title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 27. května 2020 o monitorování dopadů dluhových moratorií, systémů veřejných záruk a dalších opatření fiskální povahy, která byla přijata k ochraně reálné ekonomiky v reakci na pandemii COVID-19, na finanční stabilitu (ESRB/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 249/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 27. května 2020
      o monitorování dopadů dluhových moratorií, systémů veřejných záruk a dalších opatření fiskální povahy, která byla přijata k ochraně reálné ekonomiky v reakci na pandemii COVID-19, na finanční stabilitu
      (ESRB/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 uvedeného nařízení,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Vypuknutí pandemie koronavirového onemocnění COVID-19 a následné prosazování opatření k zamezení šíření nákazy představují pro evropské ekonomiky závažný šok. Členské státy zavádějí dluhová moratoria, systémy veřejných záruk a další opatření fiskální povahy, aby ochránily nefinanční podniky a domácnosti před dopady pandemie. I když jsou tato opatření zaměřena na nefinanční sektor, mají dopad na finanční stabilitu.

                  (2)

                  Účinnost těchto opatření z hlediska zachování finanční stability bude záviset na jejich velikosti a koncepčních prvcích. Tyto změny je třeba na vnitrostátní úrovni pečlivě sledovat, aby bylo možné včas provést úpravy s využitím flexibility, kterou poskytuje dočasný rámec Unie pro státní podporu na podporu hospodářství v souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 (3).

                  (3)

                  Vzhledem k vysokému stupni integrace ekonomik členských států budou mít různá opatření prováděná jedním členským státem dopad na jiné členské státy prostřednictvím pozitivních nebo negativních vedlejších účinků. Tyto vedlejší účinky by měly být zohledněny při komplexním posouzení dopadů opatření, která přijaly vnitrostátní orgány na ochranu reálné ekonomiky v reakci na pandemii COVID-19, na finanční stabilitu v rámci celé Unie.

                  (4)

                  K účinnosti vnitrostátních opatření při zajišťování finanční stability jsou zapotřebí podrobné sledování a spolupráce mezi vnitrostátními makroobezřetnostními orgány, vnitrostátními fiskálními orgány a vnitrostátními orgány dohledu v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Dne 14. května 2020 zaslala Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) vnitrostátním fiskálním orgánům Unie dopis, v němž vyzvala, aby příslušné orgány na vnitrostátní úrovni vedly intenzivnější dialog již v rané fázi (4).

                  (5)

                  ESRB odpovídá za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v Unii a přispívá ke zmírňování systémových rizik a k jejich předcházení. Za tímto účelem hodlá ESRB monitorovat a pravidelně projednávat dopady vnitrostátních opatření, která byla zavedena za účelem ochrany reálné ekonomiky v reakci na pandemii COVID-19, na finanční stabilitu v celé Unii. ESRB má v úmyslu zaměřit se zejména na přeshraniční a meziodvětvové důsledky. Sledování by mělo probíhat pouze po dobu, kdy existuje potenciální dopad těchto opatření na finanční stabilitu v Unii.

                  (6)

                  Ke sledování dopadů těchto opatření na finanční stabilitu v celé Unii bude zapotřebí, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány vykazovaly relevantní informace shromážděné na vnitrostátní úrovni. Žádosti ESRB o poskytnutí příslušných informací adresované těmto orgánům by měly zohledňovat zásadu proporcionality a zamezovat duplicitní zpravodajské povinnosti tím, že se zaměří na informace, které nejsou k dispozici z jiných zdrojů.

                  (7)

                  ESRB zamýšlí doplnit a posílit sledování a hodnocení, které je prováděno na vnitrostátní úrovni. Cílem ESRB je podporovat výměnu zkušeností a včasnou identifikaci přeshraničních a meziodvětvových problémů. V pozdější fázi rovněž zaujme koordinované stanovisko k přístupům k postupnému ukončování opatření. Pro tyto účely hodlá ESRB vytvořit kanál pro zpětnou vazbu, který umožní sdílení informací mezi zpravodajskými orgány.

                  (8)

                  Toto doporučení nevytváří novou zpravodajskou povinnost pro odvětví finančních služeb. Pro získání informací by ESRB měla vycházet z vykazování informací, které jsou shromažďovány pro účely vnitrostátního sledování, ze strany vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů, s tím, že toto vykazování vychází z vykazování ze strany vnitrostátních fiskálních orgánů a vládních orgánů, které se podílejí na realizaci příslušných opatření. ESRB by se měl rovněž opírat o údaje, které shromažďují její členské instituce, zejména Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropská centrální banka a Jednotný výbor pro řešení krizí.

                  (9)

                  Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

                  (10)

                  Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co byli vyrozuměni adresáti doporučení, a poté, co generální rada o svém záměru doporučení vydat informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A – Vnitrostátní sledování dopadů opatření, která byla přijata za účelem ochrany reálné ekonomiky v reakci na pandemii COVID-19, na finanční stabilitu

      Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby sledovaly a posuzovaly, jaký dopad na finanční stabilitu mají opatření, která jejich členské státy přijaly v souvislosti s pandemií COVID-19 za účelem ochrany reálné ekonomiky, např. dluhová moratoria, systémy veřejných záruk a další opatření fiskální povahy. Za tímto účelem se doporučuje, aby vnitrostátní makroobezřetnostní orgány pomocí klíčových ukazatelů monitorovaly koncepční prvky a využití těchto opatření, jakož i možné dopady na finanční stabilitu; mezi tyto klíčové ukazatele se řadí například tyto:

                  a)

                     Koncepční prvky a využití opatření: zejména objem, druhy finanční podpory (například dluhová moratoria, úvěrové záruky, subvencované úvěry nebo kapitálové účasti); příjemci a podmínky způsobilosti; doba trvání a informace o využití opatření (např. objem a počet předložených a akceptovaných žádostí).

                  b)

                     Dopady na finanční stabilitu: zejména tok úvěrů do reálné ekonomiky, likvidita, solventnost a zadlužení nefinančního sektoru a finanční zdraví finančních institucí, včetně zjištěných a očekávaných trendů u úvěrů se selháním a schopnosti plnit požadavky na likviditu a kapitálové požadavky.

