               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 509 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Španělsku doporučila
                  5
                , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Španělsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada v doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučuje, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Španělska je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

               (5)Nástroj Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj poskytne finanční podporu na provádění reforem a investic, což bude znamenat fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem udržitelnosti měly své rozpočty zaměřit na zachování podpůrné fiskální politiky v roce 2022 s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Dne 30. dubna 2021 předložilo Španělsko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability na rok 2021.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Španělska 11,0 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 120,0 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila 8,1 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření ve výši 4,0 % HDP na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Španělsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 8,0 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Španělska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku a kritérium dluhu není splněno.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce příslušných orgánů vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Odchylka 0,6 procentního bodu HDP mezi odhady Komise (5,9 %) a programu (6,5 %) týkajícími se růstu HDP v roce 2021 je vysvětlena poněkud odlišnými profily výdajů souvisejícími s granty Nástroje pro oživení a odolnost. Komise očekává postupnější čerpání grantů, zatímco makroekonomický scénář programu stability počítá s větším předstihem při čerpání prostředků, což povede k vyššímu hospodářskému růstu. Na rok 2022 se projekce v podstatě shodují jen s malým rozdílem.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 11,0 % HDP v roce 2020 na 8,4 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 119,5 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 5,8 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021, která předpokládá schodek ve výši 7,6 % HDP. Rozdíl je vysvětlen rozdílem v projekcích vládních výdajů. Komise zejména očekává, že vládní výdaje na sociální transfery a ostatní výdaje budou nižší, než se předpokládalo v programu stability.

               (12)Španělsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Španělskem v letech 2020 a 2021 byla v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (13)Program stability na rok 2021 předpokládá investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,04 % HDP v roce 2020, 1,8 % v roce 2021, 1,9 % v roce 2022, 1,4 % v roce 2023 a 0,1 % v roce 2024. Plánuje se, že finanční prostředky z nástroje budou téměř zcela využity během programového období, neboť přibližně 95 % grantů Nástroje pro oživení a odolnost přidělených Španělsku bude využito v letech 2021–2023. Program rovněž uvádí možnost požádat v pozdější fázi o úvěry v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 6,3 % HDP. To by mohlo zdvojnásobit rozsah španělského plánu na podporu oživení a odolnosti. Fiskální projekce programu stability však nezahrnují přímý dopad grantů Nástroje pro oživení a odolnost na plány výdajů a příjmů, ale pouze nepřímý dopad na příjmy související s vyšším růstem HDP. Prognóza Komise z jara nezahrnuje v plném rozsahu granty Nástroje pro oživení a odolnost, jak Španělsko plánovalo ve svých rozpočtových projekcích do roku 2022, a to kvůli různým předpokladům, že projekty v rámci španělského plánu na podporu oživení a odolnosti pokročí do fáze, kdy budou výdaje skutečně realizovány, aby začaly mít dopad i na růst HDP.

               (14)Stanovené ukazatele fiskální korekce uvedené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Fiskální politika se proto měří změnou primárních výdajů (bez diskrečních opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkové fiskální politiky se analýza zaměřuje také na posouzení, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Španělska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,0 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 115,1 % HDP. Tyto projekce jsou v podstatě v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na −0,5 % HDP
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,6 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na zlepšení skladby vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobou fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změny klimatu a zdravotní problémy. Na straně příjmů posílila krize způsobená onemocněním COVID-19 význam reforem zaměřených na účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Plány na podporu oživení a odolnosti umožní zlepšit skladbu vnitrostátních rozpočtů.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí ze 4,0 % v roce 2023 na 3,2 % HDP v roce 2024. V horizontu programu se návrat schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP neplánuje.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na +0,9 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,9 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu
                  13
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 2 ½ %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Španělska podpořit.

               (18)Očekává se, že míra veřejného zadlužení se sníží z 113,3 % HDP v roce 2023 na 112,1 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která by měla v průběhu času klesat pouze postupně, bude členský stát ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu
                  14
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní, přičemž budou obsahovat určitý diferencovaný kvantifikovaný prvek jakožto součást pokynů pro střednědobý horizont. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Španělskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE ŠPANĚLSKU:

               1.V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Španělska a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020, Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 54.

                     (6)

                        Čeká se na konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění dohodnuté Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                  Úř. věst.
                   L57, 18.2.2021, s.17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,5 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 517 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Maďarsku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Maďarsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  6
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (4)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  7
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (5)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  8
               .

               (6)Dne 30. dubna 2021 předložilo Maďarsko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

               (7)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Maďarska 8,1 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 80,4 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -5,9 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 6,3 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Maďarsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši přibližně 6,8 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Maďarska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

               (8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 opatrný. Konvergenční program předpokládá růst reálného HDP ve výši 4,3 % v roce 2021 a 5,2 % v roce 2022, tedy slabší oživení, než předpokládá jarní prognóza Komise, především z důvodu očekávaného pomalejšího oživení vývozu a soukromé spotřeby. Prognózy v konvergenčním programu týkající se míry růstu nominálního HDP a hlavních základů daně včetně náhrad zaměstnancům a soukromé spotřeby jsou oproti prognóze Komise z jara 2021 mírně nižší a v roce 2022 v podstatě podobné.

               (9)Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 8,1 % HDP v roce 2020 na 7,5 % HDP v roce 2021, přičemž míra zadlužení se má snížit na 79,9 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -5,1 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 3,0 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá v roce 2021 nižší míru schodku (6,8 %) a míru zadlužení (78,6 %), což odráží silnější hospodářský růst a růst daňových příjmů.

               (10)Maďarsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Maďarskem v letech 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Zdá se, že některá z diskrečních opatření přijatých vládou v letech 2020 a 2021 nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V roce 2023, mimo časový rámec prognózy Komise, se zbývající dopad uvedených opatření, která nejsou dočasná, předběžně odhaduje na přibližně 2 % HDP, což zahrnuje především zvyšování mezd zdravotnických pracovníků, postupné opětovné zavedení výplaty 13. důchodu a osvobození od daně z příjmu fyzických osob pro zaměstnance mladší 25 let.

               (11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 objemu 0,9 % HDP, v roce 2022 0,9 % HDP, v roce 2023 1,0 % HDP, v roce 2024 0,6 % HDP a v roce 2025 0,4 % HDP. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí plně nezahrnuje, neboť v době uzávěrky nebyly k dispozici dostatečně podrobné informace o národním plánu pro oživení a odolnost. Namísto toho se v prognóze Komise předpokládá lineární absorpce plného objemu přidělených grantů během celého trvání Nástroje pro oživení a odolnost, které začíná druhým pololetím 2021 a končí v roce 2026. V důsledku toho investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosahují v prognóze Komise výše 0,4 % HDP v roce 2021 a 0,8 % HDP v roce 2022.

               (12)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů produkční mezery. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě významných převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  9
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (13)Podle konvergenčního programu z roku 2021 má schodek sektoru vládních institucí v Maďarsku v roce 2022 klesnout na 5,9 % HDP, zejména v důsledku hospodářského oživení. Míra zadlužení se má snížit na 79,3 % HDP. V prognóze Komise z jara 2021 se předpokládá nižší míra schodku (4,5 %) a míra zadlužení (77,1 %) v důsledku silnějšího hospodářského růstu a růstu daňových příjmů, jakož i nižšího základu schodku v roce 2021 v prognóze Komise.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na +0,7 % HDP
                  10
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  11
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 1,0 procentního bodu HDP.

               (14)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmy, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (15)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 3,9 % HDP v roce 2023 na 3,0 % HDP v roce 2024 a 2,0 % HDP v roce 2025. Schodek sektoru vládních institucí tak v roce 2024 podle plánu již nepřekročí 3 % HDP.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na +0,3 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,4 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,6 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 6¾ %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Maďarska podpořit.

               (16)Míra zadlužení by se měla snížit ze 77,5 % HDP v roce 2023 na 75,7 % HDP v roce 2024 a 73,1 % HDP v roce 2025. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Maďarsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  14
               .

               (17)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Maďarskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE MAĎARSKU:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Maďarska a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 107).

                     (6)

                  Úř. věst.
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19 – reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (10)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (11)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 518 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Maltě doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijala veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Maltě doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada ve svém doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučila, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Malty je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost. Zdá se však, že některá opatření nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (5)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Malta předložila svůj program stability z roku 2021 dne 30. dubna 2021, tedy v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Malty 10,1 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 54,3 % HDP. Meziroční zhoršení primárního rozpočtového salda činilo 10,6 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 5,7 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Malta rovněž poskytla podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 3,9 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Malty, neboť její schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v roce 2021 opatrný a v roce 2022 příznivý. Program stability předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2021 o 3,8 % a v roce 2022 jeho růst zrychlí na 6,8 %. V roce 2021 má být růst poháněn výhradně domácí poptávkou, zatímco v roce 2022 by měl k růstu kladně přispívat také vnější sektor. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá hladší trajektorii růstu, přičemž HDP má vzrůst o 4,6 % v roce 2021 a o 6,1 % v roce 2022. Odlišný profil prognózy růstu Komise lze do značné míry vysvětlit optimističtějším výhledem týkajícím se soukromé a veřejné spotřeby v roce 2021 a pomalejším růstem investic v roce 2022.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 10,1 % HDP v roce 2020 na 12,0 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má vzrůst na 65,0 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 12,5 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 5,6 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Malta v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijala rozpočtová opatření, aby posílila kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie a poskytla pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Maltou v letech 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (13)Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 0,3 %, v roce 2022 0,8 %, v roce 2023 0,6 %, v roce 2024 0,3 % a v roce 2025 0,1 % HDP. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí plně nezahrnuje, neboť v době uzávěrky nebyly k dispozici dostatečně podrobné informace o národním plánu pro oživení a odolnost. Namísto toho prognóza Komise předpokládá zjednodušenou a lineární integraci výdajů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost.

               (14)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Malty z roku 2021 se má její schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,6 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má zvýšit na 65,8 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na 2,1 % HDP
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 3,9 % HDP v roce 2023 na 2,9 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí podle plánu již nepřekročí 3 % HDP.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 1,3 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP
                  13
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5½ %
                  14
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Malty podpořit.

               (18)Míra zadlužení se má z 66 % HDP v roce 2023 snížit na 65,6 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Malta ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  15
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Maltou v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE MALTĚ:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 116).

                     (6)

                        Čeká se na konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění schválené Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                  Úř. věst.
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 1,1 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,5 procentního bodu HDP.

                     (14)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (15)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 502 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Bulharsku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Bulharsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  6
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (4)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  7
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (5)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  8
               .

               (6)Dne 5. května 2021 předložilo Bulharsko po uplynutí lhůty stanovené v článku 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

               (7)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Bulharska 3,4 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 25 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila −5,5 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 3,2 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Bulharska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku je splněno.

               (8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 opatrný, jelikož nebere v úvahu finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost. Předložený základní scénář proto není přímo srovnatelný s prognózou Komise. Navíc prognóza Komise očekává vyšší tempo růstu vývozu vzhledem k optimistickým předpokladům, pokud jde o zahraniční poptávku.

               (9)Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 3,4 % HDP v roce 2020 na 5,6 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 vzrůst na 27,4 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout −7,8 % HDP. Faktory způsobující předpokládaný růst nominálního a primárního schodku veřejných financí, a tudíž i dluhu, nejsou v konvergenčním programu podrobně vysvětleny a působí i přes skončení platnosti některých diskrečních rozpočtových opatření. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021. Podle prognózy Komise z jara 2021 se očekává, že v roce 2021 schodek poklesne na 3,2 % HDP a míra zadlužení na 24,5 % HDP. Rozdíl pramení hlavně z projekce dalších příjmů, které by se podle konvergenčního programu měly v roce 2021 snížit o 2,5 procentního bodu HDP, což je výrazně pod historickými úrovněmi. Faktory tohoto snížení v konvergenčním programu nejsou objasněny.

               (10)Bulharsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Bulharskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2020 0,02 %, v roce 2021 0,3 %, v roce 2022 0,8 %, v roce 2023 1,4 %, v roce 2024 1,7 %, v roce 2025 2,6 % a v roce 2026 1,8 % HDP. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

               (12)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  9
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (13)Podle konvergenčního programu Bulharska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 2,7 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 28,6 % HDP. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na −1,4 % HDP
                  10
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,8 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu HDP
                  11
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 1 procentní bod HDP.

