title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 28. ledna 2015 o zásadách pro vyplácení dividend (ECB/2015/2)

text:
               13.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 51/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 28. ledna 2015
   o zásadách pro vyplácení dividend
   (ECB/2015/2)
   (2015/C 51/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (EU) č. 1024/2013 zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.

               (2)

               Úvěrové instituce musí pokračovat v přípravě na včasné a plné uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) v náročných makroekonomických a finančních podmínkách, které vytvářejí tlak na ziskovost úvěrových institucí, a v důsledku toho na jejich schopnost vytvořit si kapitálovou základnu. I když je třeba, aby úvěrové instituce financovaly hospodářství, součástí přiměřeného řízení rizik a spolehlivého bankovního systému je konzervativní politika vyplácení dividend.

               (3)

               S ohledem na výše uvedené je zapotřebí, aby úvěrové instituce zavedly dividendovou politiku, která vychází z konzervativních a obezřetných předpokladů, tak aby po každém vyplacení dividend splňovaly příslušné kapitálové požadavky.

                           i)

                           Úvěrové instituce jsou povinny neustále splňovat platné minimální kapitálové požadavky („požadavky pilíře 1“). To zahrnuje poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši 4,5 %, kapitálový poměr tier 1 ve výši 6 % a celkový kapitálový poměr ve výši 8 %, jak je uvedeno v článku 92 nařízení (EU) č. 575/2013, spolu s proticyklickou kapitálovou rezervou a systémovou rezervou ve smyslu čl. 128 odst. 2 a 3 směrnice 2013/36/EU a všemi ostatními rezervami (5), které stanovily vnitrostátní příslušné a pověřené orgány.

                           ii)

                           Kromě toho jsou úvěrové instituce povinny neustále splňovat kapitálové požadavky, které jsou uloženy v důsledku příslušného rozhodnutí o procesu dohledu a hodnocení ve smyslu čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013 a které jdou nad rámec požadavků pilíře 1 („požadavky pilíře 2“).

                           iii)

                           Úvěrové instituce jsou též povinny k příslušnému datu, kdy skončí období postupného zavádění, dosáhnout požadované plné výše („fully loaded“) poměru kmenového kapitálu tier 1, kapitálového poměru tier 1 a celkového kapitálového poměru. Jde o plné uplatňování výše uvedených poměrů po uplatnění přechodných ustanovení, jakož i proticyklické kapitálové rezervy a systémové rezervy ve smyslu čl. 128 odst. 2 a 3 směrnice 2013/36/EU a všech ostatních rezerv (6), které stanovily vnitrostátní příslušné a pověřené orgány. Přechodná ustanovení jsou stanovena v hlavě XI směrnice 2013/36/EU a v části desáté nařízení (EU) č. 575/2013.

                     Tyto požadavky musí být splněny jak na konsolidované úrovni, tak na individuálním základě, ledaže bylo od uplatňování požadavků na individuálním základě upuštěno podle článku 7 a 10 nařízení (EU) č. 575/2013,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      I.

   Pokud jde o vyplácení dividend (7) za finanční rok 2014 v roce 2015, doporučuje ECB toto:

         Kategorie 1
      : Úvěrové instituce, které splňují platné kapitálové požadavky uvedené v 3. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) a které k 31. prosinci 2014 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění podbodu iii), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend jen konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek.

         Kategorie 2
      : Úvěrové instituce, které splňují platné kapitálové požadavky uvedené v 3. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) k 31. prosinci 2014, avšak k tomuto datu nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění podbodu iii), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend jen konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (8) postup směrem k dosažení požadované plné výše poměrů, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění podbodu iii).

         Kategorie 3
      : Úvěrové instituce (9), které mají podle komplexního hodnocení v roce 2014 nedostatek kapitálu, jenž nebyl pokryt kapitálovými opatřeními k 31. prosinci 2014, nebo úvěrové instituce, které porušují kapitálové požadavky uvedené v 3. bodě odůvodnění podbodech i) nebo ii), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy (10).

      II.

   Toto doporučení je určeno významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám vymezeným v čl. 2 odst. 16 a 22 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
   Toto doporučení je dále určeno vnitrostátním příslušným a pověřeným orgánům, pokud jde o méně významné dohlížené subjekty a méně významné dohlížené skupiny. Od vnitrostátních příslušných a pověřených orgánů se očekává, že toto doporučení uplatní na uvedené subjekty a skupiny způsobem, který považují za vhodný.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. ledna 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

      (5)  Patří k nim například rezervy uvedené v článcích 458, 459 a 500 nařízení (EU) č. 575/2013 a všechny rezervy, které vnitrostátní příslušné a pověřené orgány již stanovily, avšak s pozdějším datem provedení, pokud se uplatňují v okamžiku vyplácení dividend.

      (6)  Viz poznámka pod čarou 5.

      (7)  Úvěrové instituce mohou mít různé právní formy, např. kótované společnosti a společnosti, které nejsou akciovými společnostmi, jako např. vzájemné společnosti („mutuals“), družstva nebo spořitelny. Pojem „dividenda“ používaný v tomto doporučení označuje jakýkoli druh výplaty hotovosti, který podléhá schválení valnou hromadou.

      (8)  V praxi to znamená, že během období čtyř let by si měly úvěrové instituce v zásadě ponechat ročně alespoň 25 % té části poměru kmenového kapitálu tier 1, kapitálového poměru tier 1 a celkového kapitálového poměru, která jim chybí ke splnění uvedených kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění podbodu iii).

      (9)  Včetně měně významných dohlížených subjektů, na které se vztahovalo komplexní hodnocení.

      (10)  Úvěrové instituce, které se domnívají, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy převyšující tuto hodnotu, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu. Méně významné dohlížené subjekty, které se domnívají, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy převyšující tuto hodnotu, by se měly neprodleně obrátit na svůj vnitrostátní příslušný orgán.


title: Doporučení Komise ze dne 7. července 2009 pro bezpečný a efektivní systém zasílání písemností a informací týkajících se ustanovení směrnice Rady 2006/117/Euratom

text:
               8.7.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/5

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 7. července 2009
   pro bezpečný a efektivní systém zasílání písemností a informací týkajících se ustanovení směrnice Rady 2006/117/Euratom
   (2009/527/Euratom)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 33 druhý pododstavec a čl. 124 druhou odrážku této smlouvy,
   s ohledem na směrnici Rady 2006/117/Euratom ze dne 20. listopadu 2006 o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva a o její kontrole (1), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příslušné orgány členských států by měly spolupracovat s cílem zabezpečit řádný průběh postupu automatického souhlasu stanoveného v čl. 9 odst. 2 směrnice 2006/117/Euratom.

               (2)

               Příslušné orgány dotyčných členských států přijmou nezbytná opatření a zajistí, aby se všemi informacemi o přepravě, na níž se vztahuje tato směrnice, bylo nakládáno s patřičnou opatrností a aby byly chráněny před jakýmkoli zneužitím.

               (3)

               Při uplatňování směrnice 2006/117/Euratom by se všeobecná bezpečnostní opatření měla uplatňovat na všechny informace, které zpracovávají příslušné orgány členských států,

         DOPORUČUJE:

               1)

               Všechny informace zpracovávané příslušnými orgány v souladu se směrnicí 2006/117/Euratom by měly požívat úrovně ochrany, která je rovnocenná s úrovní stanovenou ostatními dotyčnými příslušnými orgány.

               2)

               Příslušné orgány by měly zvolit nejvhodnější úroveň ochrany s cílem zabezpečit řádný průběh postupu automatického souhlasu stanoveného v čl. 9 odst. 2 směrnice 2006/117/Euratom.

               3)

               Vhodná úroveň ochrany by měla být zabezpečena různými opatřeními v souladu s právními předpisy členských států včetně povinnosti zachování mlčenlivosti a důvěrnosti, omezení přístupu k informacím pro oprávněné zaměstnance, ochrany osobních údajů a obecných technických a procedurálních opatření pro zachování bezpečnosti informací.

               4)

               Elektronické propojení mezi příslušnými orgány jednotlivých členských států by mělo poskytovat úroveň ochrany, která je rovnocenná s úrovní ochrany stanovenou členskými státy v rámci svého území pro přenos obdobných informací a dokumentace.

               5)

               Příslušné orgány členských států by se měly dohodnout na společné normě tohoto elektronického propojení.

               6)

               V případě, že je v souladu s právními předpisy členských států vyžadováno utajení, měly by být všechny informace zpracovávané příslušnými orgány při uplatňování směrnice 2006/117/Euratom utajené na nejnižším stupni utajení.

               7)

               Informace, které si vyžadují dodatečná bezpečnostní opatření, by měly podléhat vyššímu stupni utajení, než je nejnižší stupeň utajení, a to s výslovným uvedením a pouze tehdy, pokud je to skutečně nezbytné a jen po nezbytnou dobu.

               8)

               Jako původci by příslušné orgány, které poskytují informace jiným příslušným orgánům, měly být zodpovědny za zvolení vhodného stupně utajení s přihlédnutím:

                           a)

                           ke svým vlastním vnitrostátním právním předpisům o utajení;

                           b)

                           k požadavkům na flexibilitu provozu a efektivitu potřebnou k uplatnění postupu automatického souhlasu;

                           c)

                           k výjimečné povaze požadavků na utajení.

               9)

               Příslušné orgány by v souladu s právními předpisy členských států měly používat označení klasifikace tak, jak je uvedeno ve srovnávací tabulce vnitrostátních bezpečnostních klasifikací připojené jako dodatek 2 rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (2), a obdobně jako dodatek rozhodnutí Komise 2005/94/ES, Euratom ze dne 3. února 2005, kterým se mění rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom (3). Praktický průvodce ke klasifikaci připojený v dodatku 3 rozhodnutí Rady 2001/264 a obdobně v dodatku 2 rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (4), by mohl být použit jako vodítko pro zvolení nejvhodnějšího stupně utajení.

               10)

               Jako původce by příslušný orgán poskytující informaci měl upřesnit období, po které se uplatňuje volba stupně utajení, jakož i jakékoli případné změny stupně utajení po uvedeném období.

               11)

               Příslušný orgán jako původce by mohl kdykoli písemně požádat o změnu předcházejícího stupně utajení včetně možného odstranění (tj. odtajnění), snížení (tj. zařazení do nižšího stupně) nebo zvýšení daného stupně.

               12)

               Příslušné orgány, kterým byly informace poskytnuty, by měly být povinny odstranit, změnit nebo zvýšit stupeň utajení v souladu s danými požadavky.

               13)

               Jako původce by příslušný orgán poskytující informace měl ihned, jak to okolnosti dovolí, písemně požádat o zařazení daného stupně utajení do nižší kategorie utajení nebo její úplné odstranění (tj. odtajnění).

               14)

               V souladu se zásadou „potřeba vědět“ by měl být přístup k informacím a jejich držení omezen v rámci určených příslušných orgánů na ty osoby, které z důvodu své pracovní náplně nebo povinností musí být s těmito informacemi obeznámeny nebo s nimi musí zacházet. Tyto osoby musí mít v případě potřeby v souladu s právními předpisy členských států bezpečnostní prověrku pro příslušný stupeň utajení.

               15)

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 7. července 2009.

            Za Komisi

         Andris PIEBALGS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 337, 5.12.2006, s. 21.

      (2)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 31, 4.2.2005, s. 66.

      (4)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.


