění narůstajícího dluhu odvětví vyřešením otázky
nadměrných rent.
(14)(14)            V současnosti
probíhá strategické přeprogramování strukturálních fondů se
zaměřením na podporu zaměstnanosti mladých lidí a
konkurenceschopnosti (zejména MSP). Nová opatření posilují činnosti
v oblasti pasu pro zaměstnanost, odborné přípravy a odborné
kvalifikace a přístupu malých a středních podniků
k financování.
(15)(15)           Portugalsko přijalo řadu závazků
v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a plnění závazků
předložených v roce 2011 souvisejí se zlepšováním konkurenceschopnosti,
mírou zaměstnanosti a udržitelnosti veřejných financí a zároveň
posilují finanční udržitelnost.
DOPORUČUJE, aby Portugalsko v
období 2012–2013 provedlo tato opatření:
Provést opatření, jak jsou stanovena
v prováděcím rozhodnutí 2011/344/EU a dále upřesněna v
memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 a jeho následných
dodatcích.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 324 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.


				|

		52012DC0313

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Francie na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Francie na období 2012–2016 /* COM/2012/0313 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Francie na rok
2012
a stanovisko Rady k programu stability Francie na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o
posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5
odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č.
1176/2011 Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. listopadu 2011 o
prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a
zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na
klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
a zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Francie na rok
2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Francie na období
2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[6], ve které
je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti
a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(6)       Dne 2. března 2012
Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být
zahrnuty do programů stability či konvergenčních programů
a národních programů reforem.
(7)       Dne 4. května 2012
předložila Francie aktualizaci svého programu stability na období
2012–2016 a dne 13. dubna 2012 svůj národní program reforem na rok 2012.
Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
současně. Komise rovněž posoudila v hloubkovém přezkumu[7] podle
článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, zda se Francie potýká
s makroekonomickou nerovnováhou. Komise došla k závěru, že Francie
čelí nerovnováze, ačkoli nikoli nadměrné.
(8)       Na základě posouzení
programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se Rada
domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce
v programu vycházejí, je optimistický. Prognóza Komise z jara 2012
předpovídala růst HDP, který by měl dosáhnout 0,5 % v roce 2012
a 1,3 % v roce 2013, oproti 0,7 % a 1,75 % podle programu. Poté, co Francie v
roce 2011 zaznamenala nižší schodek, než se předpokládalo (5,2 %
HDP), je podle programu plánováno jeho snížení na 3 % HDP v roce
2013, což je lhůta stanovená Radou pro odstranění nadměrného
schodku, a následně konsolidovat rozpočet až k vyrovnanému
rozpočtu, jehož má být dosaženo do roku 2016. Předpokládá se, že
střednědobý rozpočtový cíl vyrovnaného rozpočtu ve
strukturálním vyjádření bude v programovém období dosažen. Do
střednědobého rozpočtového cíle programu se
přiměřeně promítají požadavky Paktu o stabilitě a
růstu. Plánované průměrné roční fiskální úsilí na období
2010–2013, založené na vývoji (přepočítaného) strukturálního salda[8], je v
souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009. Aby bylo dosaženo
střednědobého rozpočtového cíle, je v letech 2014–2016 plánován
roční pokrok ve strukturálním vyjádření odpovídající 0,7 % HDP. Podle
programu je tempo růstu veřejných výdajů, přičemž se
vezmou v úvahu diskreční příjmová opatření, v souladu s
výdajovým kritériem podle Paktu o stabilitě a růstu. Postup
korekce předložený v programu podléhá rizikům. Makroekonomický
scénář by mohl být nakonec méně příznivý, než jak uvádí Komise v
prognóze z jara roku 2012. Opatření nejsou dostatečně
přesná k tomu, aby bylo dosaženo cílů na rok 2013 a roky následující
a doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí. Navíc
výsledky Francie, pokud jde o dodržování výdajových cílů, jsou smíšené.
Proto není možné zajistit, že nadměrný schodek bude do roku 2013 napraven,
ledaže by byla dostatečně vymezena plánovaná opatření a
doplňkové požadavky byly zavedeny jako nezbytné. Očekává se, že míra
zadlužení, která byla v roce 2011 85,8 % HDP, dosáhne roku 2013
89,2 % a následně klesne na 83,2 % v roce 2016. Podle programu bude
referenční hodnota snížení dluhu splněna na konci přechodného
období (2016).
