Důležité právní upozornění

|

52006SC0026

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 - 2008  /* SEK/2006/0026 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.1.2006SEK(2006) 26 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 – 2008(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma potvrdila užitečnost paktu pro upevňování fiskální disciplíny, usiluje však také o posílení účinnosti a hospodářských základů paktu i o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Slovenska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti veřejných financí. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu ekonomického cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008, Komise prozkoumala nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Slovenska a na základě svého hodnocení uvedeného níže přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení1.  Slovensko předložilo svůj konvergenční program dne 1. prosince 2005. Tento program zahrnuje období 2005 – 2008 a dále orientační prognózu do roku 2010. Vláda tento dokument přijala dne 30. listopadu 2005. Dokument zahrnuje rozpočet na rok 2006, který schválil parlament dne 13. prosince 2005 a dále víceletý rámcový program vlády na období 2006 – 2008, který vláda přijala dne 12. října 2005. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro udržení stabilizačních a konvergenčních programů stanovenou v novém kodexu chování[3]. Vykazuje však nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které nový kodex chování předepisuje[4].2.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Slovensko má nadměrný schodek. Na základě doporučení Rady vydaného tentýž den v souladu s čl. 104 odst. 7 musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2008. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu Slovenska na období 2004–2007 vyzvala Rada Slovensko, aby „i) využilo veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku, jak prostřednictvím využití vyšších příjmů, než se předpokládalo, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005; ii) posílilo závaznost střednědobých výdajových limitů; iii) dohlédlo na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily rozvrh konvergence předpokládaný v programu.“3.  Reálný růst HDP Slovenska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,3 %, což je téměř o 2 procentní body více než byl průměr v EU 25, který činil 2,4 %. Stěžejním problémem země je i nadále situace na pracovním trhu. V důsledku zrychlené restrukturalizace podniků koncem 90. let minulého století se míra nezaměstnanosti zvýšila z 13,7 % v roce 1994 na 18,2 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se ve stejném období o 2 procentní body snížila. Program předpokládá, že během programového období dojde k reálnému růstu HDP v průměrné míře 5,6 %, s počáteční zápornou mezerou výstupu v roce 2005 to bude znamenat významný výkyv podle podmínek hospodářského cyklu. Očekává se, že v roce 2005 dojde k reálnému růstu HDP z 5,1 % na 5,4 % v roce 2006 a v roce 2007 na 6,1 % při čistém vývozu zajišťujícím vyšší růst HDP a doplňujícím silný kladný vliv domácí poptávky. Silná domácí poptávka by měla nadále pokračovat díky pozitivnímu vývoji v oblastii mezd a pracovního trhu a také díky přitažlivému podnikatelskému prostředí a rostoucím veřejným investicím, které jsou podporovány z fondů EU. Pokud jde o období do roku 2007, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 obecně potvrzuje odhady programu ohledně růstu a také rozvoje základní skladby růstu. Předpoklad růstu na rok 2008 ve výši téměř 5,5 % přesahuje odhad útvarů Komise, pokud jde o potenciální růst výstupu. Podle programu se očekává, že v roce 2006 dojde k růstu inflace na 3,6 %, a to v důsledku růstu státem stanovovaných cen ropy a zemního plynu. Jelikož tyto vlivy doznívají, očekává se, že inflace v roce 2007 a 2008 mírně poklesne na 2,0 %. Odhady inflace uvedené v programu se zdají být realistické, přestože nedávno oznámené úpravy některých regulovaných cen směrem nahoru představují opačné riziko.4.  Po devalvaci slovenské koruny v březnu – dubnu 2005 došlo k jejímu upevňování až do doby, kdy se koruna stala součástí ERM II, a to dne 28. listopadu 2005. Po tomto datu slovenská koruna zpočátku začala posilovat o přibližně 1,5 % a následně v prvním týdnech účasti na ERM II došlo k její stabilizaci na 1 až 2 % nad centrální kurz. Od počátku roku 2005 zůstaly dlouhodobé úrokové sazby přibližně na úrovni sazeb v eurozóně v porovnání s rozdílem v letech 2003 až 2004, který činil přibližně 100 základních bodů. Jelikož nedávné zvýšení slovenských dlouhodobých úrokových sazeb předstihlo úroveň v eurozóně, rozdíl za poslední čtvrtletí v roce 2005 opět vzrostl. Od 1. ledna 2005 vytyčila Národní banka Slovenska postup pro svou měnovou politiku ve formě „zacílení na inflaci v podmínkách ERM II".5.  Celkový schodek veřejných fiancí za rok 2005 se podle předpovědi útvarů Komise odhaduje na 4,1 % HDP, ale nelze provádět jednoznačné srovnání s předcházejícími konvergenčními programy, protože schodek zahrnuje zrušení dluhu některých rozvojových zemí ve výši přibližně 0,8 % HDP. Bez započítání odepsání tohoto dluhu se odhaduje, že schodek činí přibližně 3,3 % HDP, což je o něco málo méně než se předpokládalo v předcházející aktualizaci (3,4 % HDP). Takový pozitivní vývoj je ovšem způsoben zejména nižšími výdaji na úroky, než se předpokládalo.6.  Na rok 2007 usiluje program o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu) v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004. Předpokládá se, že celkový schodek veřejných financí (bez nákladů na důchodovou reformu) se sníží ze 4,1% v roce 2005 (zahrnuje zrušení dluhu dosahujícího výše 0,8% HDP) na 2,9 % v roce 2006, v roce 2007 prudce klesne na 1,6 % HDP a následně v roce 2008 dále klesne na 1,3 % HDP. Úprava rozpočtu se týká především výdajů. Předpokládá se, že v letech 2005 až 2008 se poměr výdajů vůči HDP sníží o 3,4 procentní body (o 2,6 procentní body bez započítání zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP v roce 2005). Odhaduje se, že celkové příjmy veřejných financí zůstanou v roce 2007 víceméně stabilní a v roce 2008 se sníží o 0,7 % HDP. Dále se odhaduje, že účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému ve druhém pilíři mimo odvětví veřejných financí, se odrazí na rozpočtu v roce 2005 ve výši 0,8 % HDP, v roce 2006 ve výši 1,3 % HDP, v roce 2007 ve výši 1,4 % HDP a v roce 2008 také 1,4 % HDP. Plánovaná fiskální konsolidace se koncentruje zejména na rok 2007. Ve srovnání s předcházejícím konvergenčním programem zintenzivnilo úsílí o fiskální konsolidaci vyžadující dosažení cíle schodku v rocše 2007 ve výši 3,0 % HDP vzrostlo s ohledem na vyšší odhady nákladů na důchodovou reformu. Cíl schodku na rok 2006 zůstal stejný. Nová aktualizace celkově z velké části potvrzuje úpravy plánované v předcházejím programu na pozadí situace příznivějšího makroekonomického výhledu. Dopad silnějšího hospodářského růstu na rozpočet je z velké míry vyrovnán úpravami nákladů na důchodovou reformu směrem nahoru.7.  Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodologie, se strukturální saldo sníží z přibližně -2,75% HDP v roce 2005 na přibližně -1,5% HDP v roce 2008. Fiskální úsilí plánované v programu se zaměřuje především na rok 2007, kdy se odhaduje, že výstup mezery předpokládaný makroekonomickým scénářem programu se přibliží nule, zatímco cyklické podmínky by se ve srovnání s předcházejícím rokem měly zlepšit. Program stanoví střednědobý cíl (MTO) pro strukturální schodek rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ve výši - 0,9 % HDP, který usiluje dosáhnout do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.8.  Podle této aktualizace je střednědobý rozpočtový rámec schválený vládou založen výhradně na stávajících právních předpisech a jejich změnách schválených vládou. Neuvádí však výslovně, jaká opatření mají zajistit dosažení cíle schodku stanoveného na rok 2007. Vláda prozatím dosáhla lepších rozpočtových cílů, než které si stanovila v předcházejících programech: na rok 2005 se po nižším než plánovaném schodku za rok 2004 předpokládá lepší výsledek, než se očekávalo (bez započtení zrušení dluhů ve výši 0,8 % HDP). Určité finanční zdroje, které byly uvolněny v roce 2005 nižším úrokovým nákladům, však byly použity k pokrytí dalších veřejných výdajů, jež nebyly zahrnuty do rozpočtu, což zdůrazňuje nutnost posílit závazné limity výdajů. Zdá se, že rizika obecně odpovídají prognóze a předpovědi ohledně rozpočtu uvedené v programu se tak jeví jako věrohodné.9.  S ohledem na zvážení rizik je Slovensko na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou. Zvýšení v odhadu schodku na rok 2005 je způsobeno jednorázovým zrušením dluhu dosahujícího výše 0,8 % HDP. Rozpočtová strategie nastíněná v programu však možná nepostačí k zajištění dosažení střednědobého cíle programu (-0,9% HDP) v roce 2010. S ohledem na dopad rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému druhého pilíře (které musí být provedeno do oznámení na jaře 2007) na rozpočet, se na základě výpočtů útvarů Komise provedených v programu odhaduje, že strukturální saldo v roce 2008 bude činit -2,9 % HDP (-1,5 % HDP bez nákladů na důchodovou reformu). Za účelem dosažení střednědobého cíle programu do roku 2010 bude nutné přijmout podstatná dodatečná konsolidační opatření. Plánované zlepšení strukrurálního salda ve výši přibližně 0,25 % HDP v roce 2008 bude pod orientačním cílem 0,5 % HDP stanoveným v Paktu o stabilitě a růstu, pokud bude možné označit cyklické podmínky jako hospodářsky příznivé období.10.  Očekává se, že míra zadlužení se v roce 2005 podstatně sníží, téměř o 9 procentních bodů na 33,7 % HDP. Takové velké snížení (dokonce vyšší, než předpokládala prognóza útvarů Komise) je zejména důsledkem snížení likvidity (vkladů), což řídí nová agentura ARDAL odpovědná za správu vládního dluhu. Snížení likvidních aktiv je zaznamenáno jako součást vnitřní dynamiky dluhu. Očekává se, že míra dluhu se bude nadále pohybovat okolo 35 až 36 % HDP (35,5 % v roce 2006, 35,2 % v roce 2007 a 36,2 % v roce 2008) v důsledku nízkého primárního salda a jeho lavinového účinku na snížení dluhu (efektivní úroková sazba je pod hranicí růstu HDP). Očekává se, že vnitřní dynamika dluhu zůstane v průběhu programu kladná, a to navzdory výnosům z privatizace, které se v roce 2006 očekávají.11.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra zadlužení je značně pod hranicí referenční hodnoty 60 %, a za předpokladu zachování stejné politiky pro následující dvě desetiletí by se neměla změnit. Slovensko nedávno přijalo dvoufázovou důchodovou reformu, která počítá s mírným zvýšením veřejných výdajů. Stávající vysoký strukturální schodek rozpočtu však zabrání snížení poměru dluhu vůči HDP, což zvýší riziko dlouhodobé udržitelnosti. Za účelem snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti[5]je nutné přesně dodržovat provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu.12.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí do značné míry odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou.13.  Program reforem Slovenska předložený 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) informační společnost; ii) výzkum, vývoj, inovace a iii) vzdělání a zaměstnanost. Dopady tohoto programu reforem Slovenska se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Konvergenční program popisuje již přijaté reformy daní a důchodového systému. Rozpočet na rok 2006 a také rozpočtový rámec na období 2006 – 2008 předpokládá podstatné zvýšení výdajů na vzdělání, výzkum a vývoj a odráží tak priority stanovené v programu reforem Slovenska.S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že Slovensko by mělo:i) zvýšit úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu, vzhledem k neexistujícímu odstupu od referenční hodnoty plánované na rok 2007 (což je konečný termín pro odstranění nadměrného schodku) a dále úsilí zaměřené na plné využití vyhlídek růstu směrem nahoru oproti těm, z nichž vychází doporučení Rady aii) posílit právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústředních orgánů státní správy.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období 2005 – 2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:14.  Dne [24. ledna 2006] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2005 – 2008. Program se celkově řídí modelovou strukturou stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování. Program vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování.15.  Reálný růst HDP Slovenska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,3 %, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU 25, který činil 2,4 %. Stěžejním problémem země je i nadále situace na pracovním trhu. V důsledku zrychlené restrukturalizace podniků koncem 90. let minulého století se míra nezaměstnanosti v roce 1994 zvýšila z 13,7 % na 18,2 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se ve stejném období o 2 procentní body snížila. Makroekonomický scénář předpokládá, že během programového období dojde k reálnému růstu HDP v průměrné míře 5,6 % za rok, s počáteční zápornou mezerou výstupu v roce 2005 to bude znamenat významný výkyv podmínek hospodářského cyklu. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.16.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Slovensko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady vydaného tentýž den v souladu s čl. 104 odst. 7 musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu Slovenska na období 2004 – 2007 vyzvala Rada Slovensko, aby „i) využilo veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku prostřednictvím využití vyšších příjmů, než se předpokládalo a úspor na straně výdajů, a to zejména v roce 2005; ii) posílilo závazný charakter střednědobých výdajových limitů; iii) dohlédlo na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily rozvrh konvergence předpokládaný v programu“.17.  Program usiluje o snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004. Předpokládá se, že celkový schodek veřejných financí (bez nákladů na důchodovou reformu) se v roce 2005 sníží ze 4,1 % HDP (včetně 0,8 % HDP za zrušení dluhu) na 2,9 % HDP v roce 2006, v roce 2007 prudce klesne na 1,6 % a v roce 2008 dosáhne 1,3% HDP. Časový průběh primárního salda je podobný a očekává se, že se zlepší z -2,3% HDP (-1,5 % HDP bez započtení zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP) v roce 2005 na 0,7 % v roce 2008. Úprava rozpočtu se týká především výdajů. Očekává se, že v letech 2005 až 2008 se poměr výdajů vůči HDP sníží o 3,4 procentní body (o 2,6 procentní body bez zrušení dluhu ve výši 0,8 % HDP v roce 2005). Odhaduje se, že příjmy veřejných financí zůstanou v roce 2007 víceméně stabilní a v roce 2008 se sníží o 0,7 % HDP. Dále se odhaduje, že účetní klasifikace kapitálového důchodového systému druhého pilíře mimo odvětví veřejných financí (které musí být provedeno do oznámení na jaře v roce 2007), se odrazí na rozpočtu v roce 2005 ve výši 0,8 % HDP, v roce 2006 ve výši 1,3 % HDP, v roce 2007 ve výši 1,4 % HDP a v roce 2008 také 1,4 % HDP. Plánovaná fiskální konsolidace se koncentruje zejména na rok 2007. Ve srovnání s předcházejícím konvergenčním programem úsilí o fiskální konsolidaci vyžadující doosažení cíle schodku na rok 2007 ve výši 3,0 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu) se zintenzivní s ohledem na vyšší odhady nákladů na důchodovou reformu.18.  Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky sníží za rok o 0,4 % HDP, tj. z -2,8 % HDP na -1,3% HDP. Program stanoví střednědobý cíl (MTO) pro strukturální schodek rozpočtu ve výši 0,9 % HDP, o jehož dosažení usiluje do roku 2010 (mimo programové období). Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.19.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Přestože program výslovně neuvádí specifická opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cíle schodku v roce 2007, aktualizace zdůrazňuje, že střednědobý rozpočtový rámec schválený vládou vychází výhradně z platných právních předpisů a jejich změn schválených vládou. Stávající vláda prozatím dosáhla lepších rozpočtových cílů, než které stanovila v předcházejících programech: na rok 2005 se po nižším než plánovaném schodku za rok 2004 předpokládá lepší výsledek, než se očekávalo (bez započtení zrušení dluhů ve výši 0,8 % HDP). Určité finanční zdroje, které byly uvolněny v roce 2005 díky nižším úrokovým nákladům, byly však použity k pokrytí dalších veřejných výdajů, jež nejsou součástí rozpočtu, což zvýraznilo potřebu posílení závazných limitů výdajů.20.  S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2007. Rozpočtová strategie uvedená v programu však nutně nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle programu do roku 2010, jak předpokládá program. V roce 2008 (v roce, který následuje po odstranění nadměrného schodku rozpočtu) rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Konkrétně v roce 2008, kdy se podle cyklických podmínek předpoklá pozitivní vývoj[7], se zlepšení strukturálního salda pohybuje pouze okolo 0,25 % HDP.21.  Odhaduje se, že míra zadlužení v roce 2005 dosáhla hodnoty 33,7 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období tohoto programu zvýší o 2,5 procentního bodu.22.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovensku hrozí středně vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra zadlužení se nachází podstatně pod hranicí 60 % referenční hodnoty a za předpokladu stejné politiky pro následující dvě desetiletí by se neměla změnit. Slovensko nedávno přijalo dvoufázovou důchodovou reformu, která počítá s mírným zvýšením veřejných výdajů. Stávající vysoký strukturální schodek rozpočtu však zabrání snížení poměru dluhu vůči HDP, což zvýší riziko dlouhodobé udržitelnosti. Za účelem snížení rizik dlouhodobé udržitelnostije nutné přesně dodržovat provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu.23.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí víceméně odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou.24.  Program reforem Slovenska předložený 14. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) informační společnost; ii) výzkum, vývoj, inovace a iii) vzdělání a zaměstnanost. Dopady tohoto programu reforem se odráží v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Konvergenční program popisuje již přijaté reformy daní a důchodového systému. Rozpočet na rok 2006 a také rozpočtový rámec na období 2006 – 2008 předpokládá podstatné zvýšení výdajů na vzdělání, výzkum a vývoj a odráží tak priority stanovené v programu reforem Slovenska.S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Slovensko mělo:i) zvýšit úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu, vzhledem k neexistenci odstupu od referenční hodnoty plánované na rok 2007 (což je konečný termín pro odstranění nadměrného schodku) a dále úsilí zaměřené na plné využití růstových vyhlídek směrem nahoru oproti těm, z nichž vychází doporučení Rady aii) posílit právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |KOM list. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | neuv. |KP list. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | neuv. |Inflace HISC (%) | KP pros. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |KOM list. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | neuv. |KP list. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP pros. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |KOM list. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | neuv. |KP list. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2005 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |KOM list. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | neuv. |KP list. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |KOM list. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | neuv. |KP list. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP pros. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |KOM list. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | neuv. |KP list. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP pros. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |KOM list. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | neuv. |KP list. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý vládní dluh7 (v % HDP) | KP pros. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |KOM list. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | neuv. |KP list. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | neuv. |Pozn.: 1 Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci kapitálových penzijních fondů, kterou je třeba provést do sdělení na jaře 2007. S tímto dopadem by celkový schodek veřejných financí podle aktualizovaného programu v roce 2004 činil -3,2% HDP, v roce 2005 -4,9% HDP, v roce 2006 -4,2% HDP, v roce 2007 -3,0% HDP a v roce 2008 -2 ,7% HDP. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,8% HDP v roce 2005 a v roce 2005 a 0,1% v 2007, všechna snižují schodek). 5 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,8% HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek). 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004–2007 ve výši 4,9%, 4,8%, 5,1% a 5,1%. 7 Odhady dluhu (na rozdíl od odhadů schodku) v programu byly připraveny s přihlédnutím k rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálových důchodových systémů. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1, nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). šechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Chybí v něm však části týkající se dopadu „hlavních strukturálních reforem“ na růst a citlivost předpovědí rozpočtu vztahující se k různým scénářům a východiscím. Kapitola o institucionálních rysech veřejných financí je rozdělena do dvou odlišných částí než je v modelové struktuře.[4] Povšimněte si, že povinné údaje o nominálním účinku směnného kurzu přesto chybí, aby se předešlo ukvapenému stanovení směnného kurzu eura. Údaje o FISIM a o celkových výdajích vládních institucí podle účelu také chybí.[5] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stráncehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stráncehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


title: 2004/705/ES: Doporučení Komise ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3462)Text s významem pro EHP

text:
               22.10.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/45

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 11. října 2004
   o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v potravinách
   (oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3462)
   (Text s významem pro EHP)
   (2004/705/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity určitých kontaminujících látek v potravinách (1), stanoví maximální obsahy dioxinů v potravinách.

               (2)

               Ačkoli z toxikologického hlediska by se na dioxiny, furany a polychlorované bifenyly (PCB) typu dioxinů měl vztahovat jakýkoli obsah, maximální obsahy byly stanoveny pouze pro dioxiny a furany, a nikoli pro PCB typu dioxinů, protože o jejich rozšíření je k dispozici jen velmi málo údajů. Výše zmíněné nařízení stanoví přezkoumání maximálních obsahů poprvé nejpozději do 31. prosince 2004 na základě nových údajů o přítomnosti dioxinů a PCB typu dioxinů, zvláště s cílem zařazení PCB typu dioxinů mezi hodnoty, které je třeba stanovit.

               (3)

               Nařízení (ES) 466/2001 stanoví další přezkoumání maximálních obsahů nejpozději do 31. prosince 2006 s cílem maximální obsahy podstatně snížit.

               (4)

               Je nezbytné získat v rámci Evropského společenství spolehlivé údaje o přítomnosti PCB typu dioxinů v co nejširší škále potravin, aby bylo možné vytvořit si přesný obrázek o časovém vývoji běžné přítomnosti těchto látek v potravinách.

               (5)

               Vztah mezi přítomností dioxinů, furanů, PCB typu dioxinů a PCB jiného typu než dioxinů je důležitý, ale do jisté míry neznámý. Je proto vhodné podle možností analyzovat také vybrané vzorky PCB jiného typu než dioxinů.

               (6)

               Doporučení Komise 2002/201/ES ze dne 4. března 2002 o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v krmivech a potravinách (2) doporučuje, aby členské státy prováděly náhodné monitorování přítomnosti dioxinů, furanů a polychlorovaných bifenylů v potravinách, úměrně své produkci, využití a spotřebě potravin. Monitorování by mělo být prováděno podle podrobných pokynů stanovených Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Tyto pokyny by měly obsahovat ustanovení mimo jiné ohledně minimální četnosti a formátu podávání zpráv o výsledcích, aby bylo možné dosáhnout v rámci Evropské unie vysokého stupně jednotnosti.

               (7)

               Je důležité, aby tyto údaje byly pravidelně sdělovány Komisi. Komise zajistí zanesení těchto údajů do databáze, která bude veřejně k dispozici k nahlédnutí.

               (8)

               Dne 1. května 2004 přistoupily Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko k Evropskému společenství. Je vhodné, aby se nové členské státy zapojily do monitorovacího programu co nejdříve. Připouští se však, že pro členské státy je vhodné předvídat přechodné opatření a že novým členským státům se prozatím podrobná minimální četnost náhodného monitorování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách nedoporučuje,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Aby členské státy od roku 2004 až do 31. prosince 2006 prováděly monitorování běžné přítomnosti dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách, a to za použití doporučené minimální četnosti vzorků, které se mají každý rok analyzovat, jak vzorově stanoví tabulka přílohy I. Četnost vzorků by měla být každý rok na základě získaných zkušeností přezkoumána.

               2.

               Aby se Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko zapojily do monitorovacího programu zaměřeného na přítomnost dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách co nejdříve. Četnost vzorků, které má každoročně analyzovat Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko, bude stanovena od roku 2005.

               3.

               Aby členské státy pravidelně poskytovaly Komisi údaje s informacemi a ve formátu uvedeném v příloze II za účelem zanesení do databáze. Bylo by vhodné, aby byly poskytnuty také údaje za poslední roky získané prostřednictvím metody analýzy v souladu s požadavky směrnice Komise 2002/69/ES ze dne 26. července 2002 o metodách odběrů vzorků a metodách analýzy pro úřední kontrolu dioxinů a o stanovení PCB typu dioxinů v potravinách (3) a odrážející základní hodnoty.

               4.

               Aby členské státy, je-li to možné, provedly rovněž analýzu PCB jiného typu než dioxinů v týchž vzorcích.

      V Bruselu dne 11. října 2004.

            Za Komisi

         David BYRNE

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 684/2004 (Úř. věst. L 106, 15.4.2004, s. 6).

      (2)  Úř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 69.

      (3)  Úř. věst L 209, 6.8.2002, s. 5. Směrnice ve znění směrnice 2004/44/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 17).

      PŘÍLOHA I

         Tabulka: Přehled doporučeného minimálního počtu vzorků potravin, které mají být ročně analyzovány. Rozdělení vzorků je založeno na produkci v každé zemi. Zvláštní pozornost je věnována potravinám, u nichž se očekává velká rozmanitost základních hodnot dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů. To je zejména případ ryb.

                  Země (1)

                  Počet (2)

                  Maso a masné výrobky (3)

                  Ryby a produkty rybolovu (4)

                  Mléko a mléčné výrobky (5)

                  Vejce (6)

                  Oleje a tuky (7)

                  Ovoce, zelenina a obiloviny7 (8)

                  Hovězí

                  Vepřové

                  Skopové

                  Drůbež

                  Játra

                  Ryby

                  Produkty akvakultury

                  Mléko

                  Máslo/sýry/jogurty

                  Vejce

                  Vejce z volně chované drůbeže

                  Živočišné

                  Rostlinné

                  Rybí/potravin ové doplňky

                  Zelenina

                  Ovoce

                  Obiloviny

                  Belgie

                  53

                  4

                  4

                  2

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Dánsko

                  66

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  15

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  6

                  3

                  2

                  2

                  Německo

                  147

                  13

                  13

                  3

                  6

                  7

                  7

                  5

                  14

                  14

                  10

                  11

                  12

                  14

                  4

                  4

                  2

                  8

                  Řecko

                  55

                  2

                  2

                  7

                  3

                  2

                  4

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Španělsko

                  151

                  7

                  9

                  11

                  7

                  6

                  33

                  16

                  3

                  3

                  7

                  7

                  4

                  10

                  5

                  9

                  10

                  4

                  Francie

                  168

                  14

                  8

                  5

                  15

                  11

                  18

                  16

                  12

                  14

                  12

                  6

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  12

                  Irsko

                  61

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  9

                  3

                  3

                  5

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Itálie

                  126

                  10

                  5

                  5

                  8

                  5

                  8

                  14

                  6

                  3

                  8

                  15

                  3

                  7

                  3

                  12

                  10

                  4

                  Lucembursko

                  30

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  3

                  1

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  1

                  1

                  1

                  Nizozemsko

                  88

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  14

                  7

                  5

                  6

                  7

                  3

                  3

                  7

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Rakousko

                  52

                  4

                  4

                  2

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  7

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Portugalsko

                  51

                  3

                  3

                  3

                  4

                  2

                  6

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Finsko

                  45

                  3

                  3

                  2

                  2

                  1

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Švédsko

                  54

                  3

                  3

                  2

                  3

                  2

                  10

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Spojené království

                  113

                  7

                  4

                  10

                  10

                  4

                  24

                  12

                  7

                  4

                  7

                  3

                  3

                  5

                  4

                  3

                  2

                  4

                  EU celkem

                  1 260

                  88

                  74

                  59

                  79

                  56

                  161

                  101

                  74

                  74

                  78

                  75

                  49

                  75

                  53

                  64

                  47

                  53

                  Island

                  67

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  29

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  12

                  1

                  1

                  1

                  Norsko

                  125

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  46

                  28

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  10

                  3

                  3

                  3

                  EHP celkem

                  1 452

                  93

                  79

                  62

                  84

                  60

                  236

                  131

                  80

                  80

                  84

                  80

                  53

                  79

                  75

                  68

                  51

                  57

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

         (1)  Dne 1. května 2004 přistoupily Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko k Evropskému společenství. Je vhodné, aby se nové členské státy zapojily do monitorovacího programu co nejdříve. Připouští se však, že je vhodné předvídat pro tyto členské státy přechodné opatření, a že těmto státům se proto podrobná minimální četnost náhodného monitorování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách nedoporučuje.
      Poznámky k tabulce

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

         (2)  Čísla uvedená v tabulce představují minimální počty. Členské státy mohou odebrat více vzorků. Dodatečné vzorky by měly být odebrány nejlépe z kategorií potravin, které významně přispívají k expozici: např. maso a masné výrobky, ryby a mléčné výrobky (mléko ze zemědělských podniků).

         (3)  Maso a masné výrobky: Vedle zmíněných kategorií by měl být odebrán i určitý počet vzorků koňského, kozího a králičího masa a v omezené míře i zvěřiny.

         (4)  Ryby a produkty rybolovu: Odběr vzorků volně žijících ryb a akvakultury podle druhů by měl být přiměřený odlovu a produkci akvakultury. Jako vodítko je možné použít údaje o specifických druzích týkající se odlovu a produkce ryb a produktů rybolovu, které jsou k dispozici v publikaci „Fakta a čísla o SRP – základní údaje o společné rybářské politice“, Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2004.
      S použitím těchto údajů uvádíme jako vodítko následující počty vzorků, které je u různých druhů ryb třeba odebrat.
      Odlov (pro členské státy doporučeno ≥ 10 vzorků)
      Dánsko: 15 vzorků  4 sleď obecný, 4 slávka jedlá, 7 další
      Španělsko: 33 vzorků  7 tuňák pruhovaný, 4 sardinka obecná, 5 tuňák žlutoploutvý, 2 kranas, 2 oliheň atlantická, 13 další
      Francie: 18 vzorků  3 tuňák pruhovaný, 3 tuňák žlutoploutvý, 2 sardinka obecná, 2 treska tmavá, 2 sleď obecný, 6 další
      Nizozemsko: 14 vzorků  4 malá sardinka, 2 kranas, 3 sleď obecný, 2 makrela, 3 další
      Švédsko: 10 vzorků  5 sleď obecný, 4 šprot obecný, 1 treska obecná
      Spojené království: 24 vzorků  6 makrela, 4 sleď obecný, 3 treska jednoskvrnná, 2 treska obecná, 9 další
      Produkty akvakultury (pro členské státy doporučeno ≥ 5 vzorků)
      Dánsko: 5 vzorků  4 pstruh, 1 úhoř
      Německo: 5 vzorků  2 slávkovití, 2 pstruh, 1 kapr
      Řecko: 7 vzorků  3 mořanovití, 2 mořčák evropský, 1 slávkovití, 1 další
      Španělsko: 16 vzorků  8 slávkovití, 3 pstruh, 1 mořanovití, 1 ústřice, 1 tuňák, 2 další
      Francie: 16 vzorků  8 ústřice, 4 slávkovití, 3 pstruh, 1 kapr
      Itálie: 14 vzorků  6 slávkovití, 3 mušle, 3 pstruh, 1 mořčák evropský, 1 mořanovití
      Nizozemsko: 7 vzorků  4 slávkovití, 1 úhoř, 1 ústřice, 1 vlkouš
      Spojené království: 12 vzorků  9 losos, 2 pstruh, 1 slávkovití

         (5)  Mléko a mléčné výrobky: Minimálně 4/5 vzorků mléka by měly být odebrány z mléka ze zemědělských podniků (především kravského mléka). Je rovněž vhodné odebrat několik dodatečných vzorků mléka a mléčných výrobků z jiného než kravského mléka (kozího mléka atd.)

         (6)  Vejce: Kromě slepičích vajec by měly být odebrány také vzorky kachních, husích a křepelčích vajec.

         (7)  Oleje a tuky: Je vhodné odebrat kromě rybího oleje také vzorky potravinových doplňků na bázi rybího oleje (olej z těla ryb a olej z rybích jater).

         (8)  Zelenina: především listová zelenina, ale také brambory a další kořenová a hlízovitá zelenina.

         Ovoce: včetně bobulovin a jahod.

      PŘÍLOHA II
      A.   Vysvětlivky k formuláři výsledků analýzy dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů a jiných PCB v potravinách
      1.   Všeobecné informace o analyzovaných vzorcích
      Země: jméno členského státu, kde se provádí monitorování.
      Rok: rok, v němž monitorování proběhlo.
      Produkt: analyzovaná potravina – popište potravinu co nejpřesněji.
      Stadium uvedení na trh: místo, kde byl produkt (vzorek) odebrán.
      Tkáň: část analyzovaného produktu, např. tuk nebo sval.
      Uvedení výsledků: výsledky je třeba uvést na základě, na němž byly stanoveny maximální obsahy (nařízení Rady (ES) č. 2375/2001). V případě analýzy PCB jiného typu než dioxinů se doporučuje uvést hodnoty na témže základě.
      Způsob odběru vzorků: náhodný odběr vzorků – je možné sdělit také výsledky analýzy cílového odběru vzorků, ale musí být jasně označeno, že odběr byl cílený a neodráží tedy nutně běžné základní hodnoty.
      Metody: uveďte použitou metodu.
      Akreditace: uveďte, zda je analytická metoda akreditovaná, či nikoli.
      Nejistota (%): procento nejistoty vyplývající z metody analýzy.
      2.   Specifické informace o analyzovaných vzorcích
      Počet vzorků: počet vzorků téhož druhu analyzovaného produktu. Máte-li výsledky více vzorků, než kolik je vyznačeno sloupečků, přidejte na konec formuláře nové očíslované sloupečky.
      Výrobní metoda: tradiční/organická (co nejpodrobněji).
      Oblast: pokud je to relevantní, oblast nebo region, kde byl vzorek odebrán, pokud možno s označením, zda se jedná o venkov, městskou oblast, průmyslovou zónu, přístav, otevřené moře atd. (např. Brusel – městská oblast, Středozemní moře – otevřené moře).
      Počet dílčích vzorků: je-li analyzovaný vzorek souhrnný, měl by být oznámen počet dílčích (jednotlivých) vzorků. Je-li analytický výsledek založen pouze na jediném vzorku, napíše se 1. Počet dílčích vzorků v souhrnném vzorku se může lišit, proto prosím u každého vzorku počet upřesněte.
      Obsah tuku (%): procento tuku v obsahu vzorku.
      Obsah vlhkosti (%): procento vlhkosti ve vzorku (je-li k dispozici).
      3.   Výsledky
      Dioxiny, furany, PCB typu dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppt – pikogram/gram (pg/g).
      PCB jiného typu než dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppt – mikrogram/kilogram (μg/kg).
      LOQ (limit of quantification): mez kvantifikace v pg/g nebo μg/kg (pro PCB jiného typu než dioxinů).
      LOD (limit of detection): mez detekce v pg/g nebo μg/kg (pro PCB jiného typu než dioxinů).
      Pro analyzované kongenery s hodnotou nižší než mez detekce (LOD) se do kolonky s výsledky uvede < LOD (LOD je třeba uvést jako hodnotu).
      Pro analyzované kongenery s hodnotou nižší než mez kvantifikace (LOQ) se do kolonky s výsledky uvede < LOQ (LOQ je třeba uvést jako hodnotu).
      Pokud jde o kongenery PCB analyzované navíc k PCB-7 a PCB jiného typu než dioxinů, je třeba do formuláře uvést číslo kongeneru PCB, např. 31, 99, 110 atd. Pokud je vzorek analyzovaný pro více kongenerů PCB, než kolik je vyznačených řádek, přidejte na konec formuláře nové řádky.
      4.   Poznámky
      Kromě použité metody extrakce lipidů může být tato kolonka využita také pro další příslušné poznámky týkající se předložených údajů.
      B.   Formulář pro podávání zpráv o výsledcích specifické analýzy kongenerů dioxinů, furanů, PCB typu dioxinů a jiných PCB v potravinách


				|

		52012DC0307

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Řecka na rok 2012 /* COM/2012/0307 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Řecka na
rok 2012
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5
odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem
na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na
klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za
účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Řecka na
rok 2011.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné
správy.
(6)       Dne 2. března 2012
Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty
do programů stability či konvergenčních programů a
národních programů reforem.
(7)       Dne 12. dubna 2012
předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2012 a
neúplné informace o svých rozpočtových plánech. Řecké orgány se
vyzývají, aby předložily úplný soubor standardních tabulek požadovaných v
rámci preventivní části Paktu o stabilitě a růstu.
(8)       Dne 21. února 2012 se
Euroskupina dohodla na druhém programu hospodářské korekce pro Řecko.
Provádění hospodářské politiky popsané v memorandu o porozumění
o zvláštních podmínkách hospodářské politiky přispěje ke snížení
veřejného dluhu Řecka do roku 2020 na 117 % HDP. Bylo dohodnuto,
že kromě částek přislíbených v prvním programu financování
přispěje oficiální sektor do roku 2014 na program finančními
prostředky ve výši 130 miliard EUR.
(9)       Uvolnění plateb je
podmíněno dodržením kvantitativních kritérií výkonnosti a pozitivním
hodnocením pokroku dosaženého s ohledem na politická kritéria stanovená v
rozhodnutí Rady 2011/734/EU ze dne 12. července 2011 (pozměněném
dne 8. listopadu 2011 a dne 13. března 2012) a memorandu o
porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky, které bylo
podepsáno dne 14. března 2012.
(10)     Dne 19. března 2012 byla
prostřednictvím Evropského nástroje finanční stability (EFSF)
Řecku vyplacena první splátka (5,9 miliardy EUR) z první tranše (14,5
miliardy EUR) nového programu financování. Řecko rovněž obdrželo 1,6
miliardy EUR od Mezinárodního měnového fondu. Do května 2012
Řecko obdrželo v rámci prvního a druhého programu financování od
oficiálního sektoru 147,5 miliardy EUR.
(11)     V letech 2010 a 2011 dosáhlo
Řecko částečného pokroku směrem k dosažení ambiciózních
cílů programu hospodářské korekce. Naplňování brzdilo
několik faktorů: politická nestabilita, sociální nepokoje a otázky
administrativní kapacity a zejména recese, která byla mnohem hlubší, než se
původně předpokládalo. Důležité fiskální cíle nebyly
splněny, což v průběhu let 2010 a 2011 vedlo k přijetí
dalších konsolidačních opatření. Řecko však dosáhlo podstatného
snížení schodku veřejných financí: z 15,8 % HDP v roce 2009 na
9,1 % v roce 2011.
(12)     Dne 18. dubna 2012
přijala Komise sdělení s názvem Obnova růstu
v Řecku, ve kterém zdůraznila pozitivní dopady, které by úplné a
účinné provedení programu hospodářské korekce mohlo mít díky tomu, že
položí základy pro růst, investice a sociální obnovu. Ve sdělení se
připomíná, že Řecko může čerpat sílu a konkrétní podporu ze
svého členství v Evropské unii a v eurozóně. Dále
zdůrazňuje, že reformy stanovené v druhém programu
hospodářské korekce mají obnovit potenciál řecké ekonomiky
z hlediska růstu a vytváření pracovních míst a vytvářet
spravedlivější společnost. Popisuje masivní finanční podporu,
která je Řecku poskytována, a vyzdvihuje ochotu partnerů Řecka,
zejména pak Komise, hledat způsoby, jak prostřednictvím rychlých
opatření a podpory ze strany EU maximalizovat účinek opatření,
která mají být přijata jako první.
(13)     Hospodářská krize a
následná opatření k fiskální konsolidaci ovlivňují schopnost
Řecka naplňovat cíle strategie Evropa 2020, zejména sociálně
orientované cíle. Nicméně strukturální reformy, zejména reformy na trhu
práce, liberalizace některých odvětví a řada opatření na zlepšení
podnikatelského prostředí pomohou podpořit hospodářskou
soutěž, zvýšit produktivitu a zaměstnanost a snížit výrobní náklady,
a tak ve střednědobém výhledu přispět ke zvýšení
zaměstnanosti a omezení chudoby a sociálního vyloučení. Navzdory
hospodářské krizi Řecko pokračovalo v úsilí o dosažení
environmentálních cílů strategie Evropa 2020.
(14)     Probíhá změna strategické
orientace strukturálních fondů s důrazem na podporu
zaměstnanosti mládeže a konkurenceschopnosti (zejména malých a
středních podniků). Nová opatření posilují kroky v oblasti pasu
zaměstnanosti, odborné přípravy a odborné kvalifikace a přístupu
k financím pro malé a střední podniky.
(15)     Řecko přijalo v
rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky a provádění
závazků prezentovaných v roce 2011 souvisejí s podporou
zaměstnanosti, zlepšováním konkurenceschopnosti a dále posílením
udržitelnosti veřejných financí a finanční stability,
DOPORUČUJE, aby Řecko:
provedlo opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2011/734/EU ze dne
12. července 2011 pozměněném dne 8. listopadu 2011 a dne 13.
března 2012 a memorandu o porozumění o zvláštních podmínkách
hospodářské politiky, které bylo podepsáno dne 14. března 2012.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 307 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.


				|

		52013DC0360

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Francie na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Francie na období 2012–2017 /* COM/2013/0360 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Francie na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Francie na období 2012–2017
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného
nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu
pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhu Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Francie na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Francie na období
2011–2016.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která
zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok
2013. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[7],
ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky svého hloubkovém přezkumu[8] pro
Francii podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza
Komise vede k závěru, že Francie se potýká s makroekonomickými
nerovnováhami, která vyžadují sledování a rozhodná politická
opatření. Stálou pozornost je třeba věnovat zejména zhoršování
obchodní bilance a konkurenceschopnosti, které se odvíjí
od nákladových i nenákladových faktorů, také s ohledem na
horší vnější pozici a vysoké veřejné zadlužení, s cílem snížit
riziko nepříznivých dopadů na fungování francouzského
hospodářství a hospodářské a měnové unie, zejména
vzhledem k velikosti francouzského hospodářství.
(8)       Dne 30. dubna 2013
předložila Francie svůj letošní program stability na období 2012–2017
a svůj národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným
vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(9)       Na základě posouzení
letošního programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že navzdory značnému konsolidačnímu úsilí, které
snížilo celkový schodek ze 7,5 % HDP v roce 2009 na 4,8 % v roce
2012, nelze předpokládat, že by Francie napravila do roku 2013 svůj
nadměrný schodek tak, jak to doporučila Rada koncem roku 2009. To je
spojeno zejména s ekonomickým prostředím, které je horší, než bylo
předpokládáno v době vypracování doporučení, což bylo jen
částečně vykompenzováno neplánovanými příjmy, zatímco úsilí
bylo do jisté míry opožděno. Makroekonomický scénář, z něhož
rozpočtové projekce v programu vycházejí, je realistický pro rok
2013, ale příliš optimistický pro rok 2014. Orgány zejména očekávají,
že po stagnaci v roce 2012 (0 %) a 2013 (+0,1 %)
vzroste HDP v roce 2014 o 1,2 %, přičemž
předpokládají, že budou přijata fiskální opatření, která
povedou ke snížení schodku veřejných financí na úroveň 2,9 %
HDP. Naproti tomu Komise předpokládá, že HDP vzroste
za předpokladu nezměněné politiky, tedy při
scénáři, který bere v úvahu pouze opatření, která byla přijata
nebo dostatečně vymezena, v roce 2014 o 1,1 %. Na
tomto základě Komise předpovídá schodek ve výši 4,2 % HDP.
Hlavním účelem rozpočtové strategie uvedené v programu,
stejně jako v loňském programu, je dosažení
střednědobého cíle, kterým je vyrovnaný rozpočet
ve strukturálním vyjádření. To je náročnější cíl, než vyžaduje
Pakt o stabilitě a růstu. Zatímco v předchozím
programu stability byl cílovým rokem pro dosažení střednědobého cíle
rok 2015, pak nyní je to rok 2016. Plánovaný celkový schodek stanovený v
programu stability je v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku
2014, tj. jeden rok po prodloužené lhůtě stanovené Radou
v rámci postupu při nadměrném schodku v roce 2009. Vzhledem
k příliš optimistické prognóze růstu v programu na rok 2014
se Rada domnívá, že pokud nebudou přijata další opatření, která
podstatně posílí úsilí na daný rok, pak fiskální úsilí
předpokládané orgány není slučitelné se skutečnou nápravou
nadměrného schodku do roku 2014. Plánované úspory a další
příjmy rovněž postrádají konkrétní vyjádření. Za těchto
okolností musí být opatření na roky 2014 i 2015 zpřesněna,
aby byla zaručena náprava nadměrného schodku nejpozději
do roku 2015 [jak doporučila Rada]. V roce 2016 se podle nového
propočtu Komise očekává strukturální schodek ve výši –0,4 % HDP
(–0,3 % v roce 2017), takže střednědobého cíle nebude
do konce programového období dosaženo. Očekává se, že pokrok
směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle bude
v uvedeném roce ve výši 0,3 % HDP, tedy pod referenční
hodnotu 0,5 % HDP. Celkový veřejný dluh se od počátku krize
podstatně zvýšil. V roce 2007 představoval poměr dluhu
k HDP 64,2 %, v roce 2012 dosáhl 90,2 % a podle
prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 dále vzroste
na 96,2 % do roku 2014. Orgány očekávají, že míra
zadlužení dosáhne vrcholu v roce 2014 na úrovni 94,3 % HDP
a poté klesne na 88,2 % v roce 2017. Pokud jde
o soulad s kritériem dluhu, bude Francie v přechodném období
od roku 2016.
(10)     Vzhledem k vysokému
a stále se zvyšujícímu dluhu a vzhledem k tomu, že lhůta
pro nápravu nadměrného schodku je znovu odložena [do roku 2015], je
o to důležitější, aby byl striktně plněn rozpočet
na rok 2013 a v následujících letech bylo nadále vyvíjeno
značné konsolidační úsilí. Zejména je důležité, aby francouzské
veřejné výdaje rostly mnohem pomaleji než potenciální HDP, neboť
zlepšení strukturálního schodku byla dosud založena hlavně na
příjmech. Probíhající revize veřejných výdajů („Modernisation de
l’action publique“), jejíž rozsah zahrnuje ústřední vládu, orgány místní
správy a správy sociálního zabezpečení, by měla poskytnout
směry k dalšímu zlepšení účinnosti veřejných výdajů.
Je zde rovněž prostor pro další racionalizaci jednotlivých úrovní a
kompetencí státní správy, aby se dosáhlo další synergie, úspor a zvýšení
účinnosti. Tuto otázku by měly vyřešit nové plánované právní
předpisy o decentralizaci. Vzhledem k očekávanému
střednědobému a dlouhodobému zvyšování veřejných
výdajů na zdravotní péči vyžadují budoucí veřejné výdaje
v této oblasti zvýšenou kontrolu a účinnost, zejména pokud jde o
výdaje na léčiva. Nejnovější odhady poradního sboru
v oblasti důchodů („Conseil d’orientation des retraites“)
prognózují přetrvávající schodky důchodového systému do roku
2018, což je v rozporu s reformními cílem z roku 2010, podle
kterého měl být systém v té době již vyrovnaný. Kromě toho
je částečné zrušení reformy z roku 2010 v rozporu
s doporučením Rady. Z toho vyplývá, že důchodový
systém bude v roce 2020 stále čelit velkému schodku
a k nápravě této situace jsou nezbytně nutná nová politická
opatření, která zároveň zachovají přiměřenost systému.
Tato opatření by mohla zahrnovat další zvyšování minimální věkové
hranice pro odchod do důchodu (a hranice pro odchod s plnou výší
důchodu), jakož i prodloužení příspěvkového období nutného
pro vznik nároku na plný důchod, změny pravidel valorizace
a přezkum v současnosti četných výjimek
z obecného systému pro specifické kategorie pracovníků. Vzhledem
k negativnímu dopadu na náklady na pracovní sílu by měl být
vyloučen nárůst výše příspěvků na sociální
zabezpečení. S ohledem na problémy v oblasti veřejných financí,
kterým Francie čelí, je nadmíru důležité, aby byla fiskální
opatření doplněna zvýšeným úsilím v oblasti strukturálních
reforem s cílem podpořit a zvýšit dlouhodobý růstový
potenciál francouzského hospodářství.
(11)     Jak naznačuje hloubkový
přezkum z roku 2013, velkou výzvou je nadále konkurenceschopnost
země, jak ukazuje značná ztráta podílů na vývozních trzích
v posledních letech. Francouzská vláda navrhla v listopadu 2012
několik politických opatření v rámci „Paktu
konkurenceschopnosti“. Zavedení slevy na dani z příjmu
právnických osob (Crédit d’impôt pour la compétitivité et l’ emploi – CICE)
s plánovaným ročním dopadem 20 miliard EUR je významným krokem, který
by měl přispět ke snížení nákladů práce. Existuje prostor pro další opatření, protože nová
daňová sleva sníží rozdíl mezi francouzským daňovým zatížením
a průměrem OECD na úrovni mediánové mzdy pouze o polovinu.
Kromě toho fiskální opatření ovlivňující podniky přijatá
od roku 2010 vedou k celkovému zvýšení zdanění podnikatelské
činnosti, a to i tehdy, jsou-li korigována slevou na dani CICE.
Zvýšení minimální mzdy, o kterém bylo rozhodnuto v červenci 2012,
může mít – jakkoli je omezené – negativní dopad na tvorbu
zaměstnanosti a konkurenceschopnost, jak je zdůrazněno v
doporučení Rady z roku 2012. Mezi roky 2002 a 2012 se hodinová
minimální mzda zvýšila o 38 % (o 16 % v reálném
vyjádření). Vysoká úroveň minimální mzdy, která představuje
dvě třetiny mediánové mzdy, je částečně zaměstnavatelům
vyrovnána řadou výjimek v oblasti příspěvků
na sociální zabezpečení placených zaměstnavatelem. Související
náklady zatěžující veřejné finance se v posledních letech rychle
zvyšují a představují více než 1 % HDP, přičemž
částečně slouží ke kompenzaci rychlého nárůstu minimální
mzdy. Kromě toho alternativní nástroje, jako jsou systémy podpory
příjmů („Prime pour l’ emploi“ a „Revenu de solidarité active“),
jsou v oblasti řešení chudoby zaměstnaných osob
v důsledku nedostatečného odměňování účinnějšími
nástroji než minimální mzda.
(12)     Co se týče necenové konkurenceschopnosti,
vláda nedávno obnovila svou vývozní strategii, přičemž podpora
rozvoje sítí a partnerství zaměřených na vývoz by měla
přispět k internacionalizaci malých a středních
podniků[9].
Obecně lze říci, že by mohla být přijata opatření s
cílem zajistit, aby podnikatelské prostředí bylo příznivé pro
růst malých a středních podniků. I přes
značné úsilí vynaložené podniky v odvětvích náročných
na výzkum a vývoj a značné státní podpoře
(např. formou daňových úlev na výzkum) představuje
vysoce technologicky vyspělá a středně technologicky
vyspělá výroba pouze skromný a klesající podíl francouzského
hospodářství. Je tedy nutné podporovat vytváření a růst
malých a středních podniků a společností ze
středního tržního segmentu (ETI) v těchto odvětvích, a to
zlepšením rámcových podmínek, které podpoří inovace a podnikání.
Politika klastrů, která byla vypracována za účelem propojení
veřejného výzkumu a soukromých společností, by mohla být
i nadále zaměřena na kladné externality mezi soukromými
společnostmi, které se nacházejí ve vzájemné blízkosti. Doktorská studia
a praxe v oblasti výzkumu by měla být dostatečně
atraktivní k dalšímu posílení vazeb mezi soukromými společnostmi
a výzkumnými institucemi.
(13)     Pokud jde o služby, byl
v průběhu roku 2012 zaznamenán pouze omezený pokrok. Zejména
nebyla zahájena žádná horizontální reforma k odstranění
bezdůvodných omezení v regulovaných odvětvích a povoláních.
Mnoho profesionálních poskytovatelů služeb stále čelí omezení, pokud
jde o jejich právní formu a strukturu vlastnictví podílů
(např. omezení vlastnictví kapitálu pro veterinární lékaře
a právníky). Jiné významné překážky vstupu nebo provozování
(např. obchodní sdělení, kvóty nebo územní omezení) stále platí
v mnoha odvětvích (jako je provozování taxislužby, některé zdravotnické
profese, činnost notářů a další právní profese).
Odvětví maloobchodu je nadále předmětem značného počtu
předpisů, jako jsou těžkopádné a zdlouhavé schvalovací
postupy při zřizování maloobchodních prodejen. Kromě toho
stávající zákaz prodeje pod náklady v mnoha ohledech narušuje
hospodářskou soutěž, zatímco cíl spočívající v podpoře
výrobců a malých distribučních míst by mohl být účinně
dosažen prostřednictvím méně narušujících opatření. Tato
nadměrná omezení v regulovaných odvětvích a povoláních mají
vliv na hospodářskou soutěž a mají tendenci zvyšovat ceny.
Jak ukazuje hloubkový přezkum, vyšší ceny
ve zprostředkovatelských službách, které tvoří téměř
čtvrtinu výrobních nákladů v odvětví zpracovatelského
průmyslu, mají v konečném důsledku vliv na vnější
konkurenceschopnost francouzských podniků. Omezeného pokroku bylo
v roce 2012 dosaženo v síťových odvětvích. Francouzský trh
elektřiny je i nadále jedním z nejkoncentrovanějších
v EU. Regulované ceny elektřiny a zemního plynu narušují
hospodářskou soutěž a nadále působí jako překážka pro
nové účastníky na trhu. Regulované sazby pro zákazníky mimo
domácnosti by měly být odstraněny podle harmonogramu dohodnutého
s francouzskými orgány. Vyšší propojovací kapacita se sousedními
zeměmi a vyhlášení výběrových řízení na koncese na provoz
vodních elektráren by rovněž přispěly k posílení
hospodářské soutěže na trhu s elektřinou.
V železničním odvětví je trh železniční nákladní
dopravy méně dynamický než v jiných členských státech, zatímco
železniční osobní doprava není – kromě mezinárodní přepravy
– hospodářské soutěži otevřena. Nadcházející reforma by
měla zajistit, že případný nový „jednotný provozovatel
infrastruktury“ bude na tradičních poskytovatelích nezávislý, aby byl
zaručen spravedlivý a nediskriminační přístup novým
účastníkům na trh.
(14)     Francouzský daňový systém
je nadále složitý a není dostatečně efektivní vzhledem
k širokému rozsahu výjimek, zvláštních povolení, ale rovněž vzhledem
k častým změnám právních předpisů. Navzdory úsilí o snížení
a zefektivnění daňových výdajů je částka z toho
vyplývajícího ušlého příjmu i nadále vysoká. Pokud jde o zdanění
příjmů právnických a fyzických osob, přístup s nízkými
sazbami daní vybíraných z širokého daňového základu by byl
pro růst a sociální jistoty prospěšnější. Střední
sazba DPH se má od ledna 2014 zvýšit ze 7 % na 10 %. To je
krok správným směrem, ale je nutné další úsilí. Celkové náklady
způsobené výjimkami v oblasti daní a sociálního pojištění
zůstávají velmi vysoké, a to až do výše 10 % HDP. Navzdory prokázané
neúčinnosti některých snížených sazeb DPH, například
u restauračních služeb, nebyla přijata dostatečně
diferencovaná politická opatření. Zavedení daňové slevy CICE,
financované částečně prostřednictvím výše uvedeného zvýšení
prostřední, ale také základní sazby DPH, přesouvá daňové
zatížení od pracovní síly. Nicméně je zapotřebí podniknout další
kroky, zejména k vyrovnání podílu ekologických daní. V loňském
roce přijala Francie některá opatření k řešení
daňových pobídek podporujících zadlužení u daně
z příjmu právnických osob. Existuje však prostor pro další zlepšení:
odpočet úroků je omezen pouze u částek nad 3 miliony EUR,
přičemž v roce 2013 bude z odpočtu vyloučeno
pouze 15 % úroku nad uvedenou hranici (25 % v roce 2014).
(15)     Míra nezaměstnanosti
vzrostla z 9,7 % v roce 2010 na 10,2 % v roce
2012. Z předpovědí Komise vyplývá, že vzhledem
k trvale slabému hospodářskému růstu vzroste míra
nezaměstnanosti v roce 2013 na 10,6 % a v roce
2014 na 10,9 %. Vzhledem k tomu je segmentace francouzského trhu
práce i nadále zdrojem znepokojení. Pravděpodobnost postupu
z dočasného na stálé pracovní místo byla v roce 2010 pouze
10,6 % oproti 25,9 % průměru v EU. Výsledkem je,
že jakýkoli proces změn na trhu práce nejvíce dopadá na málo
kvalifikované pracovníky v nejistých formách zaměstnání.
V květnu 2013 byl přijat zákon založený
na meziodvětvové dohodě (ANI) o zajištění
zaměstnanosti, uzavřené mezi sociálními partnery v lednu 2013.
Plán předpokládá širší práva pracovníků, řešení právní nejistoty
u propouštění a větší flexibilitu pro zaměstnavatele. Zákon
představuje pozitivní krok směrem k větší pružnosti trhu
práce. Vlastní provádění této reformy, jakož i jejího dopadu, je
v této fázi nadále nejisté, neboť po přijetí zákona
provádějícího dohodu ANI budou nutné další dohody v
odvětví/podnicích, než bude dohoda moci plně vstoupit
v platnost.
(16)     Jedna šestina mladých lidí
ve Francii ukončí vzdělávání a odbornou přípravu bez
kvalifikace. To je znepokojující především vzhledem k tomu, že míra
nezaměstnanosti mladých lidí byla na konci roku 2012 25,4 %
a že riziko nezaměstnanosti bylo pro nejméně kvalifikované mladé
lidi téměř dvakrát vyšší. Režimy na podporu učňovské
přípravy by se měly týkat zejména nejméně kvalifikovaných
mladých lidí. Jako reakci na tyto výzvy by strukturalizační
úlohu mělo hrát sladění vnitrostátních režimů s doporučením
Rady o zavedení záruk pro mladé lidi. Navzdory reformám zahájeným
v roce 2009 je míra účasti dospělých na celoživotním učení
ve Francii (5,7 % v roce 2012, u dospělých s nízkou
kvalifikací pak 2,5 %) pod průměrem EU. Zamýšlený převod
pravomocí na regionální rady by mohl poskytnout příležitost
zaměřit se na slabé stránky současného systému.
Zaměstnanost pracovníků ve věku 55–64 let patří mezi
nejnižší v EU (45,7 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2012)
a nezaměstnanost mezi staršími lidmi stoupá. I když pracovní
smlouvy pro znevýhodněné generace (tzv. „generační smlouvy“)
představují krok správným směrem, není jasné, do jaké míry přispějí
k zaměstnanosti starších pracovníků a usnadnění
návratu do práce starším uchazečům o práci. Francouzské
veřejné výdaje na dávky v nezaměstnanosti vzrostly
v roce 2012 o 5,3 % a podle programu stability se
v roce 2013 očekává jejich další nárůst o 6,1 %.
Vzhledem ke kumulovanému schodku v systému dávek v nezaměstnanosti,
jenž bude do roku 2013 činit téměř 1 % HDP, je nutná
jeho reforma. Konkrétně prvky jako podmínky způsobilosti, postupné
snižování dávek v čase nebo náhradové poměry pro pracovníky
s nejvyššími mzdami by měly být upraveny tak, aby bylo
zajištěno, že pobídky k práci jsou přiměřené.
Nová tripartitní dohoda veřejných služeb zaměstnanosti (Pôle emploi)
stanoví diferencovaná následná opatření pro uchazeče o práci.
Průměrná velikost portfolia personálního poradce však nadále roste
z důvodu rostoucí míry nezaměstnanosti a nová orientace
strategie Pôle emploi je brzděna špatnou ekonomickou situací. Celkově
je s ohledem na negativní hospodářské vyhlídky
a očekávaný další nárůst nezaměstnanosti ve Francii
nutné přijmout další opatření.
(17)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie. Posoudila
program stability i národní program reforem a předložila hloubkový
přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k
nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii
tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na
úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení 1 až 6.
(18)     Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala program stability Francie a její stanovisko[10] je
promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.
(19)     Na základě výsledků
hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada
národní program reforem a program stability. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci
a nápravě makroekonomické nerovnováhy se odrážejí v níže
uvedených doporučeních 1, 2, 3, 4, 5 a 6.
(20)     V kontextu evropského
semestru Komise také provedla analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení
určená členským státům, jejichž měnou je euro. Francie by
rovněž měla zajistit úplné a včasné provedení těchto
doporučení,
DOPORUČUJE, aby Francie v období
2013–2014 provedla tato opatření:
1.           Posílit a naplňovat
v roce 2013 rozpočtovou strategii. Posílit důvěryhodnost
korekce tím, že do podzimu 2013 budou upřesněna a poté
provedena potřebná opatření pro rok 2014 a pro roky následující,
a to s cílem zajistit nápravu nadměrného schodku udržitelným
způsobem nejpozději v roce 2015 a dosáhnout strukturální
korekce uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu při
nadměrném schodku. Použít všechny neplánované příjmy na snížení
schodku. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje důvěryhodné
provádění ambiciózní strukturální reformy zaměřené
na zvýšení schopnosti přizpůsobit se a podporu růstu
a zaměstnanosti. Zachovat prorůstový fiskálně
konsolidační kurs a dále zvyšovat efektivitu veřejných
výdajů, zejména prostřednictvím realizace plánovaného přezkumu
výdajových kategorií napříč všemi úrovněmi státní správy.
Přijmout opatření prostřednictvím připravovaného zákona o
decentralizaci s cílem dosáhnout lepší synergie mezi ústřední,
regionální a místní úrovní státní správy a příslušných úspor. Po
nápravě nadměrného schodku pokračovat odpovídajícím tempem
v úsilí o strukturální korekci za účelem dosažení střednědobého
cíle do roku 2016. Přijmout do konce roku 2013 opatření,
která nejpozději do roku 2020 uvedou udržitelným způsobem
do rovnováhy důchodový systém. Mezi tato opatření patří
například změna pravidel valorizace, další zvýšení stanoveného
věku odchodu do důchodu (a příspěvkového období
nutného ke vzniku nároku na plnou výši důchodu) a přezkum
zvláštních režimů, přičemž by neměly být zvyšovány sociální
příspěvky placené zaměstnavateli. Zvýšit nákladovou efektivnost
výdajů na zdravotní péči, včetně výdajů na
léčiva.
2.           Zajistit, aby sleva na dani z příjmu
právnických osob (Crédit d’impôt compétitivité et emploi) účinně
snížila náklady práce v plánované výši a aby žádná jiná opatření nesnížila
její účinek. Usilovat o snížení nákladů na pracovní sílu,
zejména prostřednictvím dalších opatření ke snížení příspěvků
zaměstnavatelů na sociální zabezpečení. Zajistit, aby vývoj
v oblasti minimální mzdy podpořil konkurenceschopnost
a vytváření pracovních míst s přihlédnutím k existenci
systému podpory příjmů a výjimek u příspěvků
sociálního zabezpečení.
3.           Přijmout opatření ke zlepšení
podnikatelského prostředí a rozvíjet inovační a vývozní
kapacitu podniků, zejména malých a středních podniků
a podniků střední velikosti. Konkrétně zahájit plánovanou
iniciativu ke zjednodušení regulačního rámce a zlepšit rámcové podmínky
pro inovace podporou transferů technologií a komerčního využití
výzkumu, a to i prostřednictvím nového zaměření pólů
konkurenceschopnosti.
4.           Přijmout opatření ke zvýšení
hospodářské soutěže v oblasti služeb; odstranit
neodůvodněná omezení v přístupu k odborným službám,
zejména pokud jde o právní formu, strukturu vlastnických podílů,
kvóty a územní omezení; přijmout opatření s cílem zjednodušit
postupy schvalování při zřizování obchodních prodejen a odstranit
zákaz prodeje se ztrátou; odstranit regulované tarify za plyn a elektřinu
pro zákazníky mimo domácnosti a posílit propojovací kapacitu se sousedními
zeměmi; v odvětví železniční dopravy otevřít
vnitrostátní osobní dopravu konkurenci.
5.           Pokračovat v úsilí s cílem zjednodušit
daňový systém a zvýšit jeho účinnost a zajistit kontinuitu
daňových předpisů v čase. Přijmout opatření
k odstranění zvýhodnění zadlužování u daní
z příjmu právnických osob. Zvýšit úsilí o snížení a zjednodušení
daňových výdajů u daně z příjmu fyzických
a právnických osob, přičemž bude snížena sazba těchto daní;
přiblížit sníženou sazbu DPH základní sazbě a odstranit neefektivní
snížené sazby. Přijmout další opatření směřující k
přesunutí daňové zátěže z práce na ekologické
daně nebo zdanění spotřeby.
6.           Provést úplně a neprodleně
meziodvětvovou dohodu z ledna 2013, a to v konzultaci se
sociálními partnery. Přijmout další opatření v boji proti
segmentaci trhu práce, zejména s cílem řešit situaci dočasných
agenturních pracovníků. Zahájit ve spolupráci se sociálními partnery
urychleně reformu systému dávek v nezaměstnanosti s cílem
zajistit udržitelnost systému, který přitom bude poskytovat adekvátní
pobídky pro návrat do zaměstnání. Zvýšit míru zaměstnanosti
starších pracovníků a podporovat jejich účast na trhu
práce. Přijmout konkrétní opatření ke zlepšení pracovních
vyhlídek starších nezaměstnaných osob, zejména prostřednictvím
zvláštního poradenství a odborné přípravy. Zvýšit účast
dospělých osob na celoživotním učení, zejména u osob
nejméně kvalifikovaných a nezaměstnaných. Zajistit, aby
veřejné služby zaměstnanosti poskytovaly nezaměstnaným efektivní
individualizovanou podporu a aby aktivní opatření na trhu práce byla
účinně zaměřena na nejvíce znevýhodněné skupiny.
Přijmout další opatření ke zlepšení přechodu ze školy
do práce, například prostřednictvím systému záruk pro mladé lidi
a podpory učňovského vzdělávání.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst.
L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013)
360 final.
[4]               P7_TA(2013)0052
a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí
Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012)
750 final.
[7]               COM(2012)
751 final.
[8]               SWD(2013)
117 final.
[9]               „Malé
podniky, velký svět — Nové partnerství na pomoc malým
a středním podnikům při využívání celosvětových
příležitostí“, KOM(2011) 702, Evropská komise (2011).
[10]             Podle
čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.