				|

		52012DC0397

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Španělsku /* COM/2012/0397 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí ve Španělsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují nadměrných
schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 27. dubna 2009 Rada
v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského
společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že Španělsko má
nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7
Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
postupu při nadměrném schodku vydala doporučení
k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012.
(4)       Dne 2. prosince 2009 Rada v
souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 rozhodla,
že účinná opatření byla přijata a že poté, co byla přijata
uvedená doporučení, se projevily nepředvídané nepříznivé
hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro
veřejné finance. V důsledku toho Rada rozhodla přijmout
revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování
Evropské unie s cílem odstranit nadměrný schodek nejpozději do
roku 2013. Za účelem snížení celkového schodku veřejných financí pod
referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013 byla na období 2010–2013
doporučena průměrná roční fiskální korekce
„převyšující 1,5 % HDP“. Při výpočtu průměrné
roční fiskální korekce byl výchozím bodem schodek za rok 2011 uvedený
v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009. Celková fiskální
korekce nezbytná k dosažení cílového nominálního schodku ve výši 3 %
ve stanovené lhůtě byla poté vypočtena na základě
předpokladu postupného uzavírání produkční mezery do roku 2015.
(5)       Dne 15. června 2010
Komise dospěla k závěru, že Španělsko přijalo účinná
opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 2. prosince 2009,
aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než
referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci
postupu při nadměrném schodku nejsou proto nutné.
(6)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise
přijmout revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o
fungování Evropské unie, pokud účinná opatření byla přijata a po
přijetí uvedených doporučení se projevily nepředvídané
nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní
důsledky pro veřejné finance. Výskyt nepředvídaných
nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní dopad
na rozpočet se posuzuje na základě ekonomické prognózy, která byla
podkladem pro doporučení Rady.
(7)       V souladu s čl. 126
odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 3 nařízení Rady
(ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotyčnému
členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve
stanovené době. Doporučení musí stanovit maximální lhůtu šesti
měsíců pro přijetí účinných opatření k odstranění
nadměrného schodku v dotčeném členském státě. Rada by ve
svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla
dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na
základě prognózy, z níž doporučení vycházejí, v souladu s minimálním
ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného
salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši
orientačně nejméně 0,5 % HDP.
(8)       Poté, co byla v roce
2009 zaznamenána výrazná recese, kdy se reálný HDP propadl o 3,7 %, v roce 2010
ekonomika dále klesala, i když pokles činil pouze –0,1%. V roce 2011
začala ekonomika opětovně růst, přičemž
ekonomický růst ve výši 0,7 % podpořila dynamika španělského
vývozu, kterému napomohlo zlepšení konkurenceschopnosti španělské
ekonomiky, a snížení objemu dovozu, což odpovídalo slabé domácí poptávce. Avšak
podle nejnovější aktualizace ekonomického výhledu pro Španělsko na
období let 2012–2013 provedené útvary Komise, která je aktualizací jarní
prognózy z roku 2012 a zahrnuje fiskální opatření přijatá na
regionální úrovni na konci května 2012 a poslední hospodářský a
rozpočtový vývoj, Španělsko pravděpodobně opět spadne
do recese a v letech 2012 i 2013 zaznamená záporný hospodářský růst.
Snižování finanční páky v soukromém i veřejném sektoru a vysoká
nezaměstnanost jsou velkou brzdou pro domácí poptávku. Kromě toho
oslabení v mezinárodním měřítku brání zahraniční poptávce
vyrovnat slabou domácí poptávku, v důsledku čehož je
španělská ekonomika v recesi.
(9)       Schodek veřejných
financí se snížil z 11,2 % v roce 2009 na 9,3 % HDP v roce 2010.
Zlepšení salda rozpočtu způsobilo jak snížení celkových výdajů,
tak zvýšení celkových příjmů, a to především v důsledku
diskrečních opatření. V roce 2011 byl výsledný schodek podstatně
horší, než se očekávalo, činil 8,5 % HDP ve srovnání s cílem ve výši
6 % HDP. Dne 17. května 2012 Španělsko informovalo Eurostat, že
schodek veřejných financí za rok 2011 se může zvýšit
přibližně o 0,4 % HDP kvůli novým informacím o některých
výdajových položkách autonomních oblastí, které nebyly zahrnuty v oznámení o
postupu při nadměrném schodku z března roku 2012. Přibližně
dvě třetiny odchylky od rozpočtu na rok 2011 vznikly na
regionální úrovni, zatímco ústřední vláda a sociální zabezpečení
vykázaly mnohem menší rozdíly. Odchylka od rozpočtu byla vysvětlena
zejména nižšími než očekávanými příjmy v důsledku toho, že
nastaly nepříznivější ekonomické podmínky, než předpokládal
program stability z roku 2011, a v důsledku struktury růstu,
která znamenala nižší daňový výnos, i když překročení
výdajů bylo omezené.
(10)     Podle aktualizace prognózy
útvarů Komise z jara roku 2012 je schodek veřejných financí v
roce 2012 odhadován na 6,3 % HDP, což je srovnatelné s předpokládaným
schodkem ve výši 5,3 % HDP uváděným v programu stability z roku 2012 a v
návrhu zákona o rozpočtu na rok 2012. Návrh zákona o rozpočtu vychází
z opatření na podporu příjmů, která zahrnují zejména
růst přímých daní, jako jsou změny daně
z příjmů fyzických a právnických osob, a daňovou amnestii.
Bylo oznámeno, že některá z těchto opatření budou
dočasná, např. nárůst daně z příjmů
fyzických osob (pouze v letech 2012 a 2013), nebo budou mít jednorázový dopad,
jako je změna systému záloh na daň u daně z příjmů
právnických osob v roce 2012 a daňová amnestie. Návrh zákona o
rozpočtu a program předpokládají, že celkové výdaje poklesnou v
důsledku výrazného snížení kapitálových i běžných výdajů, a díky
úsporám v oblasti zdravotnictví a vzdělávání na regionální úrovni.
Předpokládaná odchylka od cíle v roce 2012 je spojena zejména
s očekávaným výpadkem příjmů, především v oblasti
sociálního zabezpečení, a vyššími sociálními výdaji v důsledku
horšího makroekonomického výhledu, struktury růstu, která přináší
nižší daně, a výraznějšího zhoršení situace na trhu práce. Tato
prognóza rozpočtu je stále ještě ohrožena vážnými riziky. Další
prohloubení ekonomické krize a rizika spojená s prováděním na
regionální úrovni kvůli skutečnosti, že mnohá rozpočtová
opatření se budou uplatňovat pouze část roku, by mohly
způsobit dokonce větší odchylku. Nezbytné probíhající vyvážení
španělské ekonomiky od sektorů, které se nepodílejí na vývozu, k sektorům,
které se na něm podílejí, rovněž vyvolává riziko ekonomického
růstu spojeného s nižšími daněmi. Nejnovější údaje o
plnění rozpočtu za první měsíce roku 2012 ukazují na
pokračující propad příjmů a naznačují potřebu
bezodkladně realizovat další strukturální opatření.
(11)     Podle aktualizace prognózy
útvarů Komise z jara roku 2012, na základě nezměněné
politiky a za předpokladu snížení reálného HDP o 0,3 % oproti
předchozímu roku, se v roce 2013 předpokládá schodek
veřejných financí ve výši 6,1 % HDP ve srovnání s původním cílem
ve výši 3 % HDP. Program stability z roku 2012 počítá se značným
zvýšením výnosů daní z výroby a z dovozu, i když to dosud nebylo
podpořeno konkrétními opatřeními, přičemž se rovněž
očekává, že tyto výnosy budou částečně kompenzovány nižším
zdaněním práce. Program také obsahuje – dosud ne zcela upřesněné
– škrty na straně výdajů týkající se zejména vzdělávání a
zdravotnictví na regionální úrovni. Další předpokládaná konsolidace na
roky 2014 a 2015 není dosud dostatečně podepřena
opatřeními, která by podpořila navrhovaný cílový schodek, a program
stability obsahuje málo konkrétních opatření.
(12)     Z aktualizace prognózy
útvarů Komise z jara roku 2012 vyplývá, že strukturální schodek v
roce 2009 činil 8,7 % HDP, 7,3 % HDP v roce 2010 a 7,0 % HDP v roce
2011. Očekává se, že v roce 2012 dosáhne hodnoty 4,3 % HDP. To
předpokládá mezi lety 2010 a 2012 průměrnou fiskální korekci ve
výši 1,5 % HDP, která je v souladu s minimální požadovanou
průměrnou roční fiskální korekcí „převyšující 1,5 % HDP“,
kterou Rada stanovila na období 2010–2013. Podle korekce v důsledku
změny v makroekonomickém scénáři mezi prognózami, z nichž
vycházela doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009, a současnou
prognózou by odhadovaná průměrná roční fiskální korekce mezi
léty 2010 a 2012 byla o 0,5 procentního bodu HDP vyšší. Španělsko tedy doposud
přijalo účinná opatření, pokud jde o vývoj strukturálního schodku
do roku 2012.
(13)     Podle prognózy útvarů
Komise z podzimu 2009, která byla podkladem pro doporučení Rady podle
čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009,
se očekávalo, že španělská ekonomika v roce 2010 poklesne o 0,8 % a v
roce 2011 poroste o 1 %. Horizont prognózy již léta 2012 a 2013 nezahrnoval,
ale za předpokladu postupného uzavírání velké záporné produkční
mezery do roku 2015 se v letech 2012 a 2013 očekával vyšší růst
než v roce 2011. Hodnota reálného HDP za roky 2010 a 2011 činila
nepatrně více, než předpokládala prognóza z podzimu roku 2009.
Nicméně struktura hospodářského růstu přinesla nižší
daně, než se očekávalo, protože kumulovaný vliv domácí poptávky v
letech 2010 a 2011 činil –2,7 procentního bodu HDP v porovnání s prognózou
ve výši –1,1 procentního bodu v důsledku rychlejšího zmenšování
sektoru, který se nepodílí na vývozu, než se čekalo. Výsledky aktualizace
prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 týkající se let 2012 a 2013
ukazují, že se španělská ekonomika bude pravděpodobně potýkat se
značnými problémy, se kterými se na podzim 2009 nepočítalo. Zatímco
prognóza z podzimu roku 2009 předpokládala v letech 2012 a 2013
tempo růstu více než 1 % ročně, poslední prognózy naznačují
tempo růstu ve výši –1,9 %, respektive –0,3 % za předpokladu
nezměněné politiky. Kromě toho struktura růstu bude
pravděpodobně nadále vychýlená na stranu čisté zahraniční
poptávky s dalšími negativními dopady na daňové příjmy.
(14)     Hrubý veřejný dluh
vzrostl v roce 2011 na 68,5 % HDP a podle aktualizace prognózy útvarů
Komise z jara roku 2012 se očekává, že se v roce 2012 zvýší na 80,9 %
HDP a v roce 2013 na 86,8 %, za předpokladu nezměněné politiky,
a tak ve všech letech překročí referenční hodnotu stanovenou ve
Smlouvě. Tento nárůst míry zadlužení je způsoben především
vyššími úrokovými platbami a v menší míře dynamikou primárního schodku.
Vnitřní dynamika dluhu je v roce 2012 značná, čímž přispívá
ke zvýšení o 5,4 procentního bodu HDP, a je spojena s plánem na vypořádání
faktur poskytovatelů pro subjekty veřejného sektoru a dalšími
mimořádnými operacemi. Rizika spojená s makroekonomickým scénářem a
rozpočtovými cíli, jakož i s dalšími záchrannými finančními
opatřeními mohou přispět k dalšímu nárůstu
veřejného dluhu.
(15)     Oproti situaci, kdy bylo
formulováno předchozí doporučení Rady, se rozpočtové postavení
podstatně zhoršilo kvůli ekonomickému výhledu, který je horší než se
plánovalo, a kdy jsou rovněž nižší daňové výnosy. Kromě toho
výrazný pokles ekonomiky velmi negativně ovlivňuje zaměstnanost
a nezaměstnanost. To má negativní dopad jak na příjmy, tak na výdaje,
kdy sociální příspěvky jsou nedostatečné a sociální transfery
vyšší. Vzhledem ke všem těmto faktorům, a zejména výraznému zhoršení
fiskálního výhledu od původního doporučení Rady podle čl. 126
odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, by proto bylo oprávněné
přidat další rok pro odstranění nadměrného schodku.
(16)     Udělením dalšího roku pro
odstranění nadměrného schodku se vyžaduje dosažení
střednědobých cílů celkových schodků ve výši 6,3 % HDP v
roce 2012, 4,5 % HDP v roce 2013 a 2,8 % HDP v roce 2014. Na základě
aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 činí
související požadované zlepšení strukturálního fiskálního salda vyplývající
z těchto celkových cílů 2,7 % HDP v roce 2012, 2,5 % HDP v roce
2013 a 1,9 % HDP v roce 2014. Na základě nejnovějších údajů o
plnění rozpočtu za první měsíce roku 2012 budou ke splnění
cíle schodku v roce 2012 nutná další opatření. Situaci bude
třeba pečlivě sledovat a bylo by třeba urychleně
přijmout další korekční opatření, pokud by došlo k dalším
propadům.
(17)     Vzhledem k silnému tržnímu
tlaku na španělské státní dluhopisy je potřeba podpořit
věrohodnost konsolidačního úsilí přijetím víceletého
rozpočtového plánu na léta 2013 –2014 do konce července 2012. To by
vyžadovalo, aby byla podrobně uvedena všechna strukturální opatření,
která jsou nutná k dosažení rozpočtových cílů v roce 2013 a 2014, a
aby se urychlilo snížení schodku, jestliže se bude hospodářská nebo
rozpočtová situace vyvíjet lépe, než se v současnosti předpokládá.
Důležitost přijetí včasných opatření v této situaci,
aby se zabránilo riziku budoucích propadů, opravňuje kratší
lhůtu tří měsíců za účelem přijetí účinných
opatření.
(18)     Dne
10. července přijala Rada doporučení pro Španělsko, první
z nichž vycházelo mimo jiné z posouzení národního programu reforem
Španělska a programu stability Španělska na období 2012–2015. První
doporučení pro Španělsko zdůrazňuje přísné dodržování
zákona o rozpočtové stabilitě a přijetí nekompromisních
fiskálních opatření na regionální úrovni. To by mohlo zmírnit rizika nedodržení
rozpočtu na regionální úrovni. Tento rámec by rovněž mohl být posílen
zřízením nezávislé fiskální instituce, která by prováděla analýzy,
poskytovala poradenství a sledovala fiskální politiku. Vzhledem k poslednímu
nepříznivému vývoji představuje riziko pro rozpočtovou strategii
rovněž plnění rozpočtu ze strany regionální správy
společně s vyšší citlivostí příjmů na probíhající
strukturální korekci, nejistý dopad daňové amnestie na příjmy a další
možné záchranné finanční operace.
(19)     Souběžně
s pravidelnými hodnoceními programu navýšení finančního kapitálu pro
Španělsko, který byl uveden v prohlášení ze summitu eurozóny ze dne
29. června 2012, bude každé tři měsíce sledován pokrok při
provádění závazků v rámci postupu při nadměrném schodku.
(20)     Španělsko splňuje
podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného schodku
veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5 nařízení
(ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při
nadměrném schodku,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
(1)
Španělské orgány by měly současný
nadměrný schodek odstranit do roku 2014.
(2)
Na základě aktualizace prognózy útvarů
Komise z jara roku 2012 španělské orgány usilují o zlepšení
strukturálního salda ve výši 2,7 % HDP v roce 2012, 2,5 % HDP v roce 2013 a 1,9
% HDP v roce 2014, aby se celkový schodek veřejných financí snížil pod
referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014. Cíle
pro celkový schodek by měly činit 6,3 % HDP v roce 2012, 4,5 %
HDP v roce 2013 a 2,8 % HDP v roce 2014.
(3)
Španělské orgány by měly realizovat
opatření přijatá v rozpočtu na rok 2012 a v plánech na
opětovné vyrovnání rozpočtu pro autonomní společenství a do
konce července 2012 přijmout ohlášený víceletý rozpočtový plán na
léta 2013–14, včetně střednědobé rozpočtové strategie,
která podrobně uvádí strukturální opatření nezbytná k odstranění
nadměrného schodku do roku 2014. Vzhledem k posledním údajům o
plnění rozpočtu za první měsíce roku 2012 by měly
bezodkladně přijmout v roce 2012 další opatření, aby bylo
zajištěno splnění rozpočtových plánů na rok 2012. Měly
by být připraveny přijmout další opatření, pokud se naplní
rizika ohrožující rozpočtové plány. Měly by urychlit snížení schodku
v roce 2013 a 2014, jestliže se hospodářská nebo rozpočtová
situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti předpokládá.
(4)
Rada stanoví lhůtu 3 měsíce, aby
španělská vláda přijala účinná opatření, a v souladu s
čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně
informovala o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem
dosažení cílů.
Nad rámec zprávy podle doporučení 4 a
souběžně s programem navýšení finančního kapitálu pro
Španělsko, který byl uveden v prohlášení ze summitu eurozóny ze dne 29.
června 2012, by španělské orgány měly podat zprávu o pokroku
učiněném při provádění těchto doporučení každé
tři měsíce, jakož i v rámci samostatné kapitoly programů
stability, které budou připraveny do roku 2015.
Kromě toho by španělské orgány
měly přísně uplatňovat nová ustanovení zákona o
rozpočtové stabilitě, která se týkají transparentnosti a kontroly
plnění rozpočtu. V souladu s doporučeními pro
Španělsko v rámci evropského semestru Rada rovněž žádá
Španělsko, aby ustavilo nezávislou fiskální instituci, která bude
provádět analýzy, poskytovat poradenství a sledovat fiskální politiku,
tlačit na vykonatelný charakter střednědobého rozpočtového
rámce, jakož i pečlivě sledovat dodržování rozpočtových
cílů v průběhu celého roku na všech úrovních veřejného
sektoru. Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda


title: Doporučení Komise ze dne 30. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky zinek, chlorid zinečnatý a zink-distearát (oznámeno pod číslem K(2008) 2329) (Text s významem pro EHP)

text:
               19.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 160/36

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky zinek, chlorid zinečnatý a zink-distearát
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2329)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/464/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2268/95 ze dne 27. září 1995, které se týká druhého seznamu prioritních látek podle nařízení Rady (EHS) č. 793/93 (2), určeny následující látky:

                           —

                           zinek,

                           —

                           chlorid zinečnatý,

                           —

                           zink-distearát.