         Doporučení B – Vykazování ze strany vnitrostátních makroobezřetnostních orgánů Evropské radě pro systémová rizika (ESRB)

      Vnitrostátním makroobezřetnostním orgánům se doporučuje, aby ESRB pravidelně vykazovaly informace nezbytné k tomu, aby ESRB mohla sledovat a posuzovat dopady vnitrostátních opatření, která jsou uvedena v doporučení A, na finanční stabilitu v Unii. To by mělo zahrnovat informace nezbytné pro sledování a posouzení přeshraničních a meziodvětvových dopadů, které mají vnitrostátní makroobezřetnostní orgány k dispozici od finančních institucí prostřednictvím stávajících mechanismů vykazování, a jakékoli další informace poskytnuté fiskálními orgány a jinými vládními orgány, které se podílejí na realizaci opatření.
      ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

      Pro účely tohoto doporučení se použije tato definice:

                  a)

                  „vnitrostátním makroobezřetnostním orgánem“ se rozumí vnitrostátní orgán, jehož cíle, opatření, úkoly, pravomoci, nástroje, odpovědnost a jiné znaky jsou vymezeny v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 (5), nebo pokud tento orgán nebyl zřízen, pověřený orgán podle hlavy VII kapitoly 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6) nebo čl. 458 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7).

            2.   Prováděcí kritéria

                  1.

                  Pro provádění doporučení A a B se uplatňuje toto kritérium:

                              a)

                              Náležitou pozornost je třeba věnovat zásadě proporcionality při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení.

                  2.

                  Při provádění doporučení B se uplatňuje toto kritérium:

                              a)

                              První zpráva by měla být předložena do 31. července 2020.

            3.   Šablony pro vykazování

      Pro zajištění koordinace vykazování podle doporučení B zveřejní ESRB příslušné šablony do 30. června 2020.
      4.   Časový rámec pro návazné kroky

      V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení nebo odůvodnit případnou nečinnost. Sdělení se musí zaslat v následujících lhůtách.
      1.   Doporučení A

      Adresáti se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 31. července 2020 předložili formulář o provádění doporučení A, který je obsažen v příloze.
      2.   Doporučení B

      Adresáti se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 31. prosince 2020 předložili formulář o provádění doporučení B, který je obsažen v příloze.
      5.   Změny tohoto doporučení

      Generální rada rozhodne o tom, zda je třeba provést změnu tohoto doporučení. Tyto změny zahrnují zejména dobu sledování a vykazování ve smyslu doporučení A a B.
      6.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená adresáty a případně může rozhodnout, že tomuto doporučení nebylo vyhověno a že adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

                  2.

                  Metodika stanovená v příručce pro posuzování souladu s doporučeními ESRB (8), která popisuje postup hodnocení plnění doporučení ESRB, se nepoužije.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. května 2020.

               Vedoucí sekretariátu ESRB,

               jménem generální rady ESRB,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Sdělení Komise „Dočasný rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19“ (2020/C 91 I/01) (Úř. věst. CI 91, 20.3.2020, s. 1) a související dokumenty o pravidlech státní podpory a o koronaviru, které jsou k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html..

         (4)  Viz dopis předsedy ESRB adresovaný předsedovi a členům Rady pro hospodářské a finanční věci ze dne 14. května 2020, který je k dispozici na adrese:
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf.

         (5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (8)  „Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations“, duben 2016, k dispozici na https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         PŘÍLOHA

            Sdělení o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení

         1.   Údaje o adresátovi

                     Doporučení

                     Země adresáta

                     Instituce

                     Jméno a kontaktní údaje respondenta

                     Datum sdělení

               2.   Oznámení přijatých opatření

                     Doporučení

                     Plníte toto doporučení? (ano/ne/nepoužije se)

                     Popis opatření přijatých k zajištění souladu

                     Odůvodnění částečného plnění či neplnění

                     Doporučení A

                     Doporučení B

               3.   Poznámky

                     1.

                     Tento formulář se používá pro komunikaci podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010.

                     2.

                     Každý adresát by měl vyplněný formulář předložit ESRB prostřednictvím sekretariátu ESRB elektronicky pomocí systému DARWIN ve zvláštní složce nebo e-mailem na adresu notifications@esrb.europa.eu. (Sekretariát ESRB zajistí souhrnné předání sdělení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.)

                     3.

                     Očekává se, že adresáti poskytnou veškeré příslušné informace týkající se provádění tohoto doporučení a kritérií pro jeho provádění, včetně informací o podstatě a načasování přijatých opatření.

                     4.

