title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Španělska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/81

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Španělska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Španělska na období 2012–2015
   2012/C 219/24
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Španělska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby zahrnuly další závazky zaměřené na několik zásadních, včasných a měřitelných reforem pro dosažení cílů paktu.

               (9)

               Dne 30. dubna 2012 předložilo Španělsko program stability na období 2012–2015 a národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise rovněž v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 posoudila, zda je Španělsko postiženo makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu dospěla k závěru, že Španělsko se potýká s nerovnováhou, která není nadměrná, ale musí se naléhavě řešit.

               (10)

               Na základě hodnocení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž je program stability založen, je v podstatě realistický, pokud jde o rok 2012, a optimistický s ohledem na pozdější období. Prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpokládala, že růst HDP dosáhne – 1,8 % v roce 2012 a – 0,3 % v roce 2013, zatímco program stability uvádí – 1,7 % a 0,2 %. V souladu s postupem při nadměrném schodku je cílem rozpočtové strategie popsané v programu stability snížit do roku 2013 schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP, a to hlavně omezením výdajů, ale také díky některým opatřením ke zvýšení příjmů. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) činí podle programu stability v letech 2011–2013 průměrné roční zlepšení strukturálního salda 2,6 % HDP, čímž je překročeno fiskální úsilí v průměrné výši více než 1,5 % HDP doporučované na období 2010–2013 v rámci postupu při nadměrném schodku. V návaznosti na nápravu nadměrného schodku program stability potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu, kterého by se mělo téměř dosáhnout do roku 2015 při strukturálním schodku rozpočtu ve výši 0,2 % HDP. Střednědobý cíl přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Předpokládané tempo strukturální korekce v letech 2012–2013 je dostatečné k plnění střednědobého cíle a tempo růstu veřejných výdajů je při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem uvedeným v Paktu o stabilitě a růstu.
               V programu stability se předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2013 a poté začne klesat. V letech 2014 a 2015 bude Španělsko procházet přechodným obdobím a plány představené v programu stability by zajistily dostatečný pokrok směrem k dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu stanovené v Paktu o stabilitě a růstu. Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky nepříznivého vývoje.
               Makroekonomický vývoj může být méně příznivý, než se očekává. Navíc nejsou dostatečně upřesněna opatření po roce 2013. Riziko pro rozpočtovou strategii představuje rovněž plnění rozpočtu ze strany regionální správy (vzhledem ke špatným výsledkům v této oblasti v nedávné době), větší citlivost příjmů na uskutečňovanou strukturální korekci, nejistý dopad fiskální amnestie na příjmy a potenciální další záchranné finanční operace. Jakýkoli dopad těchto záchranných finančních operací na schodek bude jednorázový. Ke zmírnění rizika nedostatků na regionální úrovni je třeba přísně prosazovat zákon o rozpočtové stabilitě a přijmout důrazná fiskální opatření na regionální úrovni. Vzhledem k decentralizované povaze španělských veřejných financí je nezbytný pevný fiskální a institucionální rámec. Rada vítá záměr Komise předložit v nejbližších týdnech podrobné posouzení realizace doporučení Rady k nápravě nadměrného schodku, přičemž přihlédnuto bude i k víceletému rozpočtovému plánu na období 2013–2014.

               (11)

               V roce 2011 Španělsko přijalo důchodovou reformu, která je významným krokem ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Zhoršující se hospodářské vyhlídky Španělska však snižují dopad této reformy na předpokládané veřejné výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Kromě toho je tuto reformu stále třeba doplnit o konkrétní opatření na podporu obecné strategie zaměstnanosti pro starší pracovníky na období 2012–2014.

               (12)

               Poměr daní k HDP je ve Španělsku jeden z nejnižších v EU a účinnost daňového systému lze zlepšit zvýšením podílu nepřímých daní více podporujících růst. Existuje zejména prostor pro rozšíření daňového základu DPH přezkoumáním širokého uplatňování výjimek a snížených sazeb. Španělský daňový systém kvůli možnosti odpočtu úroků z hypotéky rovněž zvýhodňuje zadlužení a nákup bydlení na úkor pronájmů.

               (13)

               Španělsko učinilo značný pokrok z hlediska restrukturalizace svého finančního sektoru. Restrukturalizace, jejímž účelem je zajistit, aby všechny neživotaschopné banky zanikly a životaschopné banky mohly plnit svou úlohu coby poskytovatelé úvěrů reálné ekonomice, musí pokračovat udržitelným způsobem tak, aby nebyla příliš narušena hospodářská soutěž. Vzhledem ke zhoršujícím se makroekonomickým vyhlídkám může být nutné dále posílit vlastní kapitál bank.

               (14)

               V únoru 2012 přijala vláda za účelem řešení vysoké míry nezaměstnanosti a výrazné segmentace trhu práce komplexní reformu systému ochrany zaměstnanců a kolektivního vyjednávání. Účinky reformy je třeba monitorovat, zejména pokud jde o vývoj mezd a omezení segmentace. Aby se daný problém řešil v plném rozsahu, je tuto reformu nezbytné doplnit o významnější revizi aktivních politik na trhu práce s cílem zajistit lepší zaměstnatelnost jednotlivců a umisťování na pracovní pozice.

               (15)

               V zájmu řešení vysoké nezaměstnanosti mladých lidí ve Španělