title: Doporučení Komise ze dne  11. dubna 2006  týkající se opatření ke snížení rizika pro látky: dibutyl-ftalát; 3,4-dichloranilin; di(isodecyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C 9-11 -rozvětvené alkylestery, bohaté na C 10 -alkylestery; di(isononyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C 8-10 -rozvětvené alkylestery, bohaté na C 9 -alkylestery; ethylendiamintetraoctová kyselina; methyl-acetát; chloroctová kyselina; n-pentan; tetranatrium-ethylendiamintetraacetát   (Text s významem pro EHP)

text:
               13.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 104/45

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 11. dubna 2006
   týkající se opatření ke snížení rizika pro látky: dibutyl-ftalát; 3,4-dichloranilin; di(isodecyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C9-11-rozvětvené alkylestery, bohaté na C10-alkylestery; di(isononyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkylestery; ethylendiamintetraoctová kyselina; methyl-acetát; chloroctová kyselina; n-pentan; tetranatrium-ethylendiamintetraacetát
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/283/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1179/94 (2), nařízením Komise (ES) č. 2268/95 (3) a nařízením Komise (ES) č. 143/97 (4), pokud jde o první, druhý a třetí seznam prioritních látek, jak předpokládá nařízení (EHS) č. 793/93, určeny následující látky:

                           —

                           dibutyl-ftalát,

                           —

                           3,4-dichloranilin,

                           —

                           ethylendiamintetraoctová kyselina,

                           —

                           methyl-acetát,

                           —

                           tetranatrium-ethylendiamintetraacetát,

                           —

                           di(isodecyl)-ftalát,

                           —

                           1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C9-11-rozvětvené alkylestery, bohaté na C10-alkylestery,

                           —

                           di(isononyl)-ftalát,

                           —

                           1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkylestery,

                           —

                              n-pentan,

                           —

                           chloroctová kyselina.

               (2)

               Státy v rolích zpravodajů určené v souladu s uvedenými nařízeními dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí (5), a navrhly strategii omezování těchto rizik v souladu s nařízením (EHS) č. 793/93.

               (3)

               Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) byl konzultován a vydal stanoviska, pokud jde o hodnocení rizik prováděná zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na webových stránkách vědeckého výboru.

               (4)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny ve sdělení Komise (6).

               (5)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit některá opatření ke snížení rizika pro některé látky.

               (6)

               Opatření ke snížení rizika doporučená pro pracovníky by měla být uvážena v rámci právních předpisů o ochraně pracovníků, u kterého se má za to, že poskytuje odpovídající rámec pro snížení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (7)

               Opatření ke snížení rizika stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   DIBUTYL-FTALÁT
   (č. CAS 84-74-2; č. EINECS 201-557-4)
   Opatření ke snížení rizika pro životní prostředí (1, 2)

               1.

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice Rady 96/61/ES (7) stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se dibutyl-ftalátu, aby dotčená zařízení byla nejpozději do konce října 2007 provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami („best available techniques“, dále jen BAT), se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               2.

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o dibutyl-ftalát, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

         ODDÍL 2
   3,4-DICHLORANILIN
   (č. CAS 95-76-1; č. EINECS 202-448-4)
   Opatření ke snížení rizika pro pracovníky (3) a životní prostředí (4, 5)

               3.

               Zaměstnavatelé, kteří používají 3,4-dichloranilin ve výrobě a dalším zpracování pro účely, které jsou v hodnocení rizik uvedeny jako předmět obav, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví ohledně úklidu, údržby a oprav vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech, které lze získat od Komise podle čl. 12 odst. 2 směrnice Rady 98/24/ES (8).
               Má se za to, že platné právní předpisy na úrovni Společenství o přípravcích na ochranu rostlin (směrnice 91/414/EHS (9)) a o biocidech (směrnice 98/8/ES (10)) poskytují přiměřený rámec pro snížení rizik látek v potřebném rozsahu a použijí se.
               V tomto rámci:

               4.

               Je třeba uvážit informace z hodnocení rizik 3,4-dichloranilinu, který se uvolňuje z diuronu použitého jako herbicid na nepropustném povrchu.

               5.

               Je třeba zabránit zneužití diuronu v malém balení.

         ODDÍL 3
   ETHYLENDIAMINTETRAOCTOVÁ KYSELINA
   (č. CAS 60-00-4; č. EINECS 200-449-4)
   Opatření ke snížení rizika pro životní prostředí (6, 7, 8, 9)

               6.

               Pro povodí, kde mohou emise ethylendiamintetraoctové kyseliny (EDTA) zapříčinit riziko, by měl příslušný členský stát stanovit normy environmentální kvality a vnitrostátní opatření ke snížení znečištění, jejichž cílem je, aby tyto normy environmentální kvality byly splněny do roku 2015, by měla být začleněna do plánů povodí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (11).

               7.

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 96/61/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se EDTA, aby dotčená zařízení byla nejpozději do konce října 2007 provozována v souladu s BAT, se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               8.

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o EDTA, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               9.

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nebudou očekávána žádná rizika pro životní prostředí.

         ODDÍL 4
   METHYL-ACETÁT
   (č. CAS 79-20-9; č. EINECS 201-185-2)
   Opatření ke snížení rizika pro pracovníky (10)

               10.

               Zaměstnavatelé, kteří používají výrobky obsahující methyl-acetát pro podlahářské práce ve stavebnictví, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech, které lze získat od Komise podle čl. 12 odst. 2 směrnice 98/24/ES.

         ODDÍL 5
   CHLOROCTOVÁ KYSELINA
   (č. CAS 79-11-8; č. EINECS 201-178-4)
   Opatření ke snížení rizika pro pracovníky (11) a životní prostředí (12, 13, 14)

               11.

               Zaměstnavatelé, kteří používají chloroctovou kyselinu (MCAA) pro účely, které jsou v hodnocení rizik uvedeny jako předmět obav, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech, které lze získat od Komise podle čl. 12 odst. 2 směrnice 98/24/ES.

               12.

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 96/61/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se MCAA, aby dotčená zařízení byla nejpozději do konce října 2007 provozována v souladu s BAT a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               13.

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o MCAA, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               14.

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nebudou očekávána žádná rizika pro životní prostředí ani pro osoby exponované prostřednictvím životního prostředí.

         ODDÍL 6
   TETRANATRIUM-ETHYLENDIAMINTETRAACETÁT
   (č. CAS 64-02-8; č. EINECS 200-573-9)
   Opatření ke snížení rizika pro životní prostředí (15, 16, 17, 18)

               15.

               Pro povodí, kde mohou emise tetranatrium-ethylendiamintetraacetátu (Na4EDTA) zapříčinit riziko, by měl příslušný členský stát stanovit normy environmentální kvality a vnitrostátní opatření ke snížení znečištění, jejichž cílem je, aby tyto normy environmentální kvality byly splněny do roku 2015, by měla být začleněna do plánů povodí v souladu se směrnicí 2000/60/ES.

               16.

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 96/61/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se Na4EDTA, aby dotčená zařízení byla nejpozději do konce října 2007 provozována v souladu s BAT a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               17.

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o Na4EDTA, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               18.

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nebudou očekávána žádná rizika pro životní prostředí.

         ODDÍL 7
   URČENÍ

               19.

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která látky dováží, vyrábí, přepravují, skladují, formulují do přípravků či jinak zpracovávají, používají, odstraňují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 11. dubna 2006.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 131, 26.5.1994, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (4)  Úř. věst. L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (5)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (6)  Úř. věst. C 90, 13.4.2006.

      (7)  Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26.

      (8)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11.

      (9)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (11)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 23. ledna 2014 , kterým se mění doporučení ECB/2011/24 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti externí statistiky (ECB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 51/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 23. ledna 2014,
   kterým se mění doporučení ECB/2011/24 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti externí statistiky
   (ECB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5.1 a čl. 34.1 třetí odrážku tohoto statutu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               První věta článku 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) požaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďovala buď od příslušných orgánů, které nejsou národními centrálními bankami, nebo přímo od hospodářských subjektů nezbytné statistické informace. Druhá věta článku 5.1 stanoví, že za tím účelem ECB spolupracuje s orgány či institucemi Unie, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. Článek 5.2 stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.

               (2)

               V případech, kde v souladu s vnitrostátními pravidly a zavedenými postupy zpravodajské jednotky předávají potřebné informace příslušným orgánům, které nejsou národními centrálními bankami, jsou takové orgány a příslušné národní centrální banky povinny vzájemně spolupracovat, aby bylo zajištěno plnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené ECB. Taková spolupráce by měla zahrnovat vytvoření stálé struktury pro předávání údajů, pokud již takový výsledek nezajišťují vnitrostátní právní předpisy. V současné době se tento požadavek týká spolupráce mezi Central Statistics Office a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland v Irsku a mezi National Statistics Office a Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta na Maltě. Ve Finsku převzal Statistics Finland k 1. lednu 2014 úkol shromažďovat a sestavovat potřebné informace v oblasti externí statistiky od Suomen Pankki. V zájmu plnění shora uvedené statistické zpravodajské povinnosti by Suomen Pankki a Statistics Finland měly navzájem spolupracovat.

               (3)

               (3) Vzhledem k tomu, že doporučení ECB/2011/24 je třeba adresovat Statistics Finland, a ke skutečnosti, že ECB zřídí, povede a na svých internetových stránkách zveřejní seznam příslušných orgánů členských států, které byly příslušnými národními centrálními bankami oznámeny ECB jako orgány, které se podílejí na shromažďování a/nebo sestavování externí statistiky a kterým by mělo být doporučení ECB/2011/24 v budoucnu určeno, mělo by být doporučení ECB/2011/24 odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   ODDÍL I

      Změna

   Oddíl IV doporučení ECB/2011/24 se ode dne následujícího po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie nahrazuje tímto:

      „ODDÍL IV

         Závěrečná ustanovení

                  1.

                  Tímto doporučením se s účinkem ode dne 1. června 2014 nahrazuje doporučení ECB/2004/16.

                  2.

                  Odkazy na doporučení ECB/2004/16 se považují za odkazy na toto doporučení.

                  3.

                  Toto doporučení je určeno Central Statistics Office v Irsku, National Statistic Office na Maltě, Statistics Finland ve Finsku a těm příslušným orgánům, které budou případně pověřeny shromažďováním a/nebo sestavováním externí statistiky v členských státech a které jsou uvedeny v seznamu příslušných orgánů, jenž ECB zřídí, vede a zveřejňuje na svých internetových stránkách.

                  4.

                  Adresáti se vyzývají, aby toto doporučení provedli od 1. června 2014 nebo ode dne, kdy budou zařazeni do seznamu příslušných orgánů uvedeného v odstavci 3, dojde-li k tomu po 1. červnu 2014.“

   ODDÍL II

      Určení

   Toto doporučení je určeno Central Statistics Office v Irsku, National Statistic Office na Maltě a Statistics Finland ve Finsku.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. ledna 2014.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.


title: Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 150/06/COL ze dne 17. května 2006 , pro koordinovaný program kontroly v oblasti výživy zvířat pro rok 2006

text:
               21.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 366/96

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

   č. 150/06/COL
   ze dne 17. května 2006,
   pro koordinovaný program kontroly v oblasti výživy zvířat pro rok 2006
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na článek 109 a protokol 1 k uvedené dohodě,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 k uvedené dohodě,
   s ohledem na právní akt uvedený v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
       (1) ), ve znění změn a doplnění Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě, a zejména na čl. 22 odst. 3 písm. b) protokolu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V roce 2005 státy ESVO vymezily některé otázky, na které by se měl zaměřit koordinovaný program kontrol, jenž má být prováděn v roce 2006.

               (2)

               Ačkoli právní akt uvedený v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
                   (2) ) ve znění pozdějších změn, stanoví maximální obsah aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako je např. ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiny, T-2 toxin a HT-2 toxin, neexistují žádné předpisy EHP. Sběr informací o výskytu těchto mykotoxinů prostřednictvím náhodného odběru vzorků by mohl být zdrojem užitečných údajů pro vyhodnocení situace za účelem rozšíření právního rámce. Některé krmné suroviny, jako např. obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc s ohledem na podmínky sklizně, skladování a přepravy obzvláště vystaveny nebezpečí kontaminace mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů každoročně mění, je žádoucí, aby údaje u všech uvedených mykotoxinů byly shromažďovány během několika po sobě jdoucích let.

               (3)

               Dosavadní výsledky kontroly výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech pro určité druhy nebo kategorie zvířat, pro něž tyto účinné látky nejsou povoleny, ukazují, že stále dochází k porušování předpisů. V souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat
                   (3) ) je též důležité zajistit účinné prosazování postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech.

               (4)

               Účast Norska a Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy II tohoto doporučení ohledně nepovolených doplňkových látek v krmivech, bude třeba vyhodnotit s ohledem na jejich vyjmutí z kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP a zejména z právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003).

               (5)

               Je nutné zabezpečit, aby v souladu s příslušnými právními předpisy EHP byla důsledně prosazována omezení, která se týkají používání krmných surovin živočišného původu v krmivech.

               (6)

               Účast Islandu v programech spadajících do působnosti přílohy III tohoto doporučení ohledně omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu bude třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vyjmutí z kapitoly I přílohy I Dohody o EHP.

               (7)

               Je žádoucí zajistit, aby hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřekračovaly maximální povolený obsah stanovený právním aktem uvedeným v bodě 1zq kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 1334/2003
                   (4) ), ve znění pozdějších změn. Účast Norska v programech spadajících do působnosti přílohy IV je třeba vyhodnotit s ohledem na jeho vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

         Opatření stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva, se kterým Kontrolní úřad ESVO spolupracuje,
   DOPORUČUJE:

               1.

               Aby státy ESVO v roce 2006 prováděly koordinovaný program kontroly zaměřený na:

                           a)

                           koncentraci mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech, s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat jak náhodný, tak cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by vzorky měly být krmné suroviny, u nichž existuje podezření na vyšší koncentrace mykotoxinů, tj. např. obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich a krmné suroviny skladované po dlouhou dobu či přepravované po moři na velké vzdálenosti; v případě aflatoxinu B1 je třeba rovněž věnovat zvláštní pozornost krmným směsím určeným pro zvířata chovaná na mléko s výjimkou skotu; výsledky kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I;

                           b)

                           kokcidiostatika a/nebo histomonostatika – ať již povolená, či nepovolená jako doplňkové látky v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat –, jež se často vyskytují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, v nichž tyto látky nejsou povoleny; kontroly by se měly na takové látky v premixech a krmných směsích zaměřit, pokud podle příslušného orgánu existuje větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky těchto kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze II;

                           c)

                           provádění postupného omezení antibiotik jako doplňkových látek v krmivech podle přílohy II;

                           d)

                           zavádění omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu v souladu s přílohou III;

                           e)

                           hodnoty mědi a zinku v krmných směsích pro prasata uvedené v příloze IV.

               2.

               Aby státy ESVO uváděly výsledky koordinovaného programu kontrol stanoveného v odstavci 1 do samostatné kapitoly výroční zprávy o kontrolách, kterou je třeba předložit Kontrolnímu úřadu ESVO do 1. dubna 2007, a to v souladu s článkem 22 odst. 2 právního aktu uvedeného v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 95/53/ES) a v poslední verzi harmonizovaného vzoru zprávy.

      V Bruselu dne 17. května 2006

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            člen kolegia

         Niels FENGER

            ředitel

      (1)  Úř. věst. L 265, 8.11.95, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/77/ES (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 53).

      (3)  3) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 378/2005 (Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 8).

      (4)  4) Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1980/2005 (Úř. věst. L 318, 6.12.2005, s. 3).

      PŘÍLOHA I
      Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů, T-2 toxinu a HT-2 toxinu) v krmivech
      Jednotlivé výsledky všech testovaných vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. a)

                  Krmiva

                  Odběr vzorků (náhodný či cílený)

                  Druh a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

                  Třída (1)

                  Typ (2)

                  Země původu

                  Aflatoxin B1

                  Ochratoxin A

                  Zearalenon

                  Deoxynivalenol

                  Fumonizíny (3)

                  Toxíny T-2  HT-2 (4)

            Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

                  —

                  opatření přijatá v případě, že byly překročeny maximální hodnoty pro aflatoxin B1;

                  —

                  použité metody analýzy;

                  —

                  meze detekce.

         (1)  Vyberte jeden z těchto druhů: krmná surovina, doplňková látka v krmivu, premix, doplňkové krmivo, kompletní krmivo, krmná směs.

         (2)  Vyberte jeden z těchto druhů: a) u krmných surovin název krmné suroviny podle části B přílohy právního aktu uvedeného v bodě 14a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (Směrnice Rady 96/25/ES ze dne 29. dubna 1996 o oběhu krmných surovin, kterou se mění směrnice 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS a 93/74/EHS a zrušuje směrnice 77/101/EHS); b) u ostatních krmiv cílový druh.

         (3)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací fumonisinů B1 a B2.

         (4)  Uvedená hodnota může být sumou koncentrací T-2 toxinu a HT-2 toxinu.

      PŘÍLOHA II
      Výskyt některých léčebných látek, jež nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech
      Některé léčebné látky se jako doplňkové látky mohou na základě právních předpisů vyskytovat v premixech a krmných směsích pro určité druhy a kategorie zvířat, pokud splňují požadavky článku 10 právního aktu uvedeného v bodě 1a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003).
      Výskyt nepovolených léčebných látek v krmivech pro určité druhy a kategorie zvířat představuje porušení právních předpisů.
      Léčebné látky, jež mají být kontrolovány, by měly být vybrány z těchto látek:

                  1.

                  Léčebné látky povolené jako doplňkové látky v krmivech pouze pro určité druhy nebo kategorie zvířat:

                              decoquinát (Deccox)

                              diclazuril (Clinacox 0,2 %)

                              halofuginon hydrobromid (Stenorol)

                              lasalocid sodný A (Avatec 15 %)

                              maduramicin amonium alfa (Cygro 1 %)

                              monensin sodný (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                              narasin

                              narasin – nikarbazin (Maxiban G160)

                              robenidin hydrochlorid (Cycostat 66 G)

                              salinomycin sodný (Sacox 120G, 120)

                              semduramicin sodný (Aviax 5 %)

                  2.

                  Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                              amprolium

                              amprolium/ethopabát

                              arprinocid

                              avilamycin

                              avoparcin

                              carbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              flavofosfolipol

                              ipronidazol

                              meticlorpindol

                              meticlorpindol/methylbenzochát

                              nicarbazin

                              nifursol

                              olachindox

                              ronidazol

                              spiramycin

                              tetracykliny

                              tylosinfosfát

                              virginiamycin

                              zinkbacitracin

                              ostatní antimikrobiální látky

                  3.

                  Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:
                  ostatní látky
                  Jednotlivé výsledky všech nevyhovujících vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. b)

                              Druh krmiva (druh zvířete a kategorie zvířat)

                              Zjištěná látka

                              Zjištěná hodnota

                              Důvod porušení právních předpisů (1)

                              Přijaté opatření

            Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

                  —

                  celkový počet testovaných vzorků;

                  —

                  názvy látek, které byly předmětem šetření;

                  —

                  použité metody analýzy;

                  —

                  meze detekce.

         (1)  Důvod výskytu nepovolené látky v krmivu podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.

      PŘÍLOHA III
      Omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu
      Aniž jsou dotčeny články 3 až 13 a článek 15 nařízení č. 95/53/ES, měly by státy ESVO v průběhu roku 2006 provádět koordinovaný program kontrol s cílem ověřit, zda jsou dodržována omezení týkající se výroby a používání krmných surovin živočišného původu.
      V rámci zabezpečení účinného dodržování zákazu krmení určitých zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, jak je stanoveno v příloze IV právního aktu uvedeného v bodě 7.1.12 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
          (1) ), by státy ESVO měly provádět zvláštní program kontroly založený na cílených kontrolách. V souladu s článkem 4 směrnice (ES) č. 95/53/ES by uvedený kontrolní program měl vycházet ze strategie zohledňující míru rizika a měl by se vztahovat na všechna stadia výroby a veškeré druhy objektů, kde se krmivo vyrábí, manipuluje se s ním a kde se podává zvířatům. Státy ESVO by měly věnovat zvláštní pozornost vymezení kritérií, která mohou souviset s určitým rizikem. Váhový koeficient přiřazený každému kritériu by měl být úměrný tomuto riziku. Četnost kontrol a počet vzorků analyzovaných v daném objektu by měly být ve vztahu k souhrnu váhových koeficientů přidělených tomuto objektu.
      Při navrhování programu kontrol by měly být vzaty v úvahu tyto orientačně uvedené objekty a kritéria:

                  Objekty

                  Kritérium

                  Váhový koeficient

                  Výrobny krmiv

                              —

                              Výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce i nepřežvýkavce, které na základě udělené výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny.

                              —

                              Výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

                              —

                              Výrobny krmiv s velkým množstvím dovezených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako je např. rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty.

                              —

                              Výrobny krmiv s velkým objemem výroby krmných směsí.

                              —

                              Riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků).

                  Stanoviště hraniční kontroly a ostatní místa vstupu do Společenství

                              —

                              Velký/malý podíl dovozů krmiv.

                              —

                              Krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

                  Zemědělské podniky

                              —

                              Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny.

                              —

                              Zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných druhů živočichů (riziko zkříženého krmení).

                              —

                              Zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo.

                  Dodavatelé

                              —

                              Sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

                              —

                              Prodej velkého objemu volně loženého krmiva.

                              —

                              Dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí.

                  Pojízdné výrobny krmných směsí

                              —

                              Výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce.

                              —

                              Výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

                              —

                              Výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin.

                              —

                              Výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv.

                              —

                              Zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců.

                  Přepravní prostředky

                              —

                              Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv.

                              —

                              Vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření.

            Jako alternativu těchto orientačně uvedených objektů a kritérií mohou státy ESVO předložit Kontrolnímu úřadu ESVO do 31. května 2006 svůj vlastní systém posuzování rizik.
      Odběr vzorků by se měl zaměřit na šarže nebo případy, kdy je nejvíce pravděpodobné, že by mohlo dojít ke křížové kontaminaci zakázanými zpracovanými bílkovinami (první šarže následující po přepravě krmiv obsahujících živočišné bílkoviny v této šarži zakázané, technické problémy či změny týkající se výrobních linek, změny ve skladovacích zásobnících nebo silech pro volně ložený materiál).
      Kontroly by rovněž mohly být rozšířeny na analýzu prachu ve vozidlech, výrobních zařízeních a skladovacích prostorech.
      V každém státě ESVO by mělo ročně být provedeno minimálně 10 kontrol na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. V každém státě ESVO by mělo ročně být úředně odebráno minimálně 20 vzorků na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Do doby, než budou schváleny alternativní metody, by se pro analýzu vzorků měla použít metoda mikroskopické identifikace a hodnocení popsaná v právním aktu uvedeném v bodě 31a kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (Směrnice Komise 2003/126/ES, kterou se stanoví analytická metoda identifikace složek živočišného původu pro úřední kontrolu krmiv
          (2) ). Jakákoliv přítomnost zakázaných složek živočišného původu v krmivu je považována za porušení zákazu.
      Výsledky programů kontrol by měly být oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO v níže uvedených formátech.
      Shrnutí kontrol týkajících se omezení krmení krmivem živočišného původu (krmení zakázanými zpracovanými živočišnými bílkovinami)
      A.   Zdokumentované kontroly

                  Stadium

                  Počet kontrol včetně kontrol výskytu zpracovaných živočišných bílkovin

                  Počet porušení právních předpisů stanovený na základě kontrol dokumentace atd., nikoliv na základě laboratorních zkoušek

                  Dovoz krmných surovin

                  Skladování krmných surovin

                  Výrobny krmiv

                  Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

                  Zprostředkovatelé v oblasti krmiv

                  Přepravní prostředky

                  Hospodářství s chovem nepřežvýkavců

                  Hospodářství s chovem přežvýkavců

                  Ostatní:

            B.   Odběr vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí, pokud jde o výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

                  Objekty

                  Počet úředně odebraných vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

                  Počet nevyhovujících vzorků

                  Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících ze suchozemských živočichů

                  Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z ryb

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  Krmné suroviny

                  Krmné směsi

                  pro přežvýkavce

                  pro nepřežvýkavce

                  pro přežvýkavce

                  pro nepřežvýkavce

                  pro přežvýkavce

                  pro nepřežvýkavce

                  Při dovozu

                  Výrobny krmiv

                  Zprostředkovatelé/skladování

                  Přepravní prostředky

                  Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

                  V objektu zemědělského podniku

                  Ostatní:

            C.   Shrnutí zakázaných zpracovaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

                  Měsíc odběru vzorků

                  Druh, stupeň a původ kontaminace

                  Uplatněné sankce (či jiná opatření)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1993/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 12).

         (2)  Úř. věst. L 339, 24.12.03, s. 78.

      PŘÍLOHA IV
      Jednotlivé výsledky veškerých vzorků (vyhovujících i nevyhovujících), pokud jde o obsah mědi a zinku v krmných směsích pro prasata

                  Druh krmné směsi (kategorie zvířat)

                  Stopový prvek (měď či zinek)

                  Zjištěná hodnota (mg/kg kompletního krmiva)

                  Důvod překročení maximálního obsahu (1)

                  Přijaté opatření

         (1)  Podle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.


				|

		52014PC0434

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/407/EU o existenci nadměrného schodku v Dánsku /* COM/2014/0434 final */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/407/EU o
existenci nadměrného schodku v Dánsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/407/EU
ze dne 13. července 2010[1]
bylo na základě doporučení Komise rozhodnuto, že v Dánsku existuje
nadměrný schodek. Rada uvedla, že podle údajů oznámených dánskými
orgány v dubnu 2010 byl na rok 2010 plánován schodek veřejných financí ve
výši 5,4 % HDP, který tak překročil referenční hodnotu
3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Hrubý veřejný dluh měl
v roce 2010 podle prognózy činit 45,1 % HDP, což je
značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy[2].
(2)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] a na základě
doporučení Komise vydala Rada dne 13. července 2010 Dánsku
doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek
odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno.
(3)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy
oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a
další související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití
Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku,
připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[4].
(4)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno
pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek
nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP[5].
(5)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Dánskem před
1. dubnem 2014 a podle prognózy Komise z letošního jara jsou
oprávněné následující závěry:
–
Schodek veřejných financí v období
2010–2013 nepřekročil referenční hodnotu 3 % HDP s výjimkou
roku 2012, kdy saldo nepříznivě ovlivnila jednorázová úhrada týkající
se důchodové reformy v roce 2011. Odhaduje se, že tato jednorázová
úhrada oslabila fiskální saldo v roce 2012 o 1,6 % HDP. Schodek
veřejných financí činil 2,5 % HDP v roce 2010, 1,9 %
HDP v roce 2011, 3,8 % HDP v roce 2012 a 0,8 % HDP
v roce 2013. Za zlepšením fiskálního salda stojí konsolidační
opatření na straně příjmů i výdajů,
především pak omezení růstu veřejné spotřeby.
–
Podle projekcí dánského konvergenčního
programu na rok 2014 má schodek veřejných financí činit 1,3 %
HDP v roce 2014 a 2,9 % HDP v roce 2015. V letech 2013 a 2014 jsou
veřejné finance ovlivněny jednorázovými příjmy plynoucími
z restrukturalizace stávajícího systému kapitálových důchodů,
která umožňuje splatit daňový závazek z budoucích kapitálových
důchodů za výhodnějších podmínek. Toto opatření by podle
odhadů mělo posílit fiskální saldo o téměř 1,8 %
HDP v obou letech. V roce 2015 již dané opatření nebude
působit, což povede k očekávanému zvýšení schodku veřejných
financí. Letošní jarní prognóza Komise předpokládá, že schodek
veřejných financí dosáhne 1,2 % HDP v roce 2014 a 2,7 % HDP v
roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane
pod referenční hodnotou 3 % HDP.
–
Po zlepšení o 0,7 % HDP kumulativně za
roky 2011 až 2013 by se strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné
saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných
opatření, mělo za předpokladu neměnné politiky zhoršit v
roce 2014 o 0,8 % HDP (na –0,2 % HDP) a v roce 2015 o další 0,3 %
HDP.
–
Letošní jarní prognóza Komise
předpovídá pokles hrubého veřejného dluhu na 43,5 % HDP v roce
2014 a jeho opětovné zvýšení na 44,9 % HDP v roce 2015, což je pod
úrovní referenční hodnoty 60 % HDP podle Smlouvy.
(6)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, podléhá Dánsko preventivní složce Paktu o
stabilitě a růstu a mělo by své strukturální saldo udržet
přinejmenším na úrovni svého střednědobého cíle.
(7)       V souladu s čl. 126
odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném
členském státě napraven.
(8)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v Dánsku napraven a rozhodnutí 2010/407/EU by proto
mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že
nadměrný schodek v Dánsku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/407/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému
království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 189, 22.7.2010, s. 15.
[2]               Schodek veřejných financí za rok 2010 byl
následně upraven na 2,5 % HDP a hrubý veřejný dluh byl
revidován na 42,8 % HDP.
[3]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V souladu s dokumentem „Technické podmínky
provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu
a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze
dne 3. září 2012. Viz:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/122

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2014
   2014/C 247/23
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2012–2016. Dne 15. listopadu 2013 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2014.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 23. dubna 2014 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2014 a svůj program stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného schodku a dosáhnout do roku 2017 střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši zhruba 0,5 % HDP. Tento střednědobý cíl je oproti požadavkům Paktu o stabilitě a růstu přísnější. Schodek veřejných financí Slovenska byl v roce 2013 udržitelně snížen na úroveň pod 3 % HDP. Plánovaná (nově vypočtená) změna strukturálního salda pro rok 2014 by znamenala, že se Slovensko výrazně odchyluje od postupu korekce k dosažení střednědobého cíle. V roce 2015 by plánované zlepšení ve výši 0,3 % HDP bylo v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu. V následujících letech by program stability nezajistil dostatečnou korekci vedoucí k dosažení střednědobého cíle. Výdaje by v letech 2014 a 2015 rostly tempem odpovídajícím výdajovému kritériu. Program stability předpokládá, že největší část konsolidačního úsilí k dosažení střednědobého cíle se odehraje v letech 2016 a 2017. Postup korekce k dosažení střednědobého cíle jakožto celek s sebou nese rizika ohledně dodržení požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Program stability předpokládá, že dluh veřejných financí nepřekročí referenční hodnotu 60 % HDP po celou dobu programového období. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu stability a který byl potvrzen nezávislým subjektem (výbor pro makroekonomické prognózy), je realistický.
               Již kvantifikovaná opatření nezajistí, že se dosáhne fiskálních cílů stanovených orgány. Navíc nejsou dostatečně specifikována všechna opatření na straně příjmů a realizace úsporných reforem veřejné správy vykazuje určitá rizika, jelikož v oblasti mzdových nákladů veřejné správy mohou stejně jako v minulosti chybět rozpočtové hodnoty. Na druhé straně údaje uvedené v programu stability ještě nezohledňují úspory plynoucí z aktivace domácí dluhové brzdy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014, která zahrnuje dopad úspor na výdajové straně v důsledku dluhové brzdy, by byla odchylka od postupu korekce v roce 2014 menší, než je v programu stability předpokládáno, zatímco v roce 2015 se očekává dostatečné snížení strukturálního schodku, přičemž výdajové kritérium bude splněno v roce 2014 i 2015.

               (9)

               I když je v programu stability i národním programu reforem vyjádřen záměr zvýšit výdaje podporující růst, nezdá se, že by byl tento záměr plně podporován v plánech, ze kterých se vychází. Výdaje státního rozpočtu na vzdělávání se v roce 2014 zvýší, ale v dalších letech budou klesat. Na základě posouzení programu stability a prognózy Komise, v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97, je Rada názoru, že v roce 2014 existuje riziko odchylky od postupu korekce k střednědobému cíli, zatímco příslušná korekce se očekává v roce 2015.

               (10)

               V reakci na požadavky Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě zavedlo Slovensko v listopadu 2013 pravidlo vyrovnaného rozpočtu. Rozpočtový rámec však oslabuje absence závazných a vymahatelných výdajových stropů. I když bylo jejich zavedení předpokládáno již v programu stability z roku 2013, nebyl tento závazek doposud splněn. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, je Slovensko i nadále středně rizikovou zemí a předpokládá se, že výdaje na zdravotní péči budou hlavním zdrojem růstu nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva ve výši 2 % HDP, což je v porovnání s ostatními členskými státy druhé největší předpokládané navýšení výdajů na zdravotní péči. Problémy jsou pociťovány zejména v případě ústavní péče a primární péče. Vláda v prosinci 2013 přijala strategický rámec pro zdraví na období 2014–2030 s cílem zlepšit nákladovou efektivitu. Ke strategii se nyní musí přijmout podrobné prováděcí plány.

               (11)

               Slovensku se podařilo zlepšit daňovou morálku a pokračuje s prováděním akčního plánu boje proti daňovým podvodům, přičemž již zavedlo zhruba polovinu plánovaných opatření. V důsledku toho se zdá, že se účinnost slovenského daňového systému v roce 2013 zvýšila, zejména u DPH, ačkoli ještě zbývá konsolidovat úsilí a posílit analytické a auditní kapacity daňové správy a ve skluzu je zavedení jednotného výběru daní, cel a odvodů na sociálním pojištění. Při další prorůstové fiskální konsolidaci by se Slovensko mohlo více spoléhat na daně, které nemají tak neblahý vliv na růst, zejména na periodickou daň z nemovitosti a ekologické daně. V tomto ohledu nedošlo k žádnému pokroku v reformě periodické daně z nemovitosti a k jejímu navázání na tržní hodnotu nemovitosti. Příjmy z výběru této daně zůstávají na nízké úrovni a od roku 2000 se v relativním vyjádření nezměnily. Vláda v roce 2013 zavedla opatření ke snížení značného nesouladu v daňovém zatížení zaměstnanců a osob samostatně výdělečně činných, nicméně velký rozdíl v daňových sazbách obou skupin zaznamenaných v roce 2012 i nadále přetrvává.

               (12)

               Trh práce se i nadále potýká s řadou výzev. Nezaměstnanost, jejíž míra se i nadále pohybuje okolo 14 %, je většinou dlouhodobého charakteru, což ukazuje na strukturální povahu problému nezaměstnanosti na Slovensku. Slovensko učinilo určitý pokrok ve snížení daňového zatížení pracovníků s nízkými příjmy, kteří se vracejí na trh práce po dlouhodobé nezaměstnanosti, ale účinnost těchto opatření je třeba sledovat a vyhodnocovat. V dalších oblastech došlo pouze k nepatrnému pokroku; jedná se zejména o zlepšení schopnosti veřejných služeb zaměstnanosti poskytovat individualizované služby a silnější propojení mezi aktivačními opatřeními a sociální pomocí. Pokud jde o nezaměstnanost mladých lidí, mají veřejné služby zaměstnanosti omezené možnosti provádět včasnou intervenci, přizpůsobit služby profilu uchazeče o práci a oslovit mladé lidi, kteří nejsou nikde zaregistrováni. V těchto oblastech je proto třeba jednat v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Je nutné přijmout cílenější opatření, jež by se zaměřovala na nejvíce znevýhodněné uchazeče o zaměstnání, včetně romské populace, jejíž zaměstnanost je stále na velmi nízké úrovni. Pro matky je obtížné vrátit se na trh práce kvůli nedostatku vhodných zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší tří let.

               (13)

               Nízká relevantnost vzdělávání ve vztahu k trhu práce způsobuje nedostatek kvalifikované pracovní síly. Úroveň studijních výsledků žáků v rámci povinné školní docházky je pod průměrem EU a výrazně se zhoršuje. Veřejné výdaje na vzdělávání jsou stále na nízké úrovni, a to i přesto, že se nedávno zvýšily platy učitelů, došlo ke zlepšení prvotní odborné přípravy učitelů a upevnění praktických zkušeností, ale v tomto úsilí se musí dále pokračovat. Navzdory vládnímu úsilí reformovat odborné vzdělávání a přípravu a dotovat pracovní místa pro mladé lidi je stále míra nezaměstnanosti mladých lidí jednou z nejvyšších v Unii a přechod ze škol do zaměstnání je i nadále obtížný. Poměrně nízký podíl bakalářských studijních programů se zaměřením na konkrétní pracovní uplatnění a nedostatečná spolupráce se zaměstnavateli snižuje relevantnost vysokoškolského vzdělávání ve vztahu k trhu práce. Zvýšením kvality vysokoškolského vzdělávání a spolupráce mezi podniky a vzdělávacími institucemi by se rovněž mohla zvýšit inovační kapacita ekonomiky. Plány v rámci strategie pro inteligentní specializaci jsou krokem správným směrem, ale je nutné je efektivně realizovat. Neustálý nedostatek zařízení poskytujících kvalitní předškolní vzdělávání a péči snižuje výsledky ve vzdělávání, zejména u romské populace. Doposud byly iniciativy zaměřené na zlepšení vzdělávacích výsledků romských žáků příliš závislé na projektech spolufinancovaných EU.

               (14)

               V odvětví energetiky Slovensko pokročilo v práci na větším propojení elektrické a plynárenské sítě se sousedními zeměmi; je však nutné přijmout ještě opatření vedoucí ke zlepšení fungování energetického trhu Slovenska, zejména zvýšit transparentnost mechanismu stanovování sazeb. V příštím programovém období bylo navrženo financovat soubor opatření na zlepšení energetické účinnosti z prostředků EU.

               (15)

               Probíhající reforma veřejné správy zlepší její orientaci na příjemce služeb, přesto veřejná správa nadále nedosahuje dobrých výsledků jak z hlediska kvality, tak efektivity. Přetrvávající vysoká fluktuace zaměstnanců související s politickým cyklem spolu se slabým řízením lidských zdrojů a nízkou analytickou kapacitou snižují schopnost vytvářet politiky založené na důkazech. V mezinárodním hodnocení korupce Slovensko i nadále zaznamenává horší výsledky a neučinilo prakticky žádný pokrok ve zlepšení účinnosti a transparentnosti soudnictví. Kvalita podnikatelského prostředí na Slovensku se zhoršila a stagnuje podpora pro rychle rostoucí podniky. Slovensko nedávno změnilo pravidla pro zadávání veřejných zakázek s cílem zvýšit transparentnost a efektivitu, ale uplatňování těchto pravidel je stále problematické a dopad reformy zadávání veřejných zakázek z roku 2013 zůstává skromný.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovensko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Slovensku v období 2014–2015:

               1.

               Po nápravě nadměrného schodku posílit rozpočtová opatření na rok 2014 vzhledem k tomu, že podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 vzniká rozdíl ve výši 0,3 % HDP oproti požadavkům preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Zajistit v roce 2015 požadovanou korekci ve výši 0,1 % HDP k dosažení střednědobého cíle s přihlédnutím k očekávané slabší hospodářské situaci. Následně až do splnění střednědobého cíle pokračovat v roční strukturální korekci podle referenční hodnoty ve výši 0,5 % HDP. Dále upevnit fiskální rámec, mimo jiné zajištěním závazných a vymahatelných výdajových stropů. Zvýšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zvýšením nákladové efektivity zdravotnictví, zejména racionalizací nemocniční péče a řízení nemocnic a posílením primární péče.

               2.

               Zvýšit účinnost daňové správy navýšením její kapacity v oblasti auditu, posuzování rizik a vymáhání dluhů. Navázat základ daně z nemovitosti na tržní hodnotu nemovitosti.

               3.

               Účinněji řešit dlouhodobou nezaměstnanost pomocí aktivačních opatření, vzdělávacích programů druhé šance a cílené kvalitní odborné přípravy. Zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti v oblasti případového vedení, individuálního poradenství a aktivace uchazečů o práci a posílit vazbu mezi aktivací a sociální podporou. Účinně řešit nezaměstnanost mladých lidí zlepšením včasné intervence v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Zvýšit motivaci pro zaměstnanost žen rozšířením počtu zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší tří let.

               4.

               Přijmout opatření na zvýšení kvality výuky s cílem pozvednout výsledky ve vzdělávání. V oblasti odborného vzdělávání a přípravy posílit poskytování praxe v podnicích. Přizpůsobit akreditaci, financování a správní opatření s cílem podporovat vznik bakalářských studijních programů se zaměřením na konkrétní povolání. Zvýšit kvalitu a relevantnost vědecké základny a realizovat plány na podporu účinného předávání znalostí a spolupráce akademické obce, výzkumu a podniků. Přijmout systémová opatření na zvýšení dostupnosti vysoce kvalitního a inkluzivního předškolního a školního vzdělávání pro marginalizované komunity, včetně Romů, a učinit kroky ke zvýšení jejich širší účasti v odborném a vysokoškolském vzdělávání.

               5.

               Posílit snahy o lepší fungování trhu s energií, zejména zvýšením transparentnosti regulačního rámce pro veřejnost a prozkoumáním faktorů, které určují vysoké síťové sazby za elektřinu, zejména pro průmyslové spotřebitele. Na základě dosavadního pokroku dále rozvíjet propojení se sousedními státy, včetně Ukrajiny, v souladu s memorandem o porozumění podepsaným v dubnu.

               6.

               Přijmout opatření, včetně změny zákona o veřejné službě, aby se zvýšila nezávislost veřejné služby. Přijmout strategii zlepšení řízení lidských zdrojů ve veřejné správě. Zvýšit úsilí vedoucí k posílení analytické kapacity klíčových ministerstev za účelem přijetí politik založených na důkazech a zvýšení kvality posouzení dopadu politik. Podniknout kroky k boji proti korupci a urychlit úsilí o zvýšení účinnosti a kvality soudnictví. Zavést opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, včetně podmínek pro malé a střední podniky. Zvýšit úsilí o zajištění lepší účinnosti zadávání veřejných zakázek.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 71.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 58/3

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. února 2017
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT–ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné desátý Evropský rozvojový fond (10. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 8 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 142 až 144 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 10. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2015, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi Komise (5) obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 8 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 10. ERF.

               (2)

               Provádění operací 10. ERF Komisí během rozpočtového roku 2015 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 10. ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruselu dne 21. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 375, 13.10.2016, s. 287.


title: Doporučení Rady ze dne 18. února 2014 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2012

text:
               29.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 289/3

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 18. února 2014
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2012
   2014/C 289/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000 a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2012, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2012 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2012 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF za rozpočtový rok 2012.

      V Bruselu dne 18. března 2014.

            Za Radu

            předseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 331, 14.11.2013, s. 261.


				|

		52011SC0820

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Dánska na rok
2011
a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2011–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu
nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a
o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9
odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada schválila dne 26. března 2010
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost
a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský
potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Rada přijala dne 13. července 2010
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (2010 až 2014) a dne
21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[3],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu
v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
a zaměstnanosti.
(3)
Komise dne 12. ledna 2011 přijala první
roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového
cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru ex-ante
a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa
2020.
(4)
Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila
priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu
se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti
na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je
třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým
rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování
nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další
úsilí o posílení růstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto
priority do konkrétních opatření, jež budou součástí programů
stability či konvergenčních programů a národních
programů reforem.
(5)
Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž
vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas
představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability
či konvergenčních programů a národních programů
reforem.
(6)
Dánsko dne 9. května 2011 předložilo
svůj aktualizovaný konvergenční program (2011) na období 2011–2015
a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu
jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(7)
Na základě posouzení aktualizovaného
konvergenčního programu v souladu s nařízením Rady (ES) č.
1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož
konvergenční program vychází, je realistický. I když je založen na
mírně příznivějších předpokladech růstu na rok 2012 a
v následujících letech, je v podstatě v souladu s prognózou
útvarů Komise z jara 2011. Cílem rozpočtové strategie vymezené v
konvergenčním programu je snížit do roku 2013 v souladu s doporučeními
Rady schodek pod 3% referenční hodnotu, a dosáhnout tak revidovaného
střednědobého cíle, tedy strukturálního salda rozpočtu ne
méně než –0,5 % HDP do roku 2015 a vyrovnaného rozpočtu do roku 2020.
Postup úprav za účelem splnění tohoto cíle je přiměřený.
Opatření obsažená v programu a přijatá parlamentem na jaře 2010
jsou považována za přiměřená v rámci podpory rozpočtových
cílů a v období 2011–2013 by představovala roční fiskální
úsilí ve výši přibližně 1 % HDP. Dánsko dosáhne revidovaného
střednědobého cíle během časového rámce programu. Rizika ohrožující
rozpočtové cíle jsou vesměs vyrovnaná.
(8)
Dánské hospodářství začalo zpomalovat v
roce 2007 v souvislosti s korekcí na trhu s nemovitostmi, což
přispělo k problémům domácích bank, jež byly umocněny
vyšším počtem insolvencí a rostoucí nezaměstnaností. Recese byla
obtížná – mezi podzimem 2007 a jarem 2009 poklesla výroba o 8 % a míra
nezaměstnanosti vzrostla v roce 2010 na 7,4 %. Míra zaměstnanosti se
snížila ze 79,8 % v roce 2008 na 76,1 % v roce 2010, což postihlo zejména mladé
lidi. Výroba začala opět růst v roce 2009 a v roce 2010 dosáhl
růst reálného HDP 2,1 %. Oživení bylo taženo trvalou domácí poptávkou
(vyplývající rovněž z fiskální expanze), výrazným doplňováním zásob a
markantním hospodářským oživením hlavních obchodních partnerů Dánska.

(9)
Působením automatických stabilizátorů a
krizových opatření se celkové saldo veřejných financí, jež vykazovalo
v roce 2008 přebytek ve výši 3,2 % HDP, dostalo v roce 2009 do
schodku dosahujícího 2,7 % HDP. Na základě oznámení Dánska z jara 2010, že
rozpočtový schodek v roce 2010 přesáhne 5 % HDP, byl v červenci
2010 s Dánskem zahájen postup při nadměrném schodku. I když
neočekávané a dočasné zisky související se zdaněním výnosů
z důchodového pojištění vedly v minulém roce ke stabilizaci
rozpočtového schodku ve výši 2,7 % HDP, prognóza útvarů Komise z jara
2011 očekává v roce 2011 opětovný nárůst schodku na
přibližně 4 % HDP, což zdůraznilo potřebu
nepřetržitého a ambiciózního úsilí o konsolidaci v roce 2012. Znamená to
důsledné provádění opatření přijatých v konsolidační
dohodě z roku 2010 a kontrolu výdajů podle konvergenčního
programu, tak aby byla zajištěna náprava nadměrného schodku do roku
2013.
(10)
Důležitou úlohu při plnění
rozpočtových cílů hraje přísná kontrola, jež má zabránit
opakovanému překračování veřejných výdajů na místní a
regionální úrovni. V posledních 20 letech veřejné výdaje
nepřetržitě přesahovaly rozpočtové cíle. Vláda již
přijala určitá opatření, jež mají tuto otázku řešit, a
plánuje – jak uvádí konvergenční program – zavést nový systém kontroly
výdajů pod dohledem dánské Ekonomické rady.
(11)
V důsledku demografických faktorů klesne
počet obyvatel v produktivním věku (15–64 let) mezi roky 2010 a 2025
o zhruba 1,5 % a do roku 2040 o téměř 5 %. Ve střednědobém
horizontu by hospodářské oživení mohlo vést k napjaté situaci na trhu
práce, jak se ukázalo v letech hospodářského rozmachu. Třebaže je
míra zapojení na trhu práce již nyní vysoká, prostor pro další zvyšování
nabídky práce existuje. Dobrovolný předčasný odchod do důchodu
je u osob ve věku 60–64 let značně rozšířen. Míra
zaměstnanosti osob v této věkové kategorii tak dosahuje pouhých 40 %.
Kromě toho 10 % obyvatel v produktivním věku mladších 40 let
věku pobírá dávky v invaliditě nebo má pružné (dotované)
zaměstnání („flex-job“).
(12)
Od roku 1995 vykazuje produktivita klesající
tendenci. Jednou z příčin může být slabá výkonnost vzdělávacího
systému. I když Dánsko i nadále vynakládá na vzdělávací systém značné
prostředky, studijní výsledky jsou v některých klíčových
oblastech pouze průměrné a Dánsko má čtvrtou nejnižší
úroveň dosaženého vzdělání mládeže v EU. V roce 2009
dokončilo alespoň vyšší sekundární vzdělání pouze 70,1 % osob ve
věku 20–24 let (průměr EU činí 78,6 %). Výsledky PISA jsou
průměrné. Míra předčasného
ukončování studia na institucích odborného vzdělávání mládeže je
relativně vysoká – studium nedokončilo téměř 50 %
studentů. Kromě toho přibližně 20 % mladých lidí
nedokončilo deset let po opuštění základní školy vzdělání
přesahující nižší stupeň sekundárního vzdělání. Kvalitnější
vzdělávací systém by rovněž napomohl předcházet v budoucnu
nevyváženému zastoupení různých kvalifikací na trhu práce, který v
současné době vykazuje známky možného nadbytku nekvalifikovaných
pracovníků a nedostatku pracovníků s patřičnou kvalifikací.
Růst produktivity byl obzvlášť slabý ve stavebnictví a v odvětví
služeb. Jedná se zejména o místní služby, maloobchod, velkoobchod a osobní
služby, kde omezená hospodářská soutěž v určitých odvětvích
(např. vysoké překážky vstupu na trh) může vést k neoptimálnímu
rozdělování zdrojů. Striktní právní předpisy v oblasti územního
plánování omezují možnosti úspor z rozsahu v maloobchodu, jež by produktivitu
zvýšily. Vzhledem ke skutečnosti, že pouze 25 % veřejných zakázek
bývá zadáno v otevřeném řízení, vláda zahájila strategii, jejíž
cílem je prostřednictvím postupného zvyšování počtu veřejných
zakázek v obcích a regionech zvětšit hospodářskou soutěž ve
veřejných službách, a stanovila pro obce nový cíl, podle nějž by mělo
do roku 2015 z celkového počtu zakázek připadat 31,5 % na zakázky
veřejné.
(13)
Zadlužení domácností vyjádřené v HDP je
nevyšší v EU. Nárůst úrovně dluhu, k němuž docházelo na
základě rozmachu trhu s bydlením mezi roky 2004 a 2007, vytváří
potenciální rizika pro hospodářství a finanční stabilitu.
Třebaže jsou tato rizika mírnější díky propracovanému trhu
dluhopisů krytých hypotékou a celkově solidní finanční situaci
většiny domácností (majetek značně převažuje nad
zadlužením), byla v návaznosti na korekci cen nemovitostí zavedena pouze
omezená opatření, jež by procyklické výkyvy cen nemovitostí tlumila.
(14)
Dánsko učinilo řadu závazků v rámci
Paktu euro plus[4]. V zájmu zlepšení
fiskální udržitelnosti bylo dosaženo shody o zpřísnění sankčních
právních předpisů týkajících se kontroly výdajů na místní úrovni.
Vláda již předložila návrh na systém kompenzací s cílem jednak usnadnit
soukromá řešení pomoci bankám v obtížné situaci, jednak přispět
ke zvýšení finanční stability. Podpůrná opatření v
oblasti zaměstnanosti se zaměřují na prodloužení pracovního
života. V rámci podpory konkurenceschopnosti se příslušný balíček
iniciativ zaměřuje především na stavebnictví a odvětví
služeb. Tyto závazky se týkají čtyř oblastí paktu. Celkově se
opatření shodují s opatřeními přijatými v návaznosti na
roční analýzu růstu a představují pokrok při plnění
cílů strategie Evropa 2020, a to zejména v oblasti zaměstnanosti. I
když řada ohlášených závazků již byla zavedena, měla by být v
blízké budoucnosti realizována důležitá opatření, jež mají posílit
rozpočtovou kázeň (na místní úrovni) a podpořit
zaměstnanost. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v
doporučení.
(15)
Komise posoudila konvergenční program a
národní program reforem, včetně závazků Paktu euro plus[5].
Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k
tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v
Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních
rozhodnutí z úrovně EU. V tomto ohledu se Komise domnívá, že
nepřetržité a ambiciózní úsilí o fiskální konsolidaci by mělo v roce
2011 a následujících letech pokračovat. Rovněž by měla být
přijata další opatření s cílem zvyšovat nabídku práce prostřednictvím
omezování předčasného odchodu do důchodu a zacílení na konkrétní
skupiny, zlepšovat kvalitu vzdělávání, posilovat hospodářskou
soutěž v klíčových odvětvích a dále stabilizovat trh
nemovitostí.
(16)
Na základě tohoto posouzení a také s
přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 2. června 2010 podle
čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada přezkoumala
aktualizovaný konvergenční program Dánska na rok 2011 a její stanovisko[6]
se odráží zejména v doporučení 1). S přihlédnutím k závěrům
Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program
reforem Dánska,
DOPORUČUJE, aby Dánsko v období
2011–2012 provedlo tato opatření:
(1)
provést plánovaná opatření k fiskální
konsolidaci v roce 2011 a 2012 a napravit nadměrný schodek do roku 2013;
urychlit snižování schodku veřejných financí, pokud se hospodářská
situace bude vyvíjet lépe, než se momentálně očekává; posílit
kontrolu výdajů přijetím závazných víceletých výdajových stropů
pro místní, regionální a ústřední správu, jež budou v souladu s celkovými
střednědobými cíli souhrnného rozpočtu;
(2)
postupně podle plánu ukončovat systém
dobrovolného předčasného odchodu do důchodu; reformovat systém
invalidních důchodů a lépe zacílit systémy dotovaného
zaměstnávání (tzv. systém flex-job) na nejzranitelnější
skupiny;
(3)
urychlit provádění reforem zaměřených
na zkvalitnění vzdělávacího systému; snížit míru
předčasného ukončování studia, zejména v oblasti odborného
vzdělávání, a zvýšit počet dostupných učňovským míst;
(4)
přijmout opatření k odstranění
překážek pro hospodářskou soutěž, zejména v odvětví místních
služeb a maloobchodu, prostřednictvím přezkumu právních
předpisů o využívání půdy a otevřením zadávání zakázek
v obcích a regionech;
(5)
podporovat stávající stabilizaci trhu nemovitostí v
návaznosti na nedávnou korekci cen a zároveň přijmout preventivní opatření
na posílení střednědobé stability trhu s bydlením a
finančního systému včetně reformy systému hypoték a daně z nemovitosti.

V Bruselu dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. , , s. .
[3]               Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že
platí i pro rok 2011.
[4]               Více podrobností o učiněných závazcích v rámci
Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 713.
[5]               SEK(2011) 713.
[6]               Na něž odkazuje čl. 9 odst. 3 nařízení
Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52013DC0392

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Nizozemsku /* COM/2013/0392 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných
financí v Nizozemsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují nadměrných
schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný
růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)       Dne 2. prosince 2009 Rada
v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že Nizozemsko má nadměrný
schodek, a v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997
o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku vydala
doporučení k nápravě nadměrného schodku[1]
nejpozději do roku 2013[2].
S cílem snížit schodek veřejných financí pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a
udržitelným způsobem bylo nizozemským orgánům doporučeno, aby v roce 2010
provedly fiskální opatření podle plánu uvedeného v rozpočtu 2010 a aby v roce
2011 zahájily konsolidaci s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2013. Za
tímto účelem bylo Nizozemsku doporučeno zajistit průměrné roční fiskální úsilí
ve výši ¾ % HDP v období 2011–2013, definovat opatření, jež jsou nutná pro
odstranění nadměrného schodku do roku 2013, umožní-li to cyklické podmínky, a
urychlit snížení schodku v případě, že hospodářské či rozpočtové podmínky budou
příznivější, než se v daném čase předpokládalo. Rada stanovila lhůtu na přijetí
účinných opatření na 2. června 2010.
(4)       Dne 15. června 2010 Komise
dospěla k závěru, že na základě prognózy útvarů Komise z jara 2010 přijalo
Nizozemsko účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 2. prosince
2009, aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než referenční
hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při
nadměrném schodku nejsou proto nutné.
(5)       Podle čl. 3 odst. 5 nařízení
(ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise přijmout revidované doporučení
podle čl. 126 odst. 7 SFEU, a to pokud byla přijata účinná opatření a pokud po
přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Výskyt
nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní
dopad na rozpočet se posuzuje na základě hospodářské prognózy, která byla podkladem
pro doporučení Rady.
(6)       V souladu s čl. 126 odst. 7
SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit
dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve
stanovené lhůtě. Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž
má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného
schodku. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále
požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z
níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního
salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných
opatření, dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP.
(7)       Prognóza útvarů Komise z
podzimu 2009, která byla podkladem pro doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
Smlouvy o ES ze dne 2. prosince 2009, předpokládala, že se nizozemská ekonomika
zpomalí v roce 2009 o 4,5 % a v letech 2010 a 1012 pak dojde k mírnému oživení
s nárůstem HDP o ¼ % a 1 ½ %. Prognóza již léta 2012 a 2013 nezahrnovala, ale
za předpokladu postupného uzavírání velké záporné mezery výstupu do roku 2015
se v letech 2012 a 2013 očekával vyšší růst než v roce 2011. V roce 2009 klesl
růst HDP o 3,7 %, což je méně, než předpokládala prognóza útvarů Komise z
podzimu 2009, a rok 2010 přinesl silnější oživení, které díky vývozu činilo 1,6
%, nicméně v roce 2011 hospodářský růst zpomalil na 1 % a v roce 2012 se
nizozemská ekonomika vrátila do recese. V roce 2011 již Nizozemsko zaznamenalo negativní
tempo růstu ve všech čtvrtletích, kromě prvního, a v roce 2012 se nizozemská
ekonomika zpomalila o 1 %. Mezičtvrtletní tempo růstu bylo mírně pozitivní v
první polovině roku, avšak poté prudce kleslo. Celkově se růst HDP ukázal
významně nižší, než se dalo předpokládat na základě modelu normálního
cyklického oživení, a značný pokles ekonomiky negativně ovlivnil zaměstnanost;
došlo ke zvýšení nezaměstnanosti, růst reálných mezd byl negativní a domácí
poptávka poklesla.
(8)       Prognóza útvarů Komise z jara
2013 uvádí, že reálný HDP v roce 2013 opět poklesne, a to o 0,8 %, přestože se
očekává, že od druhé poloviny roku se růst postupně vrátí do kladných hodnot.
Předpokládá se, že zatímco vývoj na trhu přispěje k oživení, pokles domácí
poptávky bude pokračovat až do roku 2013. Nejistota ohledně obecného
hospodářského výhledu, provádění reformních návrhů a případná dodatečná
konsolidační opatření ještě více zpomalují domácí poptávku. Očekává se, že v
roce 2014 se tempo vývozu i dovozu zrychlí, přičemž domácí poptávka by měla
pomalu narůstat, a podpořit tak slabé oživení doprovázené růstem reálného HDP o
0,9 %.
(9)       Nizozemsko se rozhodlo, že
odloží fiskální korekci do roku 2011. Tento přístup byl podpořen v roce 2009
doporučením Rady, které konkrétně vybídlo k tomu, aby byl proveden rozpočet na
rok 2010 a v roce 2011 byla zahájena konsolidace. Nizozemsko následně navrhlo
víceletý balíček obsahující zejména opatření založená na výdajích na období
2011–2015. Provádění opatření, která mají být realizována do roku 2013, je
obecně na dobré cestě. Poté, co bylo v letech 2009 a 2010 dosaženo v oblasti
reálného HDP určitého zlepšení výkonnosti nad úroveň, kterou předpokládala
prognóza útvarů Komise z jara 2009, jež byla podkladem pro doporučení Rady
týkající se postupu při nadměrném schodku, se hospodářská výkonnost Nizozemska
od roku 2011 výrazně zhoršila. To se promítlo do podobného vývoje ve veřejných
financích, přičemž do roku 2011 včetně bylo v oblasti rozpočtových cílů
dosaženo určitého počátečního zlepšení výkonnosti nad očekávanou úroveň. V roce
2011 dosáhl schodek veřejných financí 4,5 % HDP a v roce 2012 se pak jeho míra
následně snížila na -4,1 % HDP. Výkyvy hospodářského růstu, které se staly
hybnou silou schodku, měly vliv zejména na státní příjmy. Počáteční oživení po
finanční krizi, doprovázené v roce 2010 a v první části roku 2011 silnější
hospodářskou činností, než se očekávalo, zprvu vedlo k poměrně dobrým výsledkům
v oblasti příjmů. Následně však byly příjmy v důsledku zpomalení růstu nižší,
než se předpokládalo, zejména v druhé polovině roku 2011 a v roce 2012. Očekává
se, že tento nepříznivý vývoj bude pokračovat, což je důvodem špatných vyhlídek
pro oblast schodku. Celkový vývoj odráží cyklickou citlivost příjmů, která
Nizozemsko tradičně charakterizuje.
(10)     Podle prognózy útvarů Komise z
jara 2013 se očekává, že celkový schodek veřejných financí se v roce 2013 dále
zlepší na úroveň 3,6 % HDP, a to v důsledku značných konsolidačních opatření
zejména v oblasti příjmů, konkrétně zvýšení sazby DPH a zvýšení spotřebních
daní, zatímco na straně výdajů přispěje ke konsolidaci zmrazení platů státních
zaměstnanců a valorizace pásem daně z příjmu. Kromě toho bude schodek v roce
2013 ovlivněn jednorázovými operacemi[3].
Prodej licencí na mobilní telefonii v síti 4G a zestátnění společnosti SNS
Reaal (tyto kroky ovlivnily rok 2013) se do značné míry vzájemně kompenzují.
Celkově však jednorázové operace sníží schodek asi o 0,2 % HDP, zejména pokud
jde o vyplácení dividend z De Nederlandsche Bank a náhradu státních příspěvků
na rozšíření přístavů ze strany Havenbedrijf Rotterdam. Konkrétní a dohodnutá
opatření, která jsou zahrnuta do víceletých finančních prognóz, s sebou
přinášejí pokračující úspory v roce 2014. Kromě toho pozitivní jednorázové
operace vyplývající z toků dividend z De Nederlandsche Bank a odvod bank z
důvodu krize sníží celkový schodek veřejných financí. Jelikož se však očekává,
že příjmy zůstanou v důsledku pomalého tempa oživení nízké, předpokládá se, že
schodek veřejných financí se v roce 2014 ustálí na úrovni 3,6 % HDP. Prognóza
útvarů Komise z jara 2013 neobsahuje dodatečný konsolidační balíček na rok
2014, který vláda navrhla v březnu 2013 a poté v dubnu 2013 dočasně stáhla v
reakci na uzavřenou dohodu se sociálními partnery.
(11)     S fiskálním výhledem na rok
2014 a následující roky jsou spojena nezanedbatelná rizika provádění. Pokud jde
o opatření zahrnutá v koaliční dohodě, vyplývají tato rizika zejména z
předpokládaného zvýšení efektivity, jehož má být dosaženo prostřednictvím
decentralizace úkolů směrem na obce. Koaliční dohody jsou v Nizozemsku tradičně
prováděny bez větších změn. V poslední době bylo zaznamenáno několik případů
podstatných změn, které například odrážejí přehodnocení původních plánů
koaličními partnery nebo dohodu se sociálními partnery. V každém případě
naznačuje prognóza celkového schodku veřejných financí na rok 2014, že pro
snížení celkového schodku veřejných financí pod úroveň 3 % HDP jsou zapotřebí
zásadní dodatečná opatření.
(12)     Podle prognózy útvarů Komise z
jara 2013 se očekává, že během přizpůsobovacího období 2010–2013 dojde ke
zlepšení strukturálního salda v průměru o 0,7 % HDP ročně, nicméně se
předpokládá, že v roce 2014 se zhorší přibližně o 0,3 procentního bodu. Na
základě prognózy z jara 2013 by se tedy průměrné fiskální úsilí mělo v období
let 2011–2013 přibližovat požadovaným ¾ % HDP. Po úpravě v důsledku výrazné
revize růstu potenciálního výstupu směrem dolů oproti situaci z roku 2009, kdy
bylo vydáno doporučení k postupu při nadměrném schodku, jakož i v důsledku
dopadu těchto revidovaných hodnot na skladbu hospodářského růstu na straně
příjmů, převyšuje průměrné roční strukturální úsilí (ve výši 1,1 % HDP) výrazně
doporučené průměrné roční fiskální úsilí (ve výši ¾ % HDP) na období let
2011–2013, které je požadováno v doporučení Rady týkajícím se postupu při
nadměrném schodku z roku 2009. Nizozemsko může být tudíž považováno za členský
stát, který přijal účinné opatření v souladu s doporučením Rady. V období
2011–2013 dosahuje celkové fiskální úsilí podle přístupu zdola nahoru 4 % HDP,
což je přibližně 1,3 % HDP ročně, a je téměř rovnoměrně rozděleno mezi příjmová
a výdajová opatření. Posouzení fiskálních konsolidačních opatření zdola nahoru
přijatých v letech 2010–2013 tudíž potvrzuje závěr, že Holandsko přijalo účinná
opatření.
(13)     Dynamika dluhu v Nizozemsku je
nepříznivá. V roce 2008 byla významná opatření vlády na podporu nizozemských
bank hlavním faktorem růstu poměru veřejného dluhu, který se tak zvýšil na 58,5
% HDP z 45,3 % HDP v roce 2007. V období let 2008–2012 se stále zvyšoval a v
roce 2012 dosáhl úrovně 71,2 %. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 se
očekává, že míra zadlužení dále vzroste na úroveň 74,6 % HDP v roce 2013 a 75,8
% HDP v roce 2014. Je to především výsledek přetrvávajících celkových schodků
veřejných financí v kombinaci s nízkým růstem nominálního HDP, zatímco operace
Evropského nástroje finanční stability (EFSF) a Evropského mechanismu stability
(ESM) související s veřejným dluhem ovlivňují růst relativně málo. Nárůst
předpokládané míry zadlužení pro rok 2013 zahrnuje operace zvyšující dluh,
které odpovídají přibližně 1 % HDP a týkají se zestátnění společnosti SNS Reaal
na začátku roku 2013 (kromě opatření, která zvyšují schodek na přibližně 0,6 %
HDP).
(14)     V souladu s pravidly Paktu o
stabilitě a růstu a s ohledem na všechny tyto faktory, zejména významné
zhoršení rozpočtové pozice v důsledku slabší celkové pozice ekonomiky v
porovnaní se situací, ze které vycházelo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
SFEU, se jeví jako vhodné stanovit novou lhůtu pro odstranění nadměrného
schodku v Nizozemsku do roku 2014.
(15)     V situaci značné nejistoty
provázející vývoj ekonomiky a rozpočtu by měl být rozpočtový cíl doporučený pro
poslední rok období nápravy jasně stanoven pod referenční hodnotu, aby se tak v
požadované lhůtě zaručilo účinné a trvalé dosažení nápravy.
(16)     Udělení dodatečného roku na
odstranění nadměrného schodku by bylo přiměřené průběžným cílům celkového
schodku veřejných financí na úrovni 3,6 % HDP na rok 2013 a 2,8 % HDP na rok
2014. Zlepšení strukturálního rozpočtového
salda vyplývající z těchto cílů dosahuje 0,6 % HDP v roce 2013 a 0,7 % HDP v
roce 2014. K dosažení výše uvedených strukturálních cílů by nizozemské orgány
musely zajistit provedení předpokládaného strukturálního úsilí v roce 2013 a
přijmout v roce 2014 dodatečná konsolidační opatření představující alespoň 1,2
% HDP, doplňující opatření, která jsou již zahrnuta v základním scénáři. Tyto
cíle zohledňují potřebu kompenzovat negativní sekundární účinky fiskální
konsolidace na veřejné finance, a to prostřednictvím dopadu na růst HDP.
(17)     Zpráva Evropské komise o
fiskální udržitelnosti z roku 2012 uvádí, že Nizozemsko není v krátkodobém
výhledu vystaveno riziku fiskálního tlaku. Ve střednědobém až dlouhodobém
výhledu je země vystavena střednímu riziku, pokud jde o udržitelnost. Ačkoli je
důchodová reforma z roku 2013 významným pozitivním krokem, jsou zapotřebí
dodatečná opatření, zejména ta, která se týkají snižování výdajů na dlouhodobou
péči, tak aby byla v plném rozsahu zajištěna dlouhodobá udržitelnost veřejných
financí.
(18)     Nizozemsko splňuje podmínky
pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného schodku veřejných financí,
jak jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
(1)
Nizozemsko by mělo odstranit současný nadměrný
schodek nejpozději do roku 2014.
(2)
Nizozemsko by mělo dosáhnout cíle celkového schodku
ve výši 3,6 % HDP v roce 2013 a 2,8 % HDP v roce 2014, což odpovídá zlepšení
strukturálního salda v uvedených letech ve výši přibližně 0,6 % a 0,7 % HDP,
jak je uvedeno v aktualizované prognóze útvarů Komise z jara 2013.
(3)
Nizozemsko by mělo provést víceletá opatření, která
již byla přijata v rámci rozpočtu na rok 2013, a zároveň být připraveno je
kompenzovat v případě, že by se jejich výnos ukázal být menší, než se v
současnosti předpokládá, a provést dodatečná opatření k dosažení nápravy
nadměrného schodku v roce 2014. Rada stanoví pro Nizozemsko lhůtu 1 měsíce, aby
přijalo účinná opatření, a v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č.
1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem
dosažení cílů.
Kromě toho bude v zájmu zajištění úspěchu
strategie fiskální konsolidace důležité, aby byla fiskální konsolidace
podpořena komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady,
jež byla Nizozemsku adresována v rámci evropského semestru, a zejména těmi,
která se týkají preventivní složky postupu při makroekonomické nerovnováze.
Toto doporučení je určeno Nizozemskému
království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném
schodku v případě Nizozemska jsou k dispozici na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/netherlands_en.htm
[3]               Tímto výkladem klasifikace příslušných operací není
dotčeno formální posouzení Eurostatu.