(9)       I když byla ve druhé
polovině roku 2011 a v únoru roku 2012 přijata doplňková
konsolidační opatření, provádění fiskální konsolidace
zůstává velkým problémem. Vyhnout se skluzům výdajů
prostřednictvím posíleného fiskálního úsilí na základě plně
specifikovaných opatření je pro obnovení udržitelné fiskální pozice nezbytné.
Kromě toho by pro Francii bylo vhodné, aby za účelem usnadnění
plánované nápravy nadměrného schodku využila příležitostí k urychlení
snižování schodku. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných
financí a adekvátnost budoucích důchodů, je postupně
uplatňována důchodová reforma z roku 2010. Není však jisté, že systém
bude v roce 2018 vyvážen, pokud by zaměstnanost a růst byly nižší,
než se předpokládalo, a očekává se, že systém se po roce 2020 dostane
do schodku. Kromě toho nově vytvořený řídící výbor, který
byl zřízen s cílem vydávání výročního stanoviska k finanční
situaci různých důchodových systémů a podmínek, které jsou
vyžadovány k zajištění vyváženého účtů do roku 2018, takové
stanovisko v roce 2011 nevydal, což posouzení udržitelnosti důchodového
systému znesnadňuje.
(10)     Další snížení segmentace
francouzského trhu práce by zlepšilo jeho fungování. Smlouvy o profesním
zabezpečení (CSP), které byly zavedeny v červenci 2011 a jsou
výsledkem sloučení dvou již existujících smluv, přesouvají v případě
propouštění z ekonomických důvodů povinnost poskytování
poradenství ze zaměstnavatele na veřejné služby zaměstnanosti (Pôle
emploi). Jedná se o pozitivní, avšak omezený krok. Bylo rovněž
přijato nebo je projednáváno několik opatření, jejichž cílem je
poskytovat pružné formy organizace práce v podnicích, které čelí
přechodným obtížím. Nezabývají se však specificky segmentací trhu práce.
Kromě toho přezkum právních předpisů na ochranu
zaměstnanců ukazuje, že správní postup pro jednotlivá
propouštění nadále zahrnuje nejistoty a potenciálně vysoké náklady
pro zaměstnavatele. V neposlední řadě je důležité zajistit,
aby vývoj v oblasti minimální mzdy v každém případě
podpořil zaměstnanost, a to zejména u mladších pracovníků a
osob s nízkou kvalifikací.
(11)     Pokud jde o pokračování
penzijní reformy, opatření na podporu zaměstnávání starších
pracovníků, včetně požadavku, aby společnosti zavedly
aktivní řízení věkové struktury, jsou kroky správným směrem.
Související akční plány však obecně nejsou ambiciózní a nezahrnují
taková opatření, jako je např. omezení pracovní doby nebo nabídka
pracovních míst zvláště přizpůsobených pro starší pracovníky.
Kromě toho některé aspekty systému dávek v nezaměstnanosti pro
starší pracovníky (doba trvání, nedostatečné snižování) přinášejí jen
omezenou pobídku k nalezení práce. Ambicióznější strategie je rovněž
potřebná v oblasti vzdělávání dospělých s cílem zvýšit jejich
zaměstnatelnost.
(12)     K řešení
nezaměstnanosti mládeže se francouzské orgány zavázaly zvýšit počet
učňovských míst, a to z 600 000 na 800 000 do roku 2015. V letech
2011 a 2012 bylo zavedeno několik opatření za účelem zvýšení
kvót pro učně ve společnostech a k posílení postihů
společností, které by je neplnily. Navzdory těmto opatření má
celkový počet učňovských míst stále daleko k dosažení cílové
hodnoty. Kromě toho nedávná zpráva, jejíž vypracování zadaly francouzské
orgány, ukázala, že se 40 % malých a středních podniků domnívá, že
dovednosti učňů neodpovídají jejich potřebám. Politiky v
oblasti boje s nezaměstnaností mladých by proto měly těžit
z většího souladu mezi dovednostmi, jimž se lidé učí ve
vzdělávacím systému, a potřebami trhu práce.
(13)     Sloučení úřadů
práce (ANPE) a agentury pro vyplácení dávek v nezaměstnanosti (UNEDIC) do
jediného subjektu (Pôle emploi) dosud nepřineslo očekávané
výsledky, pokud jde o účinnost a kvalitu služeb. Nová víceletá trojstranná
dohoda podepsaná v lednu 2012 (mezi vládou, sociálními partnery a
subjektem Pôle emploi) o fungování a službách Pôle emploi na
období 2012–2014 je krokem správným směrem. Některé cíle však zatím
ještě nebyly stanoveny, a proto je v této fázi obtížné posoudit ambice
reformy. Důvěryhodnost reforem je také snížena omezeními v oblasti
rozpočtu a lidských zdrojů u subjektů veřejných služeb
zaměstnanosti.
(14)     V únoru roku 2012 zavedla
Francie zvýšení DPH o 1,6 procentního bodu na 21,2 % a zvýšení sociální
dávky z kapitálových příjmů a zisků o 2 procentní body na 15,5
%, aby byly vykompenzovány nižší sociální příspěvky zaměstnavatelů.
To je vhodným opatřením pro zavedení vyváženějšího daňového
systému, který přesouvá daňové zatížení ze zdanění práce. Jak je
uvedeno v hloubkovém přezkumu makroekonomické nerovnováhy provedeném
útvary Komise, toto opatření by mohlo přispět ke zlepšení
nákladové konkurenceschopnosti francouzského vývozu, což může mít
pozitivní dopad na ziskovost podniků a v dlouhodobějším výhledu na
investiční a cenovou konkurenceschopnost. Zaměření reformy je
však příliš úzké. Kromě toho byly snahy o snížení daňových
výdajů rovněž doprovázeny zvýšením sazeb, což obvykle vede
ke zvýšení již tak vysokého daňového zatížení práce. Francie má druhý
nejnižší podíl ekologických daní v rámci daňových příjmů v EU,
což naznačuje značný prostor pro zvýšení těchto daní. V
neposlední řadě nebyla přijata žádná zvláštní opatření pro
posouzení účinnosti některých snížených sazeb daní při
dosahování cílů v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti (platí
zejména pro snížené sazby DPH).
(15)     I když byla přijata
řada reforem ke zjednodušení podnikatelského prostředí a odstranění
omezení v některých regulovaných živnostech a povoláních, tyto reformy
neumožnily odstranit překážky pro vstup a omezující podmínky provozování
mnoha dalších živností a povolání (např. u veterinářů, taxislužby,
ve zdravotnictví, v právnických profesích včetně
notářství). V důsledku toho je zapotřebí horizontálnější a
systematičtější přezkum zbývajících omezení vstupu do
regulovaných povolání a jejich provozování s cílem posoudit jejich nezbytnost a přiměřenost.
Pokud jde o maloobchodní sektor, distributoři by měli mít možnost
volně určovat své ceny a další obchodní podmínky tak, aby
spotřebitelé mohli mít výhody z nižších cen. Spotřebitelé by také
měli prospěch z dalších opatření podporujících hospodářskou
soutěž v tomto vysoce koncentrovaném odvětví, jako je zrušení nebo
přezkoumání omezení v oblasti územního plánování a zjednodušení
postupů při zřizování nových distribučních sítí.
(16)     Intenzita hospodářské
soutěže v řadě síťových odvětví (velkoobchod s
elektřinou, železniční doprava) by měla být posílena, protože
reformy provedené v těchto odvětvích vedly pouze k
částečným výsledkům. Stupeň koncentrace na trhu
s elektřinou je i nadále jedním z nejvyšších v EU. I když měl
zákon NOME na hospodářskou soutěž pozitivní vliv, jsou nezbytné další
kroky ke zlepšení přístupu alternativních operátorů k výrobní
kapacitám ve Francii, jako jsou například vodní elektrárny. Vstup nových
společností zůstává omezen v železniční dopravě, a to jak
v nákladní přepravě, tak i v mezinárodní osobní dopravě; v
oblasti nákladní přepravy přetrvávají i technické překážky
bránící nediskriminačnímu přístupu.
(17)     Francouzský podíl na vývozu se
snížil v letech 2005 až 2010 o 19,4 %, což je jeden z nejsilnějších
poklesů mezi členskými státy, přičemž tento pokles je
mnohem vyšší, než je prahová hodnota stanovená ve zprávě o mechanismu
varování, kterou Komise zveřejnila dne 14. února 2012. Ve svém hloubkovém
přezkumu pro Francii dospěly útvary Komise k závěru, že ztráty
podílů na vývozních trzích jsou výsledkem zhoršení jak nákladové, tak i
necenové konkurenceschopnosti, zvláště pak necenové. Zejména zvýšení
nákladů na jednotku práce dostalo ziskovost francouzských společností
pod tlak a omezilo jejich schopnost růst, provádět nezbytné investice
směřující ke zlepšení výkonnosti a inovovat. Politiky přijaté na
podporu inovací v soukromém sektoru by měly být sledovány a
doplněny o opatření k obnovení ziskovosti francouzských
společností.
(18)     V rámci Paktu euro plus
přijala Francie řadu závazků. Tyto závazky, jakož i
provádění závazků předložených v roce 2011, se týká podpory
zaměstnanosti, zlepšení konkurenceschopnosti a posílení udržitelnosti
veřejných financí. Komise plnění závazků vyplývajících z Paktu
euro plus posoudila. Výsledky tohoto posouzení byly vzaty v úvahu v
doporučeních.
(19)     V kontextu evropského semestru
vypracovala Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie.
Vyhodnotila program stability a národní program reforem a předložila
hloubkový přezkum. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou
fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také
skutečnost, zda jsou v souladu s pravidly a pokyny EU, a to z toho
důvodu, že je nutné posílit celkovou správu ekonomických záležitostí
Evropské unie tím, že se k budoucím vnitrostátním rozhodnutím bude
přispívat na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru
se odráží níže v doporučeních 1 až 5.
(20)     Na základě tohoto
hodnocení Rada program stability Francie prostudovala a její stanovisko[9] se odráží
zejména v doporučení 1 níže.
(21)     Ve světle výsledků
hloubkového přezkumu Komise a tohoto hodnocení Rada posoudila národní
program reforem Francie na rok 2012 a její program stability. Její
doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se
odrážejí zejména v níže uvedených doporučeních 2, 4 a 5,
DOPORUČUJE, aby Francie
v období 2012-2013 provedla tato opatření:
1.           Posílit a provést
rozpočtovou strategii, podporovanou dostatečně
zpřesněnými opatřeními, na rok 2012 a roky následující, aby byla
zajištěna včasná náprava nadměrného schodku a dosažení úsilí o
strukturální korekci uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu při
nadměrném schodku; poté zajistit odpovídající úsilí o strukturální
korekci s cílem dosáhnout dostatečného pokroku v plnění střednědobého
rozpočtového cíle (MTO), včetně splnění výdajového
kritéria, a zajistit dostatečný pokrok při dodržování referenční
hodnoty týkající se snižování dluhu; pokračovat v přezkumu
udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému a případně
přijmout dodatečná opatření.
2.           Zavést další reformy v boji
proti segmentaci trhu práce prostřednictvím přezkumu vybraných
hledisek právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, a to v
konzultaci se sociálními partnery v souladu s vnitrostátními zvyklostmi,
zejména v souvislosti s administrativní postupem pro jednotlivá
propouštění; i nadále zajišťovat, aby vývoj v oblasti minimální mzdy v každém
případě podpořil vytváření pracovních míst
a konkurenceschopnost; přijmout opatření pro zvýšení účasti
dospělých na celoživotním vzdělávání.
3.           Přijmout opatření
na trhu práce, aby bylo zajištěno, že starší pracovníci zůstanou
v zaměstnání delší dobu; zlepšit zaměstnatelnost mladých lidí,
zejména těch, u kterých je riziko nezaměstnanosti nejvyšší, a to
především prostřednictvím zavedení většího počtu
programů učňovského vzdělávání vyšší kvality, které
účinně řeší jejich potřeby; zintenzívnit aktivní
politiky na trhu práce a zabezpečit, aby veřejné služby
zaměstnanosti byly při poskytování individuální podpory
účinnější;
4.           Podniknout další kroky k
zavedení jednoduššího a vyváženějšího daňového systému,
přesunout daňové zatížení z práce do jiných forem zdanění, které
mají menší vliv na růst a konkurenceschopnost vůči
zahraničí, a to zejména na daně v oblasti životního prostředí a
na spotřební daně; pokračovat v úsilí o snížení a
zefektivnění daňových výdajů (zejména těch, které motivují
k zadlužení); přezkoumat účinnost stávajícího systému snížených sazeb
DPH na podporu vytváření pracovních míst.