               (14)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (15)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí na 3,1 % HDP v roce 2023. Informace týkající se roku 2024 konvergenční program neuvádí.

               Na základě programu Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – odhaduje na −0,6 % HDP v roce 2023. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,6 procentního bodu HDP v roce 2023. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,4 procentního bodu HDP v roce 2023
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentní bod HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5 %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Bulharska podpořit.

               (16)Míra zadlužení se má v roce 2023 zvýšit na 29,3 % HDP. Informace týkající se roku 2024 konvergenční program Bulharska neuvádí. Bulharsko bude ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu
                  14
               .

               (17)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Bulharskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE BULHARSKU:

               1.V roce 2022 usilovat o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Udržet růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci   Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 8).

                     (6)

                  Úř. věst.
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021)500 final.

                     (9)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (10)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (11)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Toto doporučení se týká rozhodnutí, kterým se Komise zmocňuje, aby se jménem Unie zúčastnila jednání o částečné revizi Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 (dále jen „dohoda“), o jejichž zahájení rozhodla Mezinárodní rada pro Kávu.

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Mezinárodní dohoda o kávě z roku 2007

                  Evropská unie je smluvní stranou dohody.

                  Cílem Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 (dále jen „dohoda“) je zajistit posílenou mezinárodní spolupráci v souvislosti se světovými záležitostmi týkajícími se kávy a souvisejícími otázkami, zajistit fórum pro mezivládní konzultace o kávě a o způsobech, jak zlepšit světovou ekonomiku kávy, usnadnit obchod shromažďováním a poskytováním informací o světovém trhu s kávou a podpořit zvýšenou poptávku po kávě v celosvětovém měřítku. Hlavním cílem dohody je povzbudit smluvní strany k rozvoji udržitelného odvětví kávy z hospodářského a sociálního hlediska a z hlediska životního prostředí.

                  Dohoda byla podepsána v roce 2007 a vstoupila v platnost dne 2. února 2011 na období deseti let; poté byla prodloužena o jeden rok (do 1. února 2022). V případě potřeby lze dohodu prodloužit maximálně o osm let.

               •Mezinárodní organizace pro kávu a Mezinárodní rada pro kávu

                  Článek 6 dohody stanoví, že Mezinárodní organizace pro kávu (dále jen „ICO“ nebo „organizace“), zřízená podle Mezinárodní dohody o kávě z roku 1962, spravuje ustanovení této dohody a dohlíží na její provádění.

                  Podle článku 9 dohody odpovídá Mezinárodní rada pro kávu (dále jen „rada“) jakožto nejvyšší orgán organizace za výkon všech funkcí nezbytných pro provádění dohody. Rada je složena ze všech členů organizace (článek 8 dohody).

                  Podle článku 49 dohody může rada navrhnout změny dohody a sdělit je všem smluvním stranám. Článek 14 dohody stanoví, že rada v zásadě přijímá všechna rozhodnutí, včetně změn dohody, na základě konsensu. Pokud nelze konsensu dosáhnout, přijímá rada rozhodnutí a doporučení na základě odděleného hlasování většinou nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících vyvážejících členů a nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících dovážejících členů, přičemž hlasy jsou počítány odděleně.

                  Podle článku 12 dohody mají členové rady celkem 2 000 hlasů. Každý člen rady má konkrétní počet hlasů, který každoročně určuje rada v souladu s kritérii stanovenými v dohodě. Rozdělení hlasů rovněž určuje výši příspěvku člena (čl. 20 odst. 2 dohody). Unie je v současnosti největším přispěvatelem této organizace.

               •Přezkum Mezinárodní dohody o kávě

               Částečný přezkum za účelem reformy dohody je nezbytný a je jednoznačně v zájmu Unie, aby se dále sladila s postupy, jež Unie prosazuje v jiných mezinárodních komoditních radách, a aby byl zohledněn vývoj na celosvětovém trhu s kávou od roku 2007. To bylo pravidelně nastiňováno na posledních zasedáních rady v letech 2019 až 2020.

               V roce 2019 zřídila organizace na žádost rady pracovní skupinu pro revizi dohody.

               Hlavní změny, jež jsou v rámci revize dohody navrženy, se týkají řízení organizace, možného přezkumu systému hlasování a příspěvků a účasti soukromého sektoru a občanské společnosti na činnosti organizace.

               Změna obecného účelu dohody, který je nastíněn v jejím článku 1, není zamýšlena.

                  Pokyny Komise k doporučeným změnám jsou uvedeny v příloze.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje otázky zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu zamýšlené dohody i jmenování vyjednavače nebo vedoucího vyjednavačského týmu Unie.

               V čl. 218 odst. 4 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

               Zamýšlené směrnice pro jednání by měly vyjednavači jménem Unie poskytnout prostředky k dosažení celkových cílů stanovených v bodě 1. Tyto směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

                  Procesněprávním základem navrhovaného doporučení je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Unie je smluvní stranou dohody a v radě je zastupována Komisí. Členské státy EU nejsou samostatnou smluvní stranou dohody. Jednání ohledně částečné revize dohody ze strany Unie náleží do oblasti výlučné pravomoci Unie.

               •Proporcionalita

               Revize dohody v zájmu vylepšení a modernizace dohody je v zájmu Unie. Účast EU v organizaci je v současné době prospěšná pro Unii i ostatní členské státy organizace. Očekává se, že modernizace dohody vzbudí větší zájem o organizaci a že může přilákat nové členy a zvýšit význam její činnosti.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Unie je smluvní stranou dohody a její členství má od roku 2007 všeobecnou podporu odvětví kávy EU i většiny členských států EU. Není považováno za nezbytné provést konzultace se zúčastněnými stranami, které by se týkaly postupu, jehož cílem je pouze zachovat členství EU v organizaci, třebaže podle souboru pravidel, která jsou v souladu s pravidly uplatňovanými ostatními mezinárodními komoditními orgány, jejichž je EU členem.

               •Posouzení dopadů

                  Plnohodnotné posouzení dopadů není nutné, jelikož není pravděpodobné, že by opatření mělo významné hospodářské, environmentální nebo sociální dopady. Úspěšná změna dohody by vedla k reformě správy, která je považována za klíčový první krok k modernizaci dohody, a také k aktivnější účasti členů organizace na její činnosti.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Neočekává se, že by zahájení jednání mělo dopad na rozpočet.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie je smluvní stranou Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 (dále jen „dohoda“) a členem Mezinárodní organizace pro kávu (dále jen „organizace“). Unie dohodu uzavřela rozhodnutím Rady 2008/579/ES
                  1
                a dohoda vstoupila v platnost dnem 2. února 2011.

               (2)Podle článku 9 dohody odpovídá Mezinárodní rada pro kávu (dále jen „rada“) jakožto nejvyšší orgán organizace za výkon všech funkcí nezbytných pro provádění dohody.

               (3)Podle článku 49 dohody může rada navrhnout změnu dohody, o níž rozhodnou členové. Článek 14 dohody stanoví, že rada v zásadě přijímá všechna rozhodnutí na základě konsensu. Pokud není konsensu dosaženo, přijímá rada rozhodnutí na základě odděleného hlasování většinou nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících vyvážejících členů a nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících dovážejících členů, přičemž hlasy jsou počítány odděleně.

               (4)Na žádost rady byla zřízena pracovní skupina pro revizi dohody. Tato pracovní skupina určila správu organizace, systém hlasování a příspěvků a účast soukromého sektoru a občanské společnosti na práci organizace jako tři hlavní témata pro částečný přezkum dohody. V tomto ohledu pracovní skupina vypracovává návrhy změn dohody, jež podléhají schválení radou.

               (5)V zájmu Unie je reformovat dohodu, aby se sladila s postupy, jež Unie prosazuje v jiných mezinárodních komoditních radách, a aby byl zohledněn vývoj na celosvětovém trhu s kávou od roku 2007.

               (6)Je proto vhodné, aby byla Komise zmocněna k účasti na jednáních o částečné revizi dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání jménem Unie o změnách Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultována Pracovní skupina pro komodity.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 2008/579/ES ze dne 16. června 2008 o podpisu a uzavření Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 186, 15.7.2008, s. 12).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro rozhodnutí Rady
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o Mezinárodní dohodě o kávě z roku 2007

               Komise může zahájit jednání s ostatními smluvními stranami Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 (dále jen „dohoda“) v rámci Mezinárodní organizace pro kávu (dále jen „organizace“) s cílem tuto dohodu modernizovat s ohledem na vývoj v odvětví kávy.

               Přezkum dohody by měl zlepšit správu organizace, posoudit vyváženost systémů hlasování a příspěvků a vyřešit zapojení soukromého sektoru a občanské společnosti do práce organizace.

               Unie je v rámci organizace členem pracovní skupiny pro budoucnost dohody a ta v současné době pracuje na doporučeních pro změny, jež mají být zavedeny do dohody z roku 2007 a které budou sledovat cíle, jež předložily v mezinárodních komoditních orgánech členské státy Unie.

               Směrnice pro jednání by měly zohledňovat cíle zjednodušení a zefektivnění dohody a současně zachovat mezivládní úlohu organizace, k čemuž se členové organizace zavázali.

               1.Správa a řízení

               Mezinárodní rada pro kávu

               Pokud jde o periodicitu zasedání rady, měl by být zachován stávající systém dvou zasedání ročně. Jedno ze zasedání by se mohlo konat virtuálně.

               Předseda a místopředseda rady by měli mít roční mandát, což usnadní účast všech členů organizace v rozhodovacím procesu. Místopředseda by mohl v radě mít silnější úlohu. Místopředseda může radě vyjádřit svůj zájem stát se po prvním roce předsedou, aby tak využil nabyté zkušenosti. Rada může vyjádřit souhlas, pokud se místopředseda osvědčil.

               Výbory organizace

               V rámci racionalizace by se mělo podporovat slučování výborů organizace, je-li to v jejich práci relevantní. Měla by se podporovat větší účast členů při práci výborů.

               Světová konference o kávě

               Měla by být zachována stávající periodicita pořádání konference na nejvyšší úrovni každé čtyři roky nebo pět let, přičemž by se měla zachovat flexibilita pro přizpůsobení se zvláštním okolnostem nebo konkrétní situaci (např. změna situace na trhu s kávou, vnější událost, jež má na odvětví kávy dopad, atd.).

               2.Hlasování a příspěvky

               Vyvážející a dovážející členové

               V mnoha mezinárodních komoditních orgánech by mělo být zachováno rozdělení na vyvážející a dovážející členy jako důležitá základní zásada rozhodovacího procesu.

               Metoda výpočtu hlasů a příspěvku

               Zdá se, že stávající úprava založená na objemu vyvezené nebo dovezené kávy je nejjednodušším a nejspolehlivějším systémem pro výpočet hlasovacích práv a finančních příspěvků každého člena do správního rozpočtu organizace. Mohla by však být prozkoumána vhodnost jiných systémů (např. hodnota vývozu/dovozu, smíšených systémů atd.) používaných v jiných mezinárodních komoditních orgánech s uvedením důsledků jejich použití pro organizaci.

               3.Účast soukromého sektoru a občanské společnosti

               Mělo by dojít k lepšímu zapojení soukromého sektoru a občanské společnosti do pracovního procesu v rámci organizace. Měly by být prozkoumány různé způsoby, abychom zjistili, jak nejlépe je blíže zapojit do modernizované dohody.

               Pokud jde o způsobilost soukromého sektoru, dohoda by měla uznat jeho rozmanitost, od malých výrobců až po velké nadnárodní společnosti, a jejich případné úlohy v rámci organizace.

               Bylo by vhodnější podporovat účast obchodních/profesních sdružení, avšak pokud by bylo navrženo zapojení jednotlivých podniků do organizace, měly by být prozkoumány zvláštní právní záruky, jež by zajistily její nezávislost.

               Schvalovací proces pro účast soukromého sektoru a občanské společnosti v případě vnitrostátních společností nebo organizací by měl proběhnout prostřednictvím dotyčného člena organizace.

               Jakýkoli krok k lepší integraci soukromého sektoru by však měl zachovat mezivládní charakter organizace.