               (2)

               Členský stát zpravodaj určený v souladu s uvedeným nařízením Komise dokončil pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí (3), a navrhl strategii omezování těchto rizik v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93.

               (3)

               Proběhly konzultace s Vědeckým výborem pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) a Vědeckým výborem pro zdravotní a environmentální rizika (SCHER), které vydaly stanoviska, pokud se jedná o hodnocení rizik provedená zpravodajem. Stanoviska byla zveřejněna na internetových stránkách uvedených vědeckých výborů.

               (4)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v odpovídajícím sdělení Komise (4).

               (5)

               Na základě tohoto hodnocení je vhodné doporučit opatření na snižování rizik látek, na které se vztahuje toto doporučení a uvedené sdělení.

               (6)

               Opatření na snižování rizik stanovená v tomto doporučení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   ZINEK

         (č. CAS 7440-66-6; č. Einecs 231-175-3)

   CHLORID ZINEČNATÝ

         (č. CAS 7646-85-7; č. Einecs 231-592-0)

   ZINK-DISTEARÁT

         (č. CAS 557-05-1 a 91051-01-3; č. Einecs 209-151-9 a 293-049-4)

   Opatření na snižování rizik pro životní prostředí (1, 2, 3, 4, 5)

               1)

               Pro povodí, v nichž mohou emise zinku zapříčinit riziko, by měly příslušné členské státy stanovit normy kvality životního prostředí. Vnitrostátní opatření na snížení znečištění, jejichž prostřednictvím má být norem kvality životního prostředí dosaženo do roku 2015, by měla být zahrnuta do plánů povodí stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (5).

               2)

               Členské státy by měly Komisi poskytnout informace o tom, jak zdroje a pohyb zinku přispívají do vodního prostředí, o případných kontrolních opatřeních a také o úrovních zinku ve vodním prostředí, aby mohlo být zváženo, zda bude zinek případně zahrnut do příštího přezkoumání přílohy X směrnice 2000/60/ES.

               3)

               Příslušné orgány v dotyčných členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES (6) stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se zinku a sloučenin zinku, aby byla dotyčná zařízení provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami (dále jen „BAT“) se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k podmínkám životního prostředí v místě, kde se zařízení nacházejí.

               4)

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o zinek a sloučeniny zinku, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               5)

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

         ODDÍL 2
   URČENÍ

               6)

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 30. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (3)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (4)  Úř. věst. C 154, 19.6.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2008/32/ES (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 60).

      (6)  Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.


				|

		52012DC0308

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Kypru na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015 /* COM/2012/0308 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Kypru na rok
2012
a stanovisko Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne
16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a
růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení
evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října
2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti
členských států[5],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)
Dne 12. července 2011 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011 a vydala
stanovisko k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2011–2014.
(4)
Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou
roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr
integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa
2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[6], ve které je Kypr uveden mezi
členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
(5)
Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská
rada jak priority pro zajištění finanční stability a fiskální
konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další fiskální konsolidace podporující růst, obnovy
běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(6)
Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž
vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby
včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
stability či konvergenčních programů a národních programů
reforem.
(7)
Dne 7. května 2012 předložil Kypr
svůj program stability na období 2012–2015 a dne 10. května 2012
svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich
vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise
rovněž v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení
(EU) č. 1176/2011 posoudila, zda je Kypr postižen makroekonomickou
nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu[7] dospěla k závěru, že
se Kypr potýká s vnitřní nerovnováhou v souvislosti s jeho bankovním
sektorem a zadlužeností podnikového sektoru a s vnější a vnitřní
nerovnováhou, byť ne nadměrnou, pokud jde o jeho fiskální dynamiku a
konkurenceschopnost.
(8)
Na základě hodnocení programu stability na rok
2012 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 došla Rada k
závěru, že makroekonomický scénář pro období 2012–2014, na němž
jsou založeny rozpočtové projekce programu, je příliš optimistický.
Ačkoli zahrnuje výraznou revizi projekcí růstu směrem dolů,
je i nadále vystaven rizikům horšího vývoje, a to zejména v souvislosti s
vývojem domácí poptávky v období 2012–2013. Cílem v programu stanovené
rozpočtové strategie je do roku 2012 odstranit nadměrný schodek a do
roku 2014 dosáhnout střednědobý rozpočtový cíl, a ten zachovat i
v roce 2015. Program potvrzuje předchozí střednědobý
rozpočtový cíl vyváženého strukturálního rozpočtu, který
přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a
růstu. Plánovaná náprava nadměrného schodku je v souladu s
lhůtou stanovenou v rámci doporučení Rady vydaného v rámci postupu
při nadměrném schodku dne 13. července 2010. Na základě
(přepočteného) strukturálního schodku[8]
se průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2012 plánuje na
1,5 % HDP, což se rovná úsilí, jež doporučila Rada.
Předpokládaný pokrok směrem k dosažení střednědobého
rozpočtového cíle v roce 2013 je dostatečný, neboť
převyšuje referenční hodnotu 0,5 % HDP Paktu o stabilitě a
růstu, a to jak podle prognózy Komise z jara 2012, tak podle programu.
Tempo růstu veřejných výdajů je vzhledem k diskrečním
opatřením na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem
Paktu o stabilitě a růstu v období 2013–2014, nikoli však v roce
2015. Existují rizika provázející plnění rozpočtových cílů
programu spojená s makroekonomickým scénářem, který je pro období 2012‑2014
příliš optimistický, a s plánovaným konsolidačním úsilím v roce 2013,
které se zčásti zakládá na ne zcela specifikovaných opatřeních. Podle
programu se má poměr dluhu k HDP, který v roce 2011 dosahoval
71,6 %, v roce 2012 zvětšit na 72,1 % a následně
postupně klesat až na 65,4 % v roce 2015. Pokud jde o referenční
hodnotu pro snížení dluhu stanovenou v rámci Paktu o stabilitě a
růstu, bude Kypr v letech 2013–2015 v přechodném období a
plány předložené v programu by zajistily dostatečný pokrok k dosažení
referenční hodnoty pro snížení dluhu. S těmito projekcemi jsou však
spojena rizika související s možnými operacemi na záchranu finančních
institucí.
(9)
Daňová správa je neefektivní, neboť
správní náklady ve vztahu k vybírání příjmů na Kypru jsou velmi
vysoké. Výběr daní je relativně nízký. Zejména výdaje na daňovou
správu jako podíl HDP a správní náklady ve vztahu k čistému výběru
příjmu jsou vysoké a mají tendenci stoupat. Jsou zapotřebí
opatření na podporu odklonu od neformálního/nenahlášeného zaměstnávání
a řešení problému daňových úniků. Dále by měly být posíleny
iniciativy za účelem zefektivnění výběru daní.
(10)
Vzhledem k široké expozici bankovních institucí
Kypru řeckému hospodářství byla výkonnost aktiv, výnosnost a
kapitálové rezervy a ochranné rezervy likvidity bank negativně
ovlivněny restrukturalizací řeckého schodku veřejných financí a
zvyšujícím se množstvím nesplácených úvěrů poskytnutých řeckým
dlužníkům. Celková expozice konsolidovaného kyperského bankovního sektoru
Řecku je velice vysoká. Kyperský parlament přijal dne 14. prosince
2011 dva návrhy zákona na posílení odolnosti finančního systému
vůči bankovním krizím. Výsledky v oblasti posilování dohledu nad
družstevními úvěrovými společnostmi, které vlastní přibližně
40 % všech domácích vkladů, nebyly dosud uspokojivé.
(11)
Kypr stojí před úkolem zajistit dlouhodobou
udržitelnost veřejných financí, a to zejména v oblasti důchodů.
Kypr provedl dvě důležitá strukturní opatření s cílem reformovat
důchodový systém. Přijatá opatření jsou sice významná a
přesvědčivá, ale přístup Kypru není dostatečně
ambiciózní na to, aby zajistil udržitelnost a přiměřenost a v
dlouhodobém horizontu zlepšil spravedlivost systému. Stále jsou zapotřebí
opatření k zachování zaměstnatelnosti pracovníků v rámci
podniků a podpoře zvýšení skutečné věkové hranice pro
odchod do důchodu. Pokud jde o chudobu starších lidí, řeší Kypr
vysoký podíl ohrožení chudobou pouze částečně. Přijatá
opatření jsou nedostatečná, pokud jde o zlepšení krátkodobé
přiměřenosti příjmů pro důchodce ohrožené
chudobou.
(12)
Nespravedlnost a nedostatky ve zdravotnictví nebyly
smysluplně řešeny. Navzdory doporučením z loňského roku
nebyl dosud představen jasný časový harmonogram pro opatření
týkající se národního systému zdravotního pojištění. To představuje
ohrožení pro dlouhodobou kontrolu a udržitelnost veřejných financí a
kvalitu poskytované zdravotní péče.
(13)
Kyperská vláda učinila některé kroky s
ohledem na doporučení z roku 2011 týkající se indexace mezd
(příspěvky na životní náklady), zejména prostřednictvím
přijetí dvouletého zmrazení výplat v rámci širšího veřejného sektoru.
Vláda a sociální partneři rovněž souhlasili se zahájením dialogu s
cílem systém příspěvků na životní náklady do konce června
2012 přezkoumat. Měla by být provedena komplexní reforma systému po
konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy, aby se
posílila vazba mezi reálnými mzdami a vývojem produktivity a zvýšila se
vyváženost systému. To by jednak posílilo konkurenceschopnost země, ale
také vedlo k účinnějšímu rozdělení pracovních sil. Tento vývoj
představuje první kroky správným směrem, jeho význam a
přesvědčivost ale zásadně závisí na míře ambicí a
prosazování konečných výsledků sociálního dialogu, který v
současné době probíhá v souvislosti s reformou systému indexace mezd.
(14)
Zhoršení makroekonomického výhledu
nepříznivě ovlivnilo kyperský trh práce, zvýšilo míru
nezaměstnanosti a způsobilo velký nárůst nezaměstnanosti
mladých. Kypr učinil řadu pozitivních kroků s cílem tuto situaci
řešit. Tato opatření jsou významná, nikoli však dostatečně
ambiciózní, zejména pokud jde o oblasti vzdělávání a odborného
vzdělávání a přípravy, kde by se mělo provádění programu
zrychlit. Je zapotřebí dalšího úsilí, aby se vyřešil problém
nezaměstnanosti mladých, jakož i rekvalifikace a zvyšování kvalifikace
pracovní síly s cílem usnadnit nezbytné přechody na trhu práce, se
zaměřením zvláštně na skupiny s nízkou mírou účasti na
činnostech celoživotního učení, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací,
nezaměstnaní a starší pracovníci.
(15)
Pokud jde o sektor služeb, Kypr provedl
směrnici o službách prostřednictvím horizontálního právního
předpisu doprovázeného řadou odvětvových pozměňujících
zákonů a předpisů. V některých odvětvích (např.
maloobchod, turismus a stavebnictví) však nebyly odvětvové právní
předpisy dosud přijaty. Kromě toho existují regulovaná svobodná
povolání, jako jsou právníci nebo architekti, kde stále existují pevné sazby.
(16)
Na základě analýzy v rámci hloubkového
přezkumu lze dospět k závěru, že Kypr se potýká s nerovnováhou.
Zejména makroekonomický vývoj běžného účtu, veřejných financí a
finančního sektoru vyžaduje pozorné sledování a neodkladnou pozornost
v rámci hospodářských politik, aby se odvrátily veškeré
nepříznivé dopady na fungování hospodářství a hospodářské a
měnové unie. Kyperské hospodářství se konkrétně potýká s
trvalými a značnými schodky běžného účtu, které pramení ze
schodků v rámci objemu obchodu vlivem postupné ztráty
cenové/nákladové konkurenceschopnosti, nerovnováhy v rámci veřejných financí,
jež se přenesla do ročních deficitů, které vzrostly, i když se
hospodářství zotavilo z hospodářské recese, a narůstající míry
soukromé zadluženosti. Velmi zranitelné jsou zejména nefinanční podniky
vzhledem ke své vysoké zadluženosti ve spojení s nízkou ziskovostí, což vede k
výraznému nárůstu nesplácených úvěrů v tomto sektoru.
Značně riziková je i vysoká expozice bankovního sektoru řeckým
státním dluhopisům a řeckému hospodářství. Vyhlídky na růst
jsou navíc nejasné, což představuje další brzdu pro relativně pomalé
překonávání nerovnováhy.
(17)
Kypr přijal řadu závazků v rámci
Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků představených
v roce 2011 souvisejí s posilováním konkurenceschopnosti, podporou
zaměstnanosti, zvyšováním udržitelnosti veřejných financí a
finanční stability. Komise posoudila provádění závazků v rámci
Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení jsou zohledněny v
doporučeních.
(18)
V souvislosti s evropským semestrem provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru. Posoudila program stability
a národní program reforem a představila důkladný přezkum. Vzala
v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
sociálně-hospodářskou politiku Kypru, ale také jejich soulad s
pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě
budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení
v souvislosti s evropským semestrem se odrážejí v níže uvedených
doporučeních 1 až 7.
(19)
Na základě tohoto posouzení Rada
přezkoumala program stability Kypru na rok 2012 a její stanovisko[9] se odráží zejména v níže
uvedeném doporučení 1.
(20)
Vzhledem k výsledkům hloubkového přezkumu
ze strany Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program
reforem Kypru na rok 2012 a program stability Kypru. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se odráží zejména
v níže uvedených doporučeních 1, 2 a 7,
DOPORUČUJE, aby Kypr v období
2012-2013 provedl tato opatření:
1.
Přijmout další opatření k dosažení trvalé
nápravy nadměrného schodku v roce 2012. Za podpory dostatečně
specifikovaných opatření důsledně provádět rozpočtovou
strategii pro rok 2013 a později k zajištění dosažení
střednědobého rozpočtového cíle do roku 2014, dosažení souladu s
výdajovým kritériem a zajištění dostatečného pokroku při
dodržování referenční hodnoty pro snížení dluhu. Urychlit zavádění
vymahatelného víceletého rozpočtového rámce se závazným právním základem a
nápravným mechanismem. Co nejdříve přijmout opatření k zachování
přísné kontroly nad výdaji a provedení programu a výkonového
rozpočtování. Zlepšit dodržování daňových předpisů a
bojovat proti daňovým únikům.
2.
Harmonizovat dohled nad družstevními úvěrovými
společnostmi v souladu s normami používanými pro komerční banky.
Posílit právní ustanovení pro účinnou rekapitalizaci finančních
institucí s cílem omezit expozici finanční sektoru vnějším
šokům.
3.
Dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost a
přiměřenost důchodového systému a přistoupit k
řešení problému vysokého ohrožení starších osob chudobou. Sladit zákonný
věk odchodu do důchodu se zvyšující se nadějí dožití.
4.
Neprodleně dokončit a provést
vnitrostátní systém zdravotní péče na základě plánu, který by
zajistil jeho finanční udržitelnost a současně poskytoval
všeobecnou zdravotní péči.
5.
Zlepšit dovednosti pracovní síly, aby se posílila
její profesní mobilita směrem k činnostem, které mají vysoký
potenciál růstu a skýtají vysokou přidanou hodnotu. Přijmout
další opatření s cílem řešit problém nezaměstnanosti mladých s
důrazem na pracovní stáže ve společnostech a podporu samostatné
výdělečné činnosti. Přijmout vhodná politická opatření
v souvislosti s poptávkou po pracovní síle s cílem podpořit inovaci
podniků.
6.
Odstranit neopodstatněné překážky na
trzích se službami zejména zlepšením provádění směrnice o službách v
oblasti sektorů služeb s nejvyšším potenciálem k růstu
(včetně turismu) a otevřením poskytování odborných služeb.
7.
Zlepšit konkurenceschopnost mimo jiné
prostřednictvím reformy systému indexace mezd (na základě konzultace
se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy), aby tento systém
lépe odrážel vývoje produktivity. Přijmout opatření za účelem
diverzifikace struktury hospodářství. Obnovit rozpočtovou rovnováhu
omezením růstu výdajů.
V Bruselu dne.
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst L 209, 2.8.1997,
s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306,
23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012)308 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 152 v konečném znění.
[8]               Cyklicky očištěné rozpočtové saldo
jednorázových a dočasných opatření nově vypočítané útvary
Komise na základě informací poskytnutých v rámci programu a za použití
společně dohodnuté metodiky.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Austriaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Austria 2011-2014

text:
         EVROPSKÁ KOMISE
                                       V Bruselu dne 7.6.2011
                                       SEK(2011) 801 v konečném znění
                          Doporučení pro
                      DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011
                   a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014
                {SEK(2011) 728 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                        k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
              k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)       Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
             strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
             hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
             opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst
             a konkurenceschopnost.
   (2)       Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
             politik členských států a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
             o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, které společně tvoří
             „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované
             hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
             a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C, , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                           CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
       začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského
       semestru ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie
       Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011
       a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba
       se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
       snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
       o posílení růstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních
       opatření, jež budou součástí programů stability či konvergenčních programů
       a národních programů reforem.
   (5) Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (6) Rakousko dne 27. dubna 2011 předložilo svůj aktualizovaný program stability na
       období 2011–2014 a dne 2. května 2011 pak svůj národní program reforem na rok
       2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
       současně.
   (7) Rakouská ekonomika vstoupila do období krize se zdravými základy a bez toho, že
       by v období předcházejícím vykazovala výraznou nevyváženost či deformaci.
       Navzdory tomu ji finanční a hospodářská krize uvrhla do nejhlubší recese za celá
       desetiletí. V roce 2009 klesl reálný HDP o celkově téměř 4 % a zaměstnanost vlivem
       krize poklesla o zhruba 1 % a vyhnala míru nezaměstnanosti na 4,8 % (oproti 3,8 %
       v roce předcházejícím). Dosavadní trvalý růst přebytku běžného účtu se následkem
       krize zastavil. Hospodářská a finanční krize si vyžádala svou daň i na veřejných
       financích. V důsledku přijetí souborů stimulačních opaření a v situaci, kdy se naplno
       projevil účinek automatických stabilizátorů, dosáhl schodek veřejných financí v roce
       2009 výše 4,1 % a v roce 2010 pak 4,6 %. Veřejný dluh vzrostl v témže období na
       69,6 %, resp. 72,3 % HDP. Vzhledem k trvalému charakteru většiny stimulačních
       opatření bylo nutno přikročit k fiskální konsolidaci, jakmile se hospodářské
       podmínky zlepší. Spolu se zákonnou úpravou rozpočtu na rok 2011 byl přijat soubor
       konsolidačních opatření v hodnotě téměř 1 % HDP. Od třetího čtvrtletí 2009 se
       ekonomika z krize trvale zotavuje. Děje se tak díky vyšší zahraniční poptávce
       a zejména výraznější hospodářské aktivitě v Německu. V roce 2010 dosáhl růst
       reálného HDP 2 %.
   (8) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení
       Rady (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, o nějž se
       opírají rozpočtové projekce, vychází z realistických a ke konci programového období
       z příliš optimistických předpokladů. Střednědobá rozpočtová strategie, kterou
       poslední aktualizovaný program stability představil, si jako hlavní cíl vytkla snížit
       schodek veřejných financí, jenž má mezi léty 2010 a 2014 klesnout zejména díky
       omezování výdajů ze 4,6 % HDP na 2,4 % HDP. Splnění těchto cílů ohrožují rizika,
       jež spočívají především v možnosti horšího vývoje, než s jakým program počítá.
       Tato rizika jsou dána jednak tím, že nejsou specifikována opatření na podporu
       konsolidace na úrovních nižších, než je úroveň celostátní, jednak tím, že některá
CS                                           3                                               CS
 ---pagebreak---         opatření přijatá na spolkové úrovni nepřinesou očekávané úspory; zde se jedná např.
        o zisky z kampaně proti daňovým podvodům, jejichž předpovídaný dopad je podle
        všeho velmi spekulativní. Na straně druhé je dán i pozitivní rizikový faktor, jímž je
        víceletý výdajový rámec zavedený pro spolkovou vládu v roce 2009. Tento rámec
        podle všeho přispěl k tomu, že lze ve střednědobém horizontu lépe předvídat vývoj
        rozpočtového procesu, přestože pouze na spolkové úrovni. Program stanoví, že
        poměr dluhu k HDP vzroste mezi léty 2010 a 2013 ze 72,3 % na 75,5 % a následně v
        roce 2014 klesne na 75,1 %. Tato projekce je však vystavena jistým rizikům, jež jsou
        dána rostoucím zadlužením státních podniků, které jsou vykazovány mimo sektor
        vládních institucí, a možností, že další zátěž budou znamenat opatření na podporu
        bankovního sektoru. Současně by však mohla míra zadlužení dosáhnout nakonec
        nižší úrovně, neboť je pravděpodobné, že banky, jež během krize získaly podporu z
        veřejných zdrojů, tuto podporu vrátí k dřívějšímu termínu, než s jakým počítá
        program.
   (9)  Podle programu má schodek veřejných financí poklesnout pod 3% referenční
        hodnotu v roce 2013 a tento předpoklad je v souladu s termínem, který stanovila
        Rada. Průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,35 % HDP, s níž program na období
        2011–2013 počítá, je však výrazně pod úrovní 0,75 % HDP, k jejímuž dosažení Rada
        Rakousko vyzvala.
   (10) Rakousko sice zavedlo národní pakt stability, avšak značných úspor, podpory
        fiskální konsolidace a uvolnění zdrojů v zájmu prorůstových investic např. v oblasti
        výzkumu a vývoje či vzdělání by dosáhlo, pokud by reformovalo fiskální vztahy
        mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy. Panuje široká shoda v tom, že jsou tyto
        vztahy v současnosti složité: nejen že se o většinu příjmů z daní fyzických osob dělí
        v pevně stanovených poměrech různé územní celky, ale mezi různé úrovně veřejné
        správy jsou v řadě oblastí rozděleny i rozhodovací procesy. U řady činností není za
        výběr příjmů a uskutečňování výdajů odpovědna vždy táž úroveň veřejné správy.
        Jako nápadné příklady neefektivnosti, jež pramení ze stávající podoby těchto
        fiskálních vztahů, lze uvést oblast zdravotnictví a vzdělávání.
   (11) Průměrná daňová zátěž v Rakousku patří k nejvyšším v EU. Příspěvky zaměstnanců
        na sociální zabezpečení jsou v porovnání s ostatními zeměmi EU velmi vysoké. V
        roce 2008 byly omezeny příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti, které
        odvádějí pracovníci s nízkými příjmy, a v roce 2009 proběhla reforma daně z příjmů,
        což pomohlo daňové zatížení práce snížit. Tyto kroky však nedokázaly zabránit
        mírnému nárůstu daňového zatížení osob s nízkými a průměrnými příjmy, k němuž
        oproti počátku posledního desetiletí došlo. Toto zatížení má negativní dopad na
        zaměstnanost, zejména u pracovníků s nízkými příjmy a nízkou kvalifikací.
   (12) Míra zaměstnanosti starších pracovníků v Rakousku je stále výrazně pod průměrem
        EU, a to navzdory prudkému nárůstu během posledních deseti let. V Rakousku jsou
        stále velmi rozšířeny systémy předčasného odchodu do důchodu a invalidní důchody.
        Ještě před dosažením zákonného věku pro odchod do důchodu bylo v roce 2010 nově
        přiznáno celkem 72 % důchodů. Dalším faktorem, jenž se na nízké zaměstnanosti
        starších pracovníků podílí, je stále relativně nízká zákonná věková hranice pro
        odchod do důchodu u žen (60). Vzhledem k demografickému vývoji v Rakousku je
        zvýšení reálné věkové hranice pro odchod do důchodu a zlepšení podmínek k tomu,
        aby starší pracovníci zůstávali déle začleněni na trhu práce, důležité jak z hlediska
CS                                             4                                              CS
 ---pagebreak---          udržitelnosti veřejných financí, tak z hlediska stimulace nabídky pracovních sil, jež
         má podle prognóz počínaje rokem 2020 začít klesat.
   (13)  Relativně vysokou míru zaměstnanosti žen v Rakousku doprovází jeden z nejvyšších
         výskytů práce žen na částečný úvazek. Vysokým podílem žen se vyznačuje i segment
         zaměstnání s nízkým platovým ohodnocením. V důsledku těchto vzorců dosahuje
         rozdíl v odměňování žen a mužů druhé nejvyšší příčky v EU – 25,4 % – a přispívá
         spolu s dalšími faktory k relativně vysokému riziku chudoby u žen. Jedním z důvodů,
         proč ženy volí práci na částečný úvazek, je jednak nerovná dělba povinností mezi
         ženami a muži v péči o děti a staré lidi, jednak nedostatečná nabídka služeb péče o
         dítě a dlouhodobé péče.
   (14)  Vzdělávací systém se vyznačuje brzkým rozřazováním žáků do různých typů škol,
         kdy se žáci musí o své budoucí vzdělávací dráze rozhodovat ve věku deseti let
         a možnosti změnit tuto dráhu jsou přitom omezené. Dalším charakteristickým rysem
         je rozšířená půldenní školní docházka. Tento systém může mít za následek
         suboptimální výsledky v případě zranitelných skupin mladých lidí, zejména těch, kdo
         pocházejí z přistěhovaleckého prostředí. Rozhodování v raném věku do značné míry
         předurčuje budoucí vzdělávací dráhu a ztěžuje možnost získat vyšší úrovně vzdělání
         v pozdější fázi. Přínosem pro rovnost příležitostí ve vzdělávacím systému a pro
         omezení případů předčasného ukončování školní docházky by byl společný typ školy
         pro všechny děti ve věku 10–14 let.
   (15)  V odvětví služeb, zejména služeb síťových, k nimž patří telekomunikace, doprava
         a veřejné služby, jakož i v odvětví maloobchodu a mezi příslušníky svobodných
         povolání není dostatečně rozvinuta hospodářská soutěž. Růst produktivity doposud
         váznul a struktura trhu nenapomáhala ani kupní síle, ani spotřebitelské poptávce.
         Přínosem pro dostupnost služeb a výběr pro spotřebitele by byla podpora
         hospodářské soutěže, jež by spočívala ve zjednodušování podmínek pro vstup na trh,
         omezování zákonné regulace výkonu živností a svobodných povolání a zajištění
         konkurenceschopné tvorby cen. Pokud by Rakousko dohnalo značný skluz, k němuž
         došlo při provádění směrnice o službách, přispělo by to k uvolnění růstového
         potenciálu. Zejména dosud nebyl přijat spolkový horizontální právní předpis, jímž by
         byly provedeny hlavní zásady uvedené směrnice.
   (16)  V rámci Paktu euro plus přijalo Rakousko řadu závazků4, jež spadají do tří ze čtyř
         tematických okruhů paktu. Ve fiskální oblasti řeší předmětná opatření potřebu
         navýšit reálnou věkovou hranici pro odchod do důchodu i potřebu zefektivnit
         kontrolu veřejných výdajů na jednotlivých úrovních veřejné správy. Pokud jde o
         zaměstnanost, jsou tato opatření zacílena na boj proti nezaměstnanosti mezi mladými
         lidmi. V oblasti konkurenceschopnosti se hlavní pozornost upírá na další investice do
         výzkumu a technického vzdělávání a na vývoj modelů škol s celodenním
         programem. Tyto iniciativy představené v rámci paktu jsou v souladu s národním
         programem reforem, se spolkovým rámcovým zákonem o rozpočtu i s programem
         stability. Je však třeba konstatovat, že jakkoli související opatření řeší některé z
         hlavních sociálně-ekonomických problémů země, mohly být v rámci závazků
         pojednány i další zbývající problémy, mj. v oblasti fiskální politiky, vzdělávání,
   4
        Více podrobností o závazcích přijatých v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu
        SEK(2011) 728.
CS                                              5                                              CS
 ---pagebreak---          hospodářské soutěže a inovací. Závazky přijaté v rámci Paktu euro plus byly
         posouzeny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto.
   (17)  Komise posoudila program stability a národní program reforem Rakouska, jakož
         i závazky, jež tato země přijala v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu nejen jejich
         význam z hlediska udržitelné fiskální a sociálně-ekonomické politiky Rakouska, ale
         rovněž míru, v jaké tyto dokumenty respektují pravidla a hlavní směry EU, vzhledem
         k tomu, že správu ekonomických záležitostí Evropské unie je zapotřebí celkově
         posílit tím, že EU dodá podnět k budoucím rozhodnutím členských států. Komise je
         toho názoru, že s ohledem na příznivé hospodářské podmínky by mělo být úsilí o
         fiskální konsolidaci zejména v roce 2012 posíleno a že by měla pokračovat reforma
         fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy. Dynamice trhu práce
         by prospělo snížení daňové zátěže, zlepšení výsledků vzdělávání a boj proti
         genderové segmentaci. Konkurenceschopnosti by pak napomohlo posílení
         hospodářské soutěže a podpora inovací.
   (18)  Na základě tohoto posouzení a s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 2. prosince
         2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada posoudila
         aktualizaci programu stability Rakouska na rok 2011 s tím, že její stanovisko6 je
         vyjádřeno zejména v doporučení č. 1 a 2 níže,
   DOPORUČUJE, aby Rakousko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:
   (19)  Využít stávajícího ekonomického oživení k tomu, aby byla urychlena náprava
         nadměrného schodku. Za tímto účelem přijmout a provést mj. na úrovních nižších,
         než je úroveň celostátní, nezbytná opatření, tak aby průměrné roční fiskální úsilí
         dosahovalo v roce 2012 a 2013 alespoň 0,75 % HDP.
   (20)  Přijmout kroky k dalšímu posílení vnitrostátního rozpočtového rámce, za jehož
         účelem bude mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy sladěna odpovědnost
         legislativní a administrativní, jakož i odpovědnost za výběr příjmů a uskutečňování
         výdajů, zejména v oblasti zdravotnictví.
   (21)  V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy přijmout
         opatření k postupnému zrušení stávajícího systému předčasného odchodu do
         důchodu pro osoby s dlouhým pojistným obdobím a navrhnout zvýšení zákonného
         věku pro odchod do důchodu u žen, tak aby byla zajištěna udržitelnost a přiměřenost
         důchodového systému. Přísně uplatňovat podmínky k získání invalidního důchodu.
   (22)  Přijmout opatření ke zvýšení účasti pracovníků na trhu práce a za tímto účelem mj.:
         rozpočtově neutrálním způsobem snížit daňové zatížení práce a související odvody
         na sociální zabezpečení, zejména v případě pracovníků s nízkými a středními příjmy;
         provést národní akční plán pro rovné zacházení s ženami a muži na trhu práce, včetně
         zlepšení dostupnosti pečovatelských služeb a míst ve školách s celodenním
         programem, jež zvýší možnosti žen pracovat na plný úvazek, a včetně omezení
         vysokého rozdílu v odměňování žen a mužů; přijmout kroky ke zkvalitnění výsledků
         vzdělávání a k prevenci předčasného ukončování školní docházky.
   5
        SEK(2011) 728.
   6
        Upraveno v ustanovení čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     6                                       CS
 ---pagebreak---    (23)    Přijmout další kroky k posílení hospodářské soutěže, zejména v odvětví služeb,
           prostřednictvím uvolnění překážek vstupu na trh, odstranění bezdůvodných omezení
           pro výkon živností a svobodných povolání, jakož i posílení pravomocí orgánů pro
           hospodářskou soutěž. Urychlit přijetí dosud neschváleného horizontálního právního
           předpisu k provedení směrnice o službách.
   V Bruselu dne
                                             Za Radu
                                             předseda / předsedkyně
CS                                              7                                            CS


title: Doporučení kontrolního úřadu ESVO č. 144/06/COL ze dne 11. května 2006 o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách

text:
               21.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 366/93

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

   č.  144/06/COL
   ze dne 11. května 2006
   o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na článek čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole II bodě 33 přílohy I Dohody o EHP (směrnice Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech
       (1), pozměněný a začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,
   s ohledem na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole XII bodě 54zn přílohy II Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března kterým se stanoví maximální limity určitých kontaminujících látek v potravinách
       (2) pozměněné a začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,
   s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO 84/06/COL ze dne 6. dubna 2006, jímž je dán pokyn příslušnému členu kolegia, aby přijal doporučení, jestliže je předloha doporučení v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva a Výboru ESVO pro potraviny,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Toto doporučení je součástí celkové strategie ke snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v životním prostředí, krmivech a potravinách. Jeho účelem je doporučit opatření v oblasti krmiv a potravin.

               (2)

               Ačkoli z toxikologického hlediska by měly být stanoveny hodnoty pro dioxiny, furany a polychlorované bifenyly (PCB) typu dioxinů, maximální hodnoty byly v roce 2001 stanoveny pouze pro dioxiny a nikoli pro polychlorované bifenyly typu dioxinů, protože o jejich výskytu bylo tehdy k dispozici jen velmi málo údajů. Obdobně právní akt, na nějž se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice 200/32/ES), stanovil na rok 2001 maximální obsah dioxinů, nikoli polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech.

               (3)

               Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Evropská komise měla poprvé přezkoumat ustanovení o dioxinech v potravinách koncem roku 2004 v souvislosti s novými údaji o přítomnosti dioxinů a polychlorofaných bifenylů typu dioxinů, zejména s cílem zařadit polychlorované bifenyly typu dioxinů mezi látky, jejichž maximální obsah má být stanoven. Na tento právní akt se odkazuje v bodě 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP. Obsahuje velmi podobné ustanovení o přezkoumání obsahu dioxinů v krmivech.

               (4)

               Mezitím byly zpřístupněny další údaje o přítomnosti polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech a potravinách. V důsledku toho byly stanoveny maximální hodnoty pro obsah dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů vyjádřené v ekvivalentech toxicity podle Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO), jelikož tento přístup je z toxikologického hlediska nejvhodnější. V zájmu zajištění bezproblemového přechodu by po dobu přechodného období měl zůstat zachován platný maximální hodnoty dioxinů a také by se měly uplatňovat nově stanovené hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů.

               (5)

               Všeobecně platí, že za účelem aktivního snížení přítomnosti dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a krmivech, by se kromě stanovení maximálního množství měla uplatnit opatření podněcující proaktivní přístup, včetně stanovení akčních hodnot pro potraviny a krmiva. Tyto akční hodnoty by pro příslušné orgány a provozovatele měly představovat nástroj pro zdůraznění případů, kdy je vhodné určit zdroj kontaminace a přijmout opatření k jejímu snížení či odstranění. Vzhledem k tomu, že zdroje dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů jsou různé, je vhodné, aby existovaly oddělené akční hodnoty pro dioxiny na straně jedné a polychlorované bifenyly typu dioxinů na straně druhé.

               (6)

               Kromě toho by se akční hodnoty měly pravidelně upravovat v souladu s klesajícím trendem výskytu dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a zároveň je třeba uplatňovat aktivní přístup s cílem postupného snižování přítomnosti těchto dioxinů v krmivech a potravinách.

               (7)

               Účast států ESVO v programech v rámci rozsahu přílohy I tohoto doporučení bude muset být zhodnocena s ohledem na jejich vynětí z kapitoly II přílohy I Dohody o EHP.

               (8)

               Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny a Výboru ESVO pro rostlinná a živočišná krmiva, které napomáhají Kontrolnímu úřadu ESVO.

         DOPORUČUJE:

               (1)

               Aby státy ESVO prováděly náhodné monitorování přítomnosti dioxinů, polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a případně polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů v krmných surovinách, krmivech a potravinách, a to úměrně k rozsahu jejich produkce, využití a spotřebě.
               Toto monitorování je třeba provádět na základě doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 3/05/COL ze dne 19. ledna 2005 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách a na základě doporučení Komise 2004/705/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách (3);

               (2)

               V případě že se objeví nesoulad s ustanoveními právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP (směrnice Evropského 2002/32/ES), a (podle bodu 3) v případech, kdy se zjistí, že hodnoty dioxinů a/nebo polychlorovaných bifenylů typu dioxinů uvedené v příloze I tohoto doporučení pro potraviny a v příloze II právního předpisu, na nějž odkazuje bod 33 kapitoly II přílohy I Dohody o EHP, jsou překročeny, (směrnice) v případě krmiv, ve spolupráci s provozovateli,

                           a)

                           zahájily šetření s cílem určit zdroj kontaminace;

                           b)

                           přijaly opatření ke snížení či odstranění zdroje kontaminace;

                           c)

                           kontrolovaly přítomnost polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů.

               (3)

               Státům ESVO, v nichž běžné hodnoty dioxinů a polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů, jsou mimořádně vysoké, aby stanovily vnitrostátní akční hodnoty pro svoji domácí výrobu krmných surovin, krmiv a potravin, na základě kterých by se v 5 % výsledků získaných v rámci monitorování uvedeného v bodě 1, provedlo šetření s cílem určit zdroj kontaminace.

               (4)

               Státům ESVO, aby informovaly Kontrolní úřad ESVO a ostatní státy ESVO o svých zjištěních, výsledcích svých šetření a opatřeních přijatých za účelem snížení nebo odstranění zdroje kontaminace.

               (5)

               Státům ESVO, aby předložily informace uvedené v bodě 4 týkající se potravin každý rok nejpozději do 31. března jako součást výroční zprávy, která se má předkládat Kontrolnímu úřadu podle čl. 22 odst. 2 právního předpisu, na který odkazuje bod 31a kapitoly II přílohy I k Dohodě o EHP (směrnice Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat
                   (4) pro krmiva, až na případy, kdy informace mají bezprostřední význam pro státy ESVO, a v takovém případě by měly být předloženy neprodleně. V souladu s čl. 2 odst. 1 protokolu 1 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, Kontrolní úřad ESVO předá tyto informáce Evropské komisi.