                     Plní-li adresát doporučení pouze částečně, měl by zcela objasnit rozsah, v němž doporučení neplní, a uvést další podrobné informace o částečném plnění příslušného doporučení. Toto vysvětlení by mělo jednoznačně specifikovat příslušné části doporučení, které adresáti neplní.


title: Doporučení Rady (EU) 2021/119, ze dne 1. února 2021, kterým se mění doporučení (EU) 2020/1475 o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 (Text s významem pro EHP)

text:
               2.2.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               LI 36/1

      DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/119,
      ze dne 1. února 2021,
      kterým se mění doporučení (EU) 2020/1475 o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19
      (Text s významem pro EHP)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 21 odst. 2, čl. 168 odst. 6 a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 13. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1475 o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 (1). Toto doporučení stanovilo koordinovaný přístup k těmto klíčovým bodům: uplatňování společných kritérií a prahových hodnot při rozhodování o tom, zda omezení volného pohybu zavést, mapování rizika přenosu onemocnění COVID-19 na základě dohodnutého barevného kódu a koordinovaný přístup, pokud jde o (případná) opatření, která se mohou odpovídajícím způsobem uplatnit na osoby pohybující se mezi oblastmi, v závislosti na úrovni rizika přenosu v uvedených oblastech.

                  (2)

                  Na podporu rozhodování členských států zveřejňuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí na základě kritérií a prahových hodnot stanovených v uvedeném doporučení jednou týdně mapu členských států, rozdělenou podle regionů (2).

                  (3)

                  Jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění tohoto doporučení, Komise by za podpory Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí měla s ohledem na vyvíjející se epidemiologickou situaci pravidelně posuzovat kritéria, potřeby v oblasti údajů a prahové hodnoty nastíněné v tomto doporučení, včetně toho, zda by se měla zvážit další kritéria nebo zda by se měly upravit prahové hodnoty, a svá zjištění by Komise měla spolu s návrhem na změnu doporučení předávat Radě ke zvážení.

                  (4)

                  Současný vývoj pandemie ovlivňují dva faktory. Na jedné straně od začátku roku 2021 dochází k hromadnému očkování a milionům Evropanů byla již vakcína proti onemocnění COVID-19 podána. Jak je uvedeno ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě s názvem „Jednotně proti COVID-19“ (3), dokud však počty nakažených porostou a do doby, než rozsah proočkování zvrátí příliv pandemie, bude nezbytné vytrvat v ostražitosti, nadále dodržovat opatření proti šíření nákazy a provádět hygienické kontroly. EU a členské státy musí zejména bezodkladně jednat, aby omezily riziko potenciálně agresivnější další vlny epidemie, jež by se vyznačovala novými nakažlivějšími variantami viru SARS-CoV-2, které se již v Evropě vyskytují.

                  (5)

                  Nedávný výskyt nových variant viru představuje závažný důvod k obavám. Ačkoli v současné době neexistují důkazy o tom, že by způsobovaly závažnější průběh onemocnění, zdá se, že jsou přibližně o 50–70 % nakažlivější (4). To znamená, že virus se může snadněji a rychleji šířit, což pro přetížené systémy zdravotní péče představuje další zátěž. Nové varianty viru jsou jednou z možných příčin podstatného nárůstu počtu případů ve většině členských států v posledních týdnech.

                  (6)

                  Ve svém nejnovějším posouzení rizik souvisejících s šířením nových variant SAR-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP (5) Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí uvádí, že riziko spojené se zavlečením a komunitním šířením variant vzbuzujících obavy se zvýšilo na vysoké / velmi vysoké.

                  (7)

                  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí jako jednu z možností reakce na toto riziko doporučuje, aby bylo v zájmu zpomalení dovozu a šíření nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy zamezeno cestám, které nejsou nezbytně nutné. Kromě doporučení necestovat, pokud to není nezbytně nutné, a omezení cestování pro nakažené osoby by měla být zachována cestovní opatření, jako je testování a karanténa cestujících, a to zejména pro cestující z oblastí s vyšším výskytem nových variant. Je-li sekvenování stále nedostačující k vyloučení možnosti vyššího výskytu nových variant, jak je uvedeno v pokynech Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí týkajících se sekvenování genomů, měla by se rovněž zvážit přiměřená cestovní opatření z oblastí, kde přetrvává vysoká míra komunitního přenosu.

                  (8)

                  S ohledem na doporučení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí by proto doporučení (EU) 2020/1475 mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                  (9)

                  Za účelem zohlednění velmi vysoké míry komunitního přenosu, která může být spojena se zvýšenou nakažlivostí nových variant vzbuzujících obavy, by měla být na mapu, kterou každý týden zveřejňuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, doplněna nová tmavě červená barva. Tato barva by měla označovat oblasti, kde je úroveň výskytu viru velmi vysoká, a to i z důvodu nakažlivějších variant vzbuzujících obavy.

                  (10)

                  Členské státy by rovněž měly zohlednit prevalenci nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy, přičemž by měly zohlednit úroveň sekvenování genomu provedeného jinými členskými státy. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě s názvem „Jednotně proti COVID-19“ zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy urychleně zvýšily sekvenování genomu na 5–10 % pozitivních výsledků testů, v případě potřeby s využitím kapacity Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, k identifikaci vývoje jednotlivých variant nebo k odhalení variant nových.

                  (11)

                  Vysoká úroveň komunitního přenosu ve většině členských států znamená, že cestování bude i nadále představovat zvláštní problém. Dokud se epidemiologická situace výrazně nezlepší, zejména s ohledem na výskyt nových variant viru, měli by být občané důrazně odrazováni od veškerých cest, které nejsou nezbytně nutné, zejména do oblastí s vysokým rizikem a z těchto oblastí. Vzhledem k tomu, že riziko infekce nebo přenosu je u domácího i přeshraničního cestování obdobné, měly by členské státy zajistit soudržnost mezi opatřeními uplatňovanými na oba druhy cest, jež nejsou nezbytně nutné.