5.           Učinit další kroky
směrem k odstranění bezdůvodných omezení týkajících se regulovaných
živností a povolání, především ve službách a maloobchodním
odvětví; přijmout další opatření směřující k
liberalizaci síťových odvětví, zejména na velkoobchodním trhu
elektřiny, rozvíjet kapacitu propojení energetických soustav
a usnadnit vstup nových operátorů do železniční nákladní
přepravy a mezinárodní osobní dopravy.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř.
věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.11, s. 25.
[3]               COM(2012) 313 final.
[4]               P7_TA (2012) 0048 a P7_TA (2012) 0047
[5]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 155 final.
[8]               Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dočasných
opatření, přepočítané útvary Komise na základě informací v
programu, pomocí společně dohodnuté metodiky.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52012DC0309

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012–2017 /* COM/2012/0309 final  */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Spojeného
království na rok 2012
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království
na období 2012–2017
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o
posílení koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o
prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst.
1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)(1)   Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské
komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020,
založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se
zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný
růst a konkurenceschopnost.
(2)(2)   Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení
o hlavních směrech hospodářských politik členských států
a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010
přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti
členských států[5],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)(3)   Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k
národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2011 a vydala stanovisko
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období
2011–2014.
(4)(4)   Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční
analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované
koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne
14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[6], ve které je Spojené království
uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(5)(5)   Dne 2. března 2012 Evropská rada potvrdila jak priority pro
zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného
poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(6)(6)   Dne 30. dubna 2012 Spojené království předložilo svůj konvergenční
program na období 2011/12 až 2016/17 a svůj národní program reforem na rok
2012. Oba programy byly posuzovány současně, aby bylo možné vzít
v úvahu jejich vzájemné vazby. Komise rovněž v hloubkovém
přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011
posoudila, zda je Spojené království postiženo makroekonomickou nerovnováhou.
Ve svém hloubkovém přezkumu[7]
dospěla Komise k závěru, že ve Spojeném království se projevuje
vnitřní, třebaže ne nadměrná nerovnováha.
(7)(7)   Na základě letošního posouzení konvergenčního programu
podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že
makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je realistický. Cílem rozpočtové strategie stanovené v
programu je provést nezbytnou fiskální konsolidaci pro dosažení fiskálních
cílů vlády, pokud jde o čistou hodnotu dluhu a cyklicky
očištěné saldo běžného účtu. Konvergenční program
neobsahuje střednědobý cíl podle Paktu o stabilitě a růstu.
Podle projekcí programu se očekává, že lhůta k nápravě
nadměrného schodku, kterou stanovila Rada ve svém doporučení ze dne
2. prosince 2010, nebude dodržena, a to s prodlevou jednoho roku. Schodek
veřejných financí se pro rok 2014/15, tj. ve lhůtě stanovené
Radou, odhaduje na 4,4 % HDP, což na základě (přepočítaného)
strukturálního schodku[8]
předpokládá v letech 2010/11 až 2014/15 průměrné fiskální úsilí
ve výši 1,25 % HDP, jež je pod hranicí 1¾ % úsilí stanoveného v
doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku.
Ačkoli se vláda neodchýlila od své strategie fiskální konsolidace, která
se původně na základě předchozích makroekonomických
projekcí zdála být dostatečnou ke splnění cílů v rámci postupu
při nadměrném schodku, fiskální výsledky a perspektiva byly ovlivněny
zhoršením vyhlídek hospodářského růstu. Opatření na straně
příjmů byla zavedena především na počátku období úprav
v rámci fiskální konsolidace. Téměř 40 % celkové roční
fiskální konsolidace plánované na období 2010/11 až 2014/15 bylo dosaženo do
konce roku 2011/12, včetně 30 % snižování výdajů a dvou
třetin čistého zvýšení daní. Potenciální příjmy ze zvýšené
účinnosti daňového systému v důsledku přezkumu struktury
sazeb DPH zůstávají poměrně nevyužity. Podle konvergenčního
programu se očekává, že schodek veřejných financí dosáhne 8,3 %
HDP v roce 2011/12, 5,9 % v roce 2012/13, 6,0 % HDP v roce
2013/14, 4,4 % HDP v roce 2014/15, 2,9 % HDP v roce 2015/16
a 1,2 % HDP v roce 2016/17. Tyto odhady jsou poněkud nižší než
odhady útvarů Komise, které ve své jarní prognóze z roku 2012
očekávají v roce 2012/13 schodek ve výši 6,1 % HDP (což by bez
nadcházejícího jednorázového převodu penzijního prostředků
činilo 7,9 %) a 6,5 % HDP v roce 2013/14. Rozdíly vyplývají z
prognózy nižšího růstu a úprav, které v údajích Spojeného království
provedl Eurostat. Byly provedeny některé úpravy fiskálních plánů
vlády z prohlášení z podzimu 2011, aby přednost dostaly výdaje podporující
růst, ale veřejné investice mají být přesto do roku 2014–2015
drasticky sníženy. Veřejný dluh, odhadovaný na 94,7 % v roce 2013/14,
dosáhne podle očekávání vrcholu v roce 2014/15.
(8)(8)   Na začátku krize došlo k přehřátí trhu
s bydlením, kdy poměry mezi cenami domů a příjmy dosáhly
historických maxim v souvislosti s rostoucí nedostatečnou
nabídkou bydlení, což vedlo k akumulaci vysokých úrovní hypotečního
zadlužení. Podle hloubkového přezkumu, který provedla Komise, vysoké
zadlužení domácností způsobuje vnitřní nerovnováhu
v hospodářství Spojeného království. V důsledku vysokého podílu
hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou jsou
rozpočty domácností citlivé na zvyšování úrokové sazby, což může mít
prostřednictvím finančního sektoru destabilizující řetězový
účinek na hospodářství jako celek. K trvalému a významnému
snížení zadlužení domácností může dojít pouze tehdy, když ceny nemovitostí
klesnou v poměru k disponibilnímu příjmu; pokud by však
nominální ceny nemovitostí měly klesat rychle, hrozilo by, že mnoho
domácností by mělo hypoteční dluhy převyšující hodnotu
nemovitosti. Bytová výstavba zůstává na rekordně nízké úrovni v
důsledku omezujícího systému plánování a cyklického oslabení a širší
aktivita na trhu s bydlením je rovněž stále slabá. V listopadu 2011 vláda
zveřejnila strategii bydlení pro Anglii, jejímž cílem je usnadnit
růst bytové výstavby, přetrvává však značná nejistota
ohledně čistého dopadu nového systému na rozvoj bydlení. Strategie
bydlení se také nezabývala otázkou zdanění nemovitostí, přičemž
systém Spojeného království je kombinací regresivní opakující se daně
(místní daň) s progresivní daní z transakcí (daň z převodu nemovitostí
– SDLT), jež mohou hrát roli v cyklickém vývoji rozpočtových
příjmů a finanční stability. V rozpočtu na rok 2012
byly v sazbách daně z převodu nemovitostí provedeny některé
úpravy, celkově však v této oblasti došlo pouze k drobným změnám.
(9)(9)   Spojené království se potýká s rostoucími problémy
nezaměstnanosti a účasti na trhu práce. Nezaměstnanost ve
Spojeném království činí v současné době 8,4 %.
Nezaměstnanost mládeže je mnohem vyšší, dosahuje 22,2 %, přičemž
více než 38 % nezaměstnaných ve Spojeném království jsou lidé mladší
25 let. 17,7 % mladých lidí (ve věku 16–24 let) není zaměstnáno
a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy.
Zaměstnanost v soukromém sektoru mírně rostla, ale ne natolik, aby
vyrovnala snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru a
přírůstek pracovní síly. Spojené království má
přebytek pracovníků s nízkou kvalifikací, po nichž poptávka klesá, a
nedostatek pracovníků s vysoce kvalitními odbornými a technickými
dovednostmi, které jsou zvláště žádané ve výrobních a exportních
odvětvích, v nichž Spojené království dosahuje poměrně slabých
výkonů. Hlavní důraz v politice odborného vzdělávání a
přípravy (VET) je kladen na základní dovednosti a kvalifikaci úrovně
2, zatímco hospodářství stále více požaduje vyšší kvalifikace získané
odborným vzděláváním a přípravou. Spojené království má rovněž
nadále relativně vysoký počet dospělých osob s velmi špatnou
základní znalostí čtení, psaní a počítání, kteří nemohou využít
odborného vzdělávání. Počet žáků, kteří předčasně
ukončují školní docházku, se od roku 2005 zvýšil o 3,3 procentního bodu a
podílem 14,9 % je nad průměrem EU; zásadní význam pro prevenci
předčasného ukončování školní docházky má další poskytování
podpory pro rodiny s nízkými příjmy.
(10)(10)           Vláda má program reformy sociálního zabezpečení,
který má pomoci většímu počtu lidí nalézt práci a zároveň
podporovat nejzranitelnější. Plán „Universal Credit“, jehož cílem je
zjednodušení systému dávek, nebyl dosud proveden, ale nadále existují
značná rizika, že nad pozitivním dopadem nových politik na
zaměstnanost a příjmy převáží klesající finanční
prostředky, které jsou na dávky k dispozici, takže hrozí, že chudoba,
zejména rodin s dětmi, bude narůstat. Nezávislé odhady
předvídají, že v roce 2020/21 absolutní dětská chudoba dosáhne
nejvyšší úrovně od roku 2001/02 a vláda nesplní cíle pro snížení
dětské chudoby stanovené v zákoně proti dětské chudobě.
Nedostatečný přístup k péči o děti, zejména u lidí s
nízkými příjmy, stále způsobuje značné problémy a vláda dosud
nepředložila vhodné plány na řešení tohoto problému. Zhoršení
může přinést i omezování podpory péče o děti.
(11)(11)           Podmínky financování jsou nadále obtížné, zejména pro
malé a střední podniky. Vyčíslení čistých půjček
podnikovému sektoru za rok 2011 je negativní, zatímco průzkumy dokládají,
že značný počet malých a středních podniků je závislý na
úvěrech. Kromě toho přístup k nebankovním úvěrům
zůstává do značné míry omezen na větší podniky a omezená je
rovněž hospodářská soutěž v odvětví bankovnictví. Bez
ohledu na opatření přijatá orgány ke zlepšení situace pracovní
skupina pro alternativní trhy s dluhopisy vedená Timem Breedonem
očekává v průběhu příštích pěti let přetrvávající
značný nesoulad mezi dostupností financování a úvěrovými
potřebami zejména malých a středních podniků.
(12)(12)           Spojené království musí zlepšit svou energetickou a
dopravní infrastrukturu, což souvisí s vybudováním základů pro dlouhodobý
růst a konkurenceschopnost a s řešením příčin
nedostatečné vnější konkurenceschopnosti Spojeného království ve
výrobních odvětvích. Spojené království musí zásadním způsobem
investovat do zvýšení své kapacity na výrobu elektrické energie, protože bude
muset nahradit velkou část stávajících výrobních kapacit, jejichž provoz
bude nutno v příštím desetiletí ukončit, a protože bude muset splnit
závazek využívání energie z obnovitelných zdrojů a dodržovat
přísnější normy emisí uhlíku. Odvětví dopravy Spojeného
království se potýká s nedostatečnou kapacitou a kvalitou svých sítí, což
by mohlo působit proti vládnímu cíli změnit zaměření
hospodářství Spojeného království na investice a vývoz. Součástí
vládní strategie fiskální konsolidace je drastické snížení čistých
veřejných investic do roku 2014/15, což obnáší riziko zhoršování
stávajících tlaků na dopravní infrastrukturu, pokud nebude možno zajistit
alternativní zdroje financování.
(13)(13)           V rámci Evropského semestru provedla Komise komplexní
analýzu hospodářské politiky Spojeného království. Posoudila
konvergenční program a národní program reforem a předložila hloubkový
přezkum. Vzala v úvahu nejen jeho význam pro udržitelnou fiskální a
sociálně-hospodářskou politiku ve Spojeném království, ale také jeho
soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii podporou tvorby
budoucích vnitrostátních rozhodnutí na úrovni EU. Její doporučení v rámci
evropského semestru jsou uvedena v doporučeních 1 až 6 níže.
(14)(14)           Na základě tohoto posouzení Rada prostudovala
konvergenční program Spojeného království a její stanovisko[9] se odráží zejména v
doporučení 1 níže.
(15)(15)           Na základě výsledků hloubkového přezkumu
provedeného Komisí podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a
tohoto posouzení Rada prostudovala národní program reforem Spojeného království
na rok 2012 a konvergenční program Spojeného království na období
2012–2017. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU)
č. 1176/2011 se odráží zejména v doporučeních 2, 3 a 6
níže,
DOPORUČUJE, aby Spojené království
v období 2012–2013 provedlo tato opatření:
1.1.        V plném rozsahu provést rozpočtovou strategii pro
rozpočtový rok 2012/13 a posílit rozpočtovou strategii pro
finanční rok 2013/14 a roky následující, podporovanou dostatečně
konkrétními opatřeními, aby bylo zajištěno včasné a udržitelné
odstranění nadměrného schodku a dosažení strukturální korekce uvedené
v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, a
trvale snižovat vysokou míru veřejného zadlužení. Upřednostňovat
výdaje podporující růst, aby se zabránilo riziku, že další oslabení
střednědobé vyhlídky růstu bude mít negativní vliv na
dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
2.2.        Řešit destabilizující dopad vysoké a kolísavé ceny
nemovitostí a vysokého zadlužení domácností provedením komplexního programu
reforem trhu s bydlením s cílem zvýšit nabídku, zmírnit problémy dostupnosti a
snížit potřebu státních subvencí na bydlení. Provádět další reformy
trhů s hypotékami a nájemným bydlením, finanční regulace a
zdanění majetku, aby se zabránilo nadměrné volatilitě a narušení
trhu s bydlením.
3.3.        Dále zlepšovat zaměstnatelnost mladých lidí, zejména
těch, kteří nejsou zapojeni do vzdělávání nebo odborné
přípravy ani nejsou zaměstnáni, včetně využití programu
Youth Contract. Zajistit, aby programy učňovského vzdělávání
absolvovalo více mladých lidí, klást dostatečný důraz na
pokročilé dovednosti a dovednosti vyšší úrovně a zapojit více malých
a středních podniků. Přijmout opatření ke snížení vysokého
podílu mladých lidí, kteří opouštějí školu s velmi slabými základními
dovednostmi.
4.4.        Posílit opatření usnadňující zapojit do trhu práce
lidi z domácností nezaměstnaných. Zajistit, aby se plánované reformy
sociálního zabezpečení neodrazily v nárůstu dětské chudoby.
Důsledně provádět opatření, jejichž cílem je usnadnění
přístupu k službám péče o děti.
5.5.        Dále zlepšit dostupnost bankovního i nebankovního financování
soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků. Podporovat
hospodářskou soutěž v bankovním sektoru, zejména
prostřednictvím opatření ke snížení překážek vstupu na trh,
zvýšení transparentnosti a usnadnění změny banky, jak doporučila
nezávislá komise pro bankovnictví, a hledat způsoby, jak zlepšit
přístup k rizikovému a rozvojovému kapitálu a jiným formám nebankovních
úvěrů.
6.6.        Provádět dlouhodobou strategii zlepšení kapacity a
kvality síťové infrastruktury Spojeného království včetně
opatření na řešení tlaků v dopravních a energetických sítích
podporou účinnějších a důkladnějších plánovacích a
rozhodovacích procesů a využití vhodných finančních opatření za
účasti veřejného a soukromého sektoru.
V Bruselu dne.
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 309 final.
[4]               P7_TA(2012) 0048 a P7_TA(2012) 0047.
[5]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 161 final.
[8]               Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a
dočasných opatření, přepočítané útvary Komise na
základě informací uvedených v programu pomocí společně dohodnuté
metodiky.
[9]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady
(ES) č. 1466/97.