      V Bruselu dne 11. května 2006

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            člen sboru

         Niels FENGER

            ředitel

      (1)  Úř. věst. L 140,30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/77/ES (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 53).

      (2)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 199/2006 (Úř. věst. L 32, 4.2.2006, s. 34).

      (3)  Úř. věst. L 321.22.10.2004, s. 45

      (4)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      PŘÍLOHA
      Dioxiny (obsah polychlorovaných dibenzo-para dioxinů (PCDD) a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF) vyjádřené v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO, 1997) a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů (množství polychlorovaných bifenylů, vyjádřené v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO, 1997)).

                  Potraviny

                  Obsah dioxinů + furanů (WHO-TEQ) (1)

                  Obsah PCB typu dioxinů (WHO-TEQ) (1)

                  Maso a masné výrobky

                              —

                              přežvýkavců (hovězí maso, skopové maso)

                  1,5 pg/g tuku (2)

                  1,0 pg/g tuku (2)

                              —

                              drůbeží maso a maso farmové zvěře

                              —

                              vepřové

                  1,5 pg/g tuku (2)

                  1,5 pg/g tuku (2)

                  Játra a výrobky pocházející ze suchozemských živočichů

                  0,6 pg/g tuku (2)

                  4,0 pg/g tuku (2)

                  0,5 pg/g tuku (2)

                  4,0 pg/g tuku (2)

                  Libové rybí maso a výrobky z ryb a rybího masa s výjimkou úhoře (3)
                      (4)

                  3,0 pg/g čerstvé váhy

                  3,0 pg/g čerstvé váhy

                  Libový úhoř (Anguilla anguilla) a výrobky z něj (3)
                      (4)

                  3,0 pg/g čerstvé váhy

                  6,0 pg/g čerstvé váhy

                  Mléko a mléčné výrobky, včetně máslového tuku

                  2,0 pg/g tuku (2)

                  2,0 pg/g tuku (2)

                  Slepičí vejce a vaječné výrobky

                  2,0 pg/g tuku (2)

                  2,0 pg/g tuku (2)

                  Oleje a tuky

                              —

                              živočišný tuk

                              —

                              z přežvýkavců

                  1,5 pg/g tuku

                  1,0 pg/g tuku

                              —

                              drůbeže a farmové zvěře

                  1,5 pg/g tuku

                  1,5 pg/g tuku

                              —

                              z prasat

                  0,6 pg/g tuku

                  0,5 pg/g tuku

                              —

                              míšený živočišný tuk

                  1,5 pg/g tuku

                  0,75 pg/g tuku

                              —

                              rostlinný olej a tuky

                  0,5 pg/g tuku

                  0,5 pg/g tuku

                              —

                              tuk z mořských živočichů (rybí tuk, tuk z rybích jater a tuky z dalších mořských živočichů určené k lidské spotřebě)

                  1,5 pg/g tuku

                  6,0 pg/g tuku

                  Ovoce, zelenina a obiloviny

                  0,4 ng/kg produktu

                  0,2 ng/kg produktu

         (1)  Horní meze koncentrací: horní meze koncentrací se počítají za předpokladu, že všechny hodnoty různých kongenerů menší než mez kvantifikace se rovnají mezi kvantifikace.

         (2)  Akční hodnoty se neuplatňují na potravinářské produkty obsahující méně než 1 % tuku.

         (3)  V případě, že ke konzumaci je určena celá ryba, akční hodnota se uplatní na celou tuto rybu.

         (4)  Při překročení akční hodnoty bude v některých případech nezbytné prošetřit zdroj kontaminace, protože běžná hodnota se v určitých oblastech výskytu určitých druhů ryb blíží akční hodnotě nebo ji překračuje. V těchto případech překročení akční hodnoty je však vhodné zaznamenat všechny informace, jako například období odebírání vzorků, zeměpisný původ a druhy ryb s cílem přijmout do budoucna opatření týkající se přítomnosti dioxinů a složek typu dioxinů v rybách a produktech z ryb.


title: Doporučení Komise ze dne 30. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky: benzyl-butyl-ftalát (BBP), 2-furaldehyd (furfural), peroxoboritan sodný (oznámeno pod číslem K(2008) 2328) (Text s významem pro EHP)

text:
               14.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 156/24

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky: benzyl-butyl-ftalát (BBP), 2-furaldehyd (furfural), peroxoboritan sodný
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2328)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/447/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 2268/95 (2) a (ES) č. 143/97 (3), která se týkají druhého a třetího seznamu prioritních látek ve smyslu nařízení (EHS) č. 793/93, určeny následující látky:

                           —

                           benzyl-butyl-ftalát (BBP),

                           —

                           2-furaldehyd (furfural),

                           —

                           peroxoboritan sodný.

                     Členské státy zpravodajové určené v souladu s uvedenými nařízeními dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (4), a navrhly strategii omezování těchto rizik.

               (2)

               Proběhly konzultace s Vědeckým výborem pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) a Vědeckým výborem pro zdravotní a environmentální rizika (SCHER), které vydaly stanoviska, pokud se jedná o hodnocení rizik provedená zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na internetových stránkách uvedených vědeckých výborů.

               (3)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v odpovídajícím sdělení Komise (5).

               (4)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit pro některé látky určitá opatření na snižování rizik.

               (5)

               Opatření na snižování rizik doporučená pro pracovníky by měla být zohledněna v rámci právních předpisů na ochranu pracovníků, u nichž se má za to, že poskytují odpovídající rámec pro omezení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (6)

               Opatření na snižování rizik stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   BENZYL-BUTYL-FTALÁT (BBP)

      (č. CAS 85-68-7; č. EINECS 201-622-7)

   Opatření na snižování rizik pro životní prostředí (1, 2)

               1)

               Místní emise látky BBP do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               2)

               Pro povodí, kde mohou emise BBP způsobit riziko, by měl příslušný členský stát nebo státy stanovit normy kvality životního prostředí; vnitrostátní opatření ke snížení znečištění, jejichž prostřednictvím má být těchto norem kvality životního prostředí dosaženo v roce 2015, by měla být začleněna do plánů povodí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (6).

         ODDÍL 2
   2-FURALDEHYD (FURFURAL)

      (č. CAS 98-01-1; č. EINECS 202-627-7)

   Opatření na snižování rizik pro životní prostředí (3, 4, 5, 6)

               3)

               Hodnocení rizik odhalilo další zdroje emisí furfuralu (např. významnou kontaminaci z procesů výroby sulfitové buničiny používaných v průmyslu papíru a celulózy), vedle zdrojů z vyráběné nebo dovážené chemické látky. Potřebu případných dalších opatření na řízení rizik lze nejlépe zvážit podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES (7) a směrnice 2000/60/ES s použitím informací obsažených v úplné zprávě o hodnocení rizik.

               4)

               Příslušné orgány v dotyčných členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice Rady 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se furfuralu, aby byla dotyčná zařízení provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami (dále jen „BAT“) se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k podmínkám životního prostředí v místě, kde se zařízení nacházejí.

               5)

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o furfural, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               6)

               Místní emise furfuralu do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

         ODDÍL 3
   PEROXOBORITAN SODNÝ

      (č. CAS 11138-47-9; č. EINECS 234-390-0)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (7)

               7)

               Zaměstnavatelé, kteří používají perboritany sodné, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech, které lze získat od Komise, podle čl. 12 odst. 2 směrnice Rady 98/24/ES (8).

         ODDÍL 4
   URČENÍ

               8)

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která uvedené látky dovážejí, vyrábějí, přepravují, skladují, formulují do podoby přípravků či jinak zpracovávají, používají, likvidují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 30. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (3)  Úř. věst. L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (4)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 149, 14.6.2008, s. 14.

      (6)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2008/32/ES (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 60).

      (7)  Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (8)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/30/ES (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 21).


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 24. června 2016, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2016/4)

text:
               10.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 290/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 24. června 2016,
   kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě
   (ESRB/2016/4)
   (2016/C 290/01)
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (2), a zejména na čl. 134 odst. 4 této směrnice,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 tohoto rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V zájmu zajištění účinnosti a konzistentnosti makroobezřetnostní politiky musí tvůrci politiky řádně zohlednit přeshraniční účinky opatření makroobezřetnostní politiky, která přijímají jednotlivé členské státy, a je-li to důvodné, přijmout vhodná reciproční opatření makroobezřetnostní politiky za účelem jejich řešení.

               (2)

               Rámec pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanovený v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (4) by měl zajistit, že všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, budou recipročně uplatněna v ostatních členských státech.

               (3)

               V reakci na žádost Eesti Pank podle čl. 134 odst. 4 směrnice 2013/36/EU o reciproční uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku, se generální rada Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) rozhodla zahrnout toto estonské opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, jejichž reciproční uplatnění se doporučuje podle doporučení ESRB/2015/2.

               (4)

               Doporučení ECB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   ODDÍL 1

      ZMĚNY

   Doporučení ECB/2015/2 se mění takto:

               1.

               V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:

                           „1.

                           Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze:
                           Belgie:

                                       —

                                       navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů, které se uplatňuje podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na expozice úvěrových institucí, které používají přístup založený na interním ratingu, z belgických hypotečních úvěrů;

                                 Estonsko:

                                       —

                                       sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku.“;

               2.

               V příloze se doplňuje nový text, který zní:
               „Estonsko

                     Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku

               I.   Popis opatření

                           1.

                           Estonské opatření spočívá v zavedení sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku.

                     II.   Reciprocita

                           2.

                           Pokud členské státy provedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Pro účely tohoto odstavce se uplatňuje lhůta stanovená v dílčím doporučení C 3).

                           3.

                           Pokud členské státy neprovedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s dílčím doporučením C 2). Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do šesti měsíců.“

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. června 2016.

            Předseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).