                  (12)

                  V ústně prezentovaných závěrech v návaznosti na videokonferenci členů Evropské rady konané dne 21. ledna 2021 (6) předseda Evropské rady uvedl, že hranice musí zůstat otevřené, aby bylo zajištěno fungování jednotného trhu, včetně toku základního zboží a služeb. Neměly by být ukládány žádné plošné zákazy cestování. Aby se zabránilo šíření viru, může být nicméně zapotřebí zavést v EU opatření omezující cesty, jež nejsou nezbytně nutné. Rada potvrzuje své zásady, bude však možná nezbytné, aby svá doporučení týkající se cestování v rámci EU a cest, jež nejsou nezbytně nutné, přezkoumala s ohledem na rizika, která představují nové varianty viru.

                  (13)

                  Cílem koordinovaného přístupu je zabránit opětovnému zavedení kontrol na vnitřních hranicích. Není důvod pro uzavírání hranic nebo plošné zákazy cestování a pozastavení letů, pozemní a vodní dopravy, neboť cílenější opatření, jako jsou povinná karanténa nebo testování, mají dostatečný dopad a způsobují menší problémy. Díky systému „zelených pruhů“ (7) by měly být zachovány dopravní toky, zejména proto, aby se zajistil volný pohyb zboží a služeb, a nedocházelo tak k narušování dodavatelských řetězců.

                  (14)

                  Veškerá omezení volného pohybu osob musí být nadále uplatňována v souladu s obecnými zásadami práva Unie, zejména se zásadou proporcionality a zákazu diskriminace, včetně diskriminace na základě státní příslušnosti. Jakákoli přijatá opatření by tudíž neměla překračovat rámec toho, co je nezbytně nutné k ochraně veřejného zdraví. Jasné, včasné a komplexní informování veřejnosti má i nadále zásadní význam pro zajištění předvídatelnosti, právní jistoty a dodržování ze strany občanů. Omezení by měla být náležitě prosazována a veškeré stanovené sankce by měly být účinné a přiměřené.

                  (15)

                  Dne 11. ledna 2021 schválil Výbor pro zdravotní bezpečnost doporučení pro společný přístup EU, pokud jde o izolační opatření pro pacienty s onemocněním COVID-19 a karanténní opatření pro kontakty a cestující. Doporučení Výboru pro zdravotní bezpečnost (8) týkající se karanténních opatření pro cestující by členské státy měly uplatňovat při ukládání karantény v souvislosti s cestováním. Zejména v případech, kdy jsou pro cestu z oblasti s vysokým rizikem uloženy požadavky na karanténu, by mělo být zváženo zkrácení požadované doby karantény, pokud by byl negativní test získán po pěti až sedmi dnech od vstupu, ledaže by se u cestujícího objevily příznaky.

                  (16)

                  Vzhledem ke zvýšení testovací kapacity pro COVID-19 by doporučení (EU) 2020/1475 mělo být změněno tak, aby členským státům umožnilo od cestujících z oblastí, které nejsou klasifikovány jako „zelené“, vyžadovat podstoupení testu před odjezdem.

                  (17)

                  Vzhledem k vysoké úrovni komunitního přenosu v oblastech, jež mají být klasifikovány jako „tmavě červené“, by osoby cestující z těchto oblastí za jinými než nezbytně nutnými účely měly před odjezdem podstoupit test a po příjezdu do cílového místa rovněž karanténu v souladu s doporučeními Výboru pro zdravotní bezpečnost. Pokud karanténa cestujících neprobíhá v místě jejich bydliště, měly by být zajištěny vhodné fyzické podmínky karanténních zařízení, jakož i ochrana a poskytování péče o děti v karanténních podmínkách, a to v souladu s pokyny WHO (9).

                  (18)

                  Pokud osoby, které se vracejí do členského státu svého bydliště, nemohly podstoupit test před odjezdem, měly by mít možnost podstoupit test po příjezdu, aby se zamezilo tomu, že je jim bráněno v návratu do svých domovů.

                  (19)

                  Vzhledem k vysokému výskytu infekcí v „tmavě červených“ oblastech by se rovněž u osob podnikajících nezbytně nutnou cestu mělo vyžadovat, aby podstoupily test na infekci COVID-19 a karanténu, pokud to nebude mít nepřiměřený dopad na výkon jejich nezbytné funkce nebo potřeby, například vzhledem k velmi omezenému vystavení cestujícího běžné populaci v cílovém místě. Pokud však členský stát s ohledem na zvláštní epidemiologickou situaci vyžaduje testy u pracovníků v dopravě a poskytovatelů služeb, nemělo by to vést k narušení dopravy (10). V zájmu zachování dodavatelských řetězců by se požadavky na karanténu neměly vztahovat na pracovníky v dopravě při výkonu této nezbytné funkce.

                  (20)

                  Omezení spojená s přeshraničním cestováním způsobují komplikace zejména osobám, které denně nebo často překračují hranice na cestě do práce nebo do školy, za blízkými příbuznými, lékařskou péčí nebo kvůli péči o své blízké. U takových osob by nemělo být vyžadováno, aby po překročení hranic za tímto nezbytně nutným účelem podstoupily karanténu, neboť to významně narušuje lidské životy a živobytí, jakož i hospodářství jako celek. Pokud je epidemiologická situace na obou stranách hranice srovnatelná, jeví se požadavek, aby tyto osoby podstupovaly časté testy pouze proto, že překračují hranice, jako zbytečný. Zvláště důležitá bude i nadále úzká koordinace mezi členskými státy a přeshraničními regiony.

                  (21)

                  S ohledem na vyvíjející se epidemiologickou situaci by Komise za podpory Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí měla i nadále pravidelně posuzovat kritéria, potřeby v oblasti údajů a prahové hodnoty nastíněné v tomto doporučení, včetně toho, zda by se měla zvážit další kritéria nebo zda by se měly upravit prahové hodnoty, a svá zjištění by Komise měla případně spolu s návrhem na změnu doporučení předávat Radě ke zvážení,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:Doporučení Rady (EU) 2020/1475 o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 se mění takto:
                  1)

                  V bodě 10 se písmeno c) nahrazuje tímto:

                              „c)

                              červeně, pokud se čtrnáctidenní kumulativní míra hlášení případů COVID-19 pohybuje v rozmezí od 50 do 150 a míra pozitivity testů na infekci COVID-19 činí 4 % nebo více, nebo pokud je čtrnáctidenní kumulativní míra hlášení případů COVID-19 vyšší než 150, avšak nižší než 500;“.

                  2)

                  V bodě 10 se vkládá nové písmeno ca), které zní:

                              „ca)

                              tmavě červeně, pokud čtrnáctidenní kumulativní míra hlášení případů COVID-19 činí 500 nebo více;“.

                  3)

                  V bodě 13 se písmeno a) nahrazuje tímto:

                              „a)

                              by členské státy měly zohlednit rozdíly v epidemiologické situaci mezi oblastmi klasifikovanými jako „oranžové“, „červené“ nebo „tmavě červené“ a jednat přiměřeně;“.

                  4)

                  V bodě 13 se písmeno d) nahrazuje tímto:

                              „d)

                              by členské státy měly zohlednit strategie testování a věnovat zvláštní pozornost situaci v oblastech s vysokou mírou testování;“.

                  5)

                  V bodě 13 se doplňuje nové písmeno e), které zní:

                              „Členské

                              státy by měly vzít v úvahu prevalenci variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy, zejména variant, které zvyšují přenosnost a smrtnost, jakož i úroveň sekvenování genomu, bez ohledu na to, jak je daná oblast klasifikována.“

                  6)

                  Za nadpis „Společný rámec ohledně možných opatření pro cestující přijíždějící z oblastí s vyšším rizikem“ se vkládá nový bod 16a, který zní:

                              „16a.

                              Členské státy by měly důrazně odrazovat od všech cest, které nejsou nezbytně nutné, do oblastí označených „tmavě červeně“ a z nich a měly by odrazovat od všech cest, které nejsou nezbytně nutné, do oblastí označených „červeně“ a z nich podle bodu 10.
                              Zároveň by členské státy měly usilovat o to, aby nedocházelo k narušení nezbytně nutných cest, aby dopravní toky zůstaly v souladu se systémem „zelených pruhů“ a aby se zamezilo narušení dodavatelských řetězců a pohybu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných cestujících z profesních nebo obchodních důvodů.“

                  7)

                  V bodě 17 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

                              „a)

                              podstoupily karanténu / domácí izolaci v souladu s doporučeními Výboru pro zdravotní bezpečnost (11) a/nebo

                              b)

                              podstoupily test na infekci COVID-19 před příjezdem a/nebo po příjezdu. Mohlo by se jednat buď o test RT-PCR, nebo o rychlý test na antigen uvedený ve společném a aktualizovaném seznamu rychlých testů na antigen na COVID-19, vypracovaném na základě doporučení Rady ze dne 21. ledna 2021 o společném rámci pro používání a validaci rychlých testů na antigen a o vzájemném uznávání výsledků testů na COVID-19 v EU (12), jak je stanoveno vnitrostátními zdravotnickými orgány.“

                  8)

                  V bodě 17 se zrušuje tento pododstavec:
                  „Členské státy mohou dát cestujícím možnost nahradit test uvedený v písmenu b) testem na infekci COVID-19 provedeným před příjezdem.“

                  9)

                  V bodě 17 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                  „Členské státy by měly poskytovat dostatečnou testovací kapacitu a přijímat digitální certifikáty testu a zároveň zajistit, aby se tím neomezovalo poskytování základních veřejných zdravotních služeb, zejména pokud jde o kapacitu laboratoří.“

                  10)

                  Vkládá se nový bod 17a, který zní:

                              „17a.

                              Členské státy by měly vyžadovat, aby osoby cestující z oblasti klasifikované jako „tmavě červená“ podle bodu 10 písm. ca) podstoupily jak test na infekci COVID-19 před příjezdem, tak karanténu / domácí izolaci v souladu s doporučeními Výboru pro zdravotní bezpečnost. Podobná opatření by se mohla vztahovat na oblasti s vysokou prevalencí variant vzbuzujících obavy.
                              Členské státy by měly přijmout, zachovat nebo posílit zmírňující opatření, zejména v oblastech klasifikovaných jako „tmavě červené“, zintenzivnit úsilí v oblasti testování a trasování kontaktů a posílit úroveň dohledu a sekvenování reprezentativního vzorku komunitních případů COVID-19 s cílem kontrolovat šíření a dopad nových variant SARS-CoV-2 se zvýšenou nakažlivostí.“

                  11)

                  Vkládá se bod 17b, který zní:

                              „17b.

                              Členské státy by měly osobám s bydlištěm na jejich území poskytnout možnost nahradit test před příjezdem uvedený v bodě 17 písm. b) a bodě 17a testem na infekci COVID-19 provedeným po příjezdu, a to vedle příslušných požadavků na karanténu / domácí izolaci.“

                  12)

                  Vkládá se nový bod 19a, který zní:

                              „19a.

                              Podle bodu 17a by cestující s nezbytnou funkcí či potřebou, kteří cestují z „tmavě červené“ oblasti, měli splnit požadavky na testování a podstoupit karanténu / domácí izolaci, pokud to nemá nepřiměřený dopad na výkon jejich funkce nebo potřeby.
                              Odchylně by u pracovníků v dopravě a poskytovatelů dopravních služeb podle bodu 19 písm. b) nemělo být v zásadě vyžadováno, aby podstoupili test na infekci COVID-19 v souladu s bodem 17 písm. b) a bodem 17a. V případě, že členský stát vyžaduje, aby pracovníci v dopravě a poskytovatelé dopravních služeb podstoupili test na infekci COVID-19, měly by být použity rychlé testy na antigen a nemělo by to vést k narušení dopravy. Dojde-li k narušení dopravy nebo dodavatelského řetězce, měly by členské státy všechny takové požadavky na systematické testování okamžitě odstranit nebo zrušit, aby bylo zachováno fungování „zelených pruhů“. U pracovníků v dopravě a poskytovatelů dopravních služeb by se při výkonu této nezbytné funkce nemělo vyžadovat podstoupení karantény v souladu s bodem 17 písm. a) a bodem 17a.“

                  13)

                  Vkládá se nový bod 19b, který zní:

                              „19b.

                              Kromě výjimek uvedených v bodě 19a by členské státy neměly vyžadovat, aby test nebo karanténu / domácí izolaci podstoupily osoby, které denně nebo často cestují přes hranice za účelem práce, podnikání, vzdělávání, za rodinou, zdravotní péčí nebo za účelem poskytování péče, zejména osoby vykonávající zásadní funkce nebo důležité pro kritickou infrastrukturu. Je-li v těchto regionech zaveden požadavek na testování přeshraničních cest, měla by být četnost testů u těchto osob přiměřená. Pokud je epidemiologická situace na obou stranách hranice srovnatelná, neměl by být stanoven žádný požadavek na testování související s cestováním. Osoby, které tvrdí, že jejich situace spadá do působnosti tohoto bodu, by mohly být povinny předložit za tímto účelem písemné doklady nebo předložit prohlášení.“

                  14)

                  Bod 21 se nahrazuje tímto:

                              „21.

                              Opatření, jež se použijí na osoby přijíždějící z oblasti klasifikované jako „tmavě červená“, „červená“, „oranžová“ nebo „šedá“ podle bodu 10, nesmí být diskriminační, což znamená, že by se měla použít stejně i na vracející se státní příslušníky dotčeného členského státu.“

         V Bruselu dne 1. února 2021.

               Za Radu

               předsedkyně

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Úř. věst. L 337, 14.10.2020, s. 3.

         (2)  K dispozici na adrese: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  Posouzení rizik Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí: Rizika související s šířením nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP, k dispozici na adrese: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí. Rizika související s šířením nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP, první aktualizace – 21. ledna 2021. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): Stockholm, 2021. K dispozici na adrese: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Závěry prezentované ústně předsedou Charlesem Michelem po videokonferenci členů Evropské rady, 21. ledna 2021, k dispozici na adrese: https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/

         (7)  Sdělení Komise o úpravě dopravních „zelených pruhů“ v zájmu udržení chodu hospodářství během opětovného vypuknutí pandemie COVID-19, COM(2020) 685 final, a doporučení Komise (EU) 2020/2243, ze dne 22. prosince 2020 o koordinovaném přístupu k cestování a dopravě v reakci na variantu SARS-CoV-2 zjištěnou ve Spojeném království (Úř. věst. L 436, 28.12.2020, s. 72).

         (8)  Doporučení pro společný přístup EU, pokud jde o izolaci pacientů s onemocněním COVID-19 a karanténu pro kontakty a cestující, schválená Výborem pro zdravotní bezpečnost dne 11. ledna 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (9)  Referenční číslo WHO: WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020,3. K dispozici na adrese: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  Viz doporučení Komise (EU) 2020/2243 ze dne 22. prosince 2020 o koordinovaném přístupu k cestování a dopravě v reakci na variantu SARS-CoV-2 zjištěnou ve Spojeném království (Úř. věst. L 436, 28.12.2020, s. 72).

         (11)  Doporučení pro společný přístup EU, pokud jde o izolaci pacientů s onemocněním COVID-19 a karanténu pro kontakty a cestující, schválená Výborem pro zdravotní bezpečnost dne 11. ledna 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/cs/pdf


title: Doporučení Rady (EU) 2021/132, ze dne 2. února 2021, kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
               4.2.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 41/1

      DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/132,
      ze dne 2. února 2021,
      kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1).

                  (2)

                  Kritéria stanovená v doporučení Rady (EU) 2020/912 odkazují na průměrnou čtrnáctidenní míru hlášení nových případů v EU k 15. červnu 2020. Doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 přijaté dne 13. října 2020 používá i další kritéria, která zohledňují nejnovější vědecká doporučení (2).
                  Nové varianty viru SARS-CoV-2 jsou závažným důvodem k obavám. Zdá se, že tyto varianty jsou přibližně o 50–70 % nakažlivější (3), což zvyšuje zátěž pro systémy zdravotní péče.
                  Kritéria a prahové hodnoty stanovené v doporučení (EU) 2020/912 by proto měly být aktualizovány.

                  (3)

                  Dne 22. prosince 2020 Komise reagovala na výskyt jedné z těchto variant tím, že přijala doporučení o koordinovaném přístupu k cestování a dopravě v reakci na variantu SARS-CoV-2 zjištěnou ve Spojeném království (4).

                  (4)

                  Dne 19. ledna 2021 Komise ve svém sdělení o jednotném postupu proti COVID-19 vyzvala k bezodkladným krokům v zájmu omezení rizika potenciálně agresivnější třetí vlny epidemie.

                  (5)

                  V tomtéž sdělení Komise rovněž zdůraznila, že dokud se epidemiologická situace výrazně nezlepší, měli by být občané důrazně odrazováni od veškerých cest, které nejsou nezbytně nutné, zejména do oblastí s vysokým rizikem a z těchto oblastí.

                  (6)

                  Dne 21. ledna 2021 vydalo Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí nejnovější hodnocení rizik šíření nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP (5), v němž doporučuje přijmout přísnější opatření a pokyny ohledně nepodnikání cest, jež nejsou nezbytně nutné, aby se mimo jiné zpomalilo zavlečení a šíření nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy. Vedle doporučení nepodnikat cesty, jež nejsou nezbytně nutné, a omezení cestování nakažených osob by měla být zachována cestovní opatření, jako je testování a karanténa cestujících, zejména u cestujících z oblastí s vyšším výskytem nových variant. Pokud sekvenování podle pokynů k sekvenování genomů vydaných Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí stále nepostačuje k vyloučení možnosti vyššího výskytu nových variant viru, měla by se zvážit rovněž přiměřená opatření pro cesty z oblastí s trvale vysokou úrovní komunitního přenosu.

                  (7)

                  V ústně formulovaných závěrech po videokonferenci členů Evropské rady konané dne 21. ledna 2021 uvedl předseda Evropské rady, že k omezení šíření viru mohou být zapotřebí opatření omezující cesty do EU a v rámci EU, jež nejsou nezbytně nutné, a vyzval Radu, aby s ohledem na rizika, která představují nové varianty viru, přezkoumala svá doporučení týkající se cest v rámci EU a cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné.

                  (8)

                  V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                  (9)

                  Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (6); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                  (10)

                  Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (7).

                  (11)

                  Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (8) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (9).

                  (12)

                  Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (10) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (11),

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:Doporučení (EU) 2020/912 se mění takto:
                  1)

                  V bodě 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                  „Při určování třetích zemí, pro něž by mělo být zrušeno stávající omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, by měla být zohledněna epidemiologická situace v příslušných třetích zemích, jakož i další kritéria stanovená v tomto sdělení.“

                  2)

                  Bod 2 se nahrazuje tímto:
                  „Pokud jde o epidemiologickou situaci, měla by platit tato kritéria:

                              —

                              „čtrnáctidenní kumulativní míra hlášení případů COVID-19“, tj. celkový počet nově hlášených případů COVID-19 na 100 000 obyvatel za předchozích 14 dnů,

                              —

                              počet nových případů za totéž období ve srovnání s předchozími 14 dny je stabilní nebo klesající,

                              —

                              „míra testování“, tj. počet testů na infekci COVID-19 na 100 000 obyvatel provedených během předchozích sedmi dnů,

                              —

                              „míra pozitivity testů“, tj. procentní podíl pozitivních testů ze všech testů na infekci COVID-19 provedených během předchozích sedmi dnů,

                              —

                              charakter viru vyskytujícího se v určité zemi, zejména to, zda byly zjištěny varianty viru vzbuzující obavy. Varianty vzbuzující obavy jsou posuzovány jako takové Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) na základě klíčových vlastností viru, jako jsou přenos, závažnost a schopnost uniknout imunitní reakci.

                        Aby mohly být třetí země uvedeny v příloze I, měly by splňovat tyto prahové hodnoty: čtrnáctidenní kumulativní míra hlášení případů COVID-19 nepřesahující 25, míra testování přesahující 300 a míra pozitivity testů nepřesahující 4 %. Kromě toho je možné zohlednit celkovou reakci země na COVID-19, zejména dostupné informace o aspektech, jako je dohled, trasování kontaktů, omezení šíření nákazy, léčba a podávání zpráv, jakož i spolehlivost dostupných zdrojů informací a údajů, a v případě potřeby celkové průměrné skóre ve všech dimenzích pro mezinárodní zdravotnické předpisy.
                  Údaje týkající se „míry testování“ a „míry pozitivity testů“ by mělo poskytnout Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) na základě informací, které má toto středisko k dispozici. Tyto údaje by mohly být doplněny o informace poskytnuté delegacemi EU, jsou-li k dispozici, a to též na základě kontrolního seznamu přiloženého ke sdělení ze dne 11. června 2020.“

                  3)

                  Bod 4 se mění takto:

                              a)

                              druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
                              „Cestovní omezení pro konkrétní třetí zemi, která je již uvedena v příloze I, mohou být zcela nebo částečně zrušena nebo znovu zavedena v závislosti na změnách některých výše uvedených podmínek a následných změnách posouzení epidemiologické situace.“

                              b)

                              Doplňují se nové pododstavce, které znějí:
                              „Pokud se epidemiologická situace rychle horší, a zejména pokud je zjištěn vysoký výskyt variant viru vzbuzujících obavy, lze pro třetí země, které jsou již uvedeny v příloze I, urychleně znovu zavést cestovní omezení v případě cest, jež nejsou nezbytně nutné.
                              Při rušení dočasných omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o třetí země uvedené v příloze I, by členské státy měly individuálně zohledňovat vzájemnost uznávanou v prostoru EU+.“

                  4)

                  Za bod 4 se vkládá nový bod, který zní:
                  „Členské státy by měly důrazně odrazovat od cest, jež nejsou nezbytně nutné, z prostoru EU+ do jiných zemí, než jsou země uvedené v příloze I.“
                  Následující body jsou odpovídajícím způsobem přečíslovány.

                  5)

                  Nový bod 6 se mění takto:

                              a)

                              druhý pododstavec se zrušuje;

                              b)

                              za zrušený druhý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:
                              „Pokud se epidemiologická situace rychle horší, a zejména pokud je zjištěn vysoký výskyt variant viru vzbuzujících obavy, mohou členské státy dočasně omezit kategorie cestujících uvedené v příloze II. I nadále by mělo být možné uskutečňovat cesty opodstatněné naléhavými důvody.“

                              c)

                              poslední pododstavec se nahrazuje tímto:
                              „Rada může na základě návrhu Komise přezkoumat seznam konkrétních kategorií cestujících s nezbytnou funkcí či potřebou uvedený v příloze II v závislosti na sociálních a ekonomických hlediscích, jakož i na celkovém posouzení vývoje epidemiologické situace, a to na základě výše uvedené metodiky, kritérií a informací.“

                  6)

                  Nový bod 7 se nahrazuje tímto:
                  „Členské státy by měly od osob cestujících na základě jakýchkoli nezbytných nebo jiných než nezbytných důvodů, funkcí či potřeb, s výjimkou pracovníků v dopravě a příhraničních pracovníků, vyžadovat negativní výsledek testu na COVID-19 provedeného nejvýše 72 hodin před odjezdem na základě testu polymerázové řetězové reakce (PCR) a předložení odpovídajícího dokladu o tomto výsledku v podobě určené příslušnými orgány.
                  Není-li testování při odjezdu možné, mělo by být osobám uvedeným v bodě 6 písm. a) a b) umožněno test podstoupit po příjezdu, v souladu s vnitrostátními postupy. Tím není dotčena povinnost podrobit se po příjezdu jakýmkoliv dalším opatřením včetně karantény.
                  Členské státy mohou navíc vyžadovat domácí izolaci, karanténu a trasování kontaktů po dobu až 14 dnů a podle potřeby i další test na COVID-19 ve stejném období, pokud uloží tytéž požadavky vlastním státním příslušníkům přijíždějícím ze stejné třetí země. Členské státy by tyto požadavky měly uložit cestujícím přijíždějícím ze třetí země, kde byla zjištěna varianta viru vzbuzující obavy, a to zejména karanténu po příjezdu a další test při příjezdu nebo po příjezdu.
                  Pokud jde o cesty uskutečněné v souvislosti s nezbytnou funkcí nebo potřebou podle přílohy II:

                              —

                              členské státy se mohou koordinovaně rozhodnout, že od některých nebo všech výše uvedených opatření upustí v případech, kdy by dané opatření bránilo samotnému účelu cesty;

                              —

                              od pracovníků v dopravě, námořníků a příhraničních pracovníků by členské státy měly ke vstupu do prostoru EU+ vyžadovat pouze negativní rychlý test na detekci antigenu při příjezdu. Ve specifickém případě pracovníků v dopravě přijíždějících ze země, v níž je zjištěn vysoký výskyt variant viru vzbuzujících obavy, mohou členské státy vyžadovat negativní rychlý test na detekci antigenu před odjezdem;

                              —

                              na letecké posádky, jejichž pobyt ve třetí zemi trval méně než 12 hodin, by se povinné testování vztahovat nemělo, ledaže přilétají ze třetí země, kde byla zjištěna varianta viru vzbuzující obavy: v takovém případě by měly vhodný test podstoupit.

                        Tím nejsou dotčeny případné všeobecné hygienické požadavky, které mohou být členskými státy uloženy, jako je dodržování bezpečného odstupu a povinnost nosit roušku.“

                  7)

                  Za nový bod 7 se vkládá nový bod, který zní:
                  „Členské státy by měly vytvořit formulář pro trasování cestujících a vyžadovat jej od osob vstupujících do EU v souladu s platnými požadavky na ochranu údajů. Vytváří se společný evropský formulář pro trasování cestujících, který by členské státy mohly používat. Kdykoli je to možné, měl by být pro informace k trasování cestujících použit digitální formát, aby se zjednodušilo zpracování a urychlilo trasování kontaktů, a to při současném zajištění rovného přístupu pro všechny státní příslušníky třetích zemí.“

                  8)

                  Následující body jsou odpovídajícím způsobem přečíslovány.

         V Bruselu dne 2. února 2021.

               Za Radu

               předsedkyně

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Doporučení Rady (EU) 2020/912 ze dne 30. června 2020 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (Úř. věst. L 208I, 1.7.2020, s. 1).

         (2)  Doporučení Rady (EU) 2020/1475 ze dne 13. října 2020 o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 (Úř. věst. L 337, 14.10.2020, s. 3).

         (3)  Posouzení rizik Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): Rizika související s rozšířením nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP, k dispozici na adrese: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (4)  Dokument C(2020) 9607 final.

         (5)  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí Rizika související s šířením nových variant SARS-CoV-2 vzbuzujících obavy v EU/EHP, první aktualizace – 21. ledna 2021. ECDC: Stockholm; 2021. K dispozici na adrese: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

         (7)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

         (8)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

         (9)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

         (10)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

         (11)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 4. února 2021 Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               10.2.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 47/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 4. února 2021
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank
      (ECB/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Deutsche Bundesbank, společnosti KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, skončil po provedení auditu za účetní rok 2020. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2021.

                  (3)

                  Deutsche Bundesbank vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2021 až 2026 společnost Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft s možností prodloužení mandátu na účetní rok 2027,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft byla jmenována externím auditorem Deutsche Bundesbank pro účetní roky 2021 až 2026 s možností prodloužení mandátu na účetní rok 2027.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. února 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 4. února 2021 Radě Evropské unie o externím auditorovi Eesti Pank (ECB/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               10.2.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 47/2

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 4. února 2021
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Eesti Pank
      (ECB/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Eesti Pank, společnosti KPMG Baltics OÜ, skončil po provedení auditu za účetní rok 2020. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2021.

                  (3)

                  Eesti Pank vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2021 až 2025 společnost Ernst & Young Baltic AS,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young Baltic AS byla jmenována externím auditorem Eesti Pank pro účetní roky 2021 až 2025.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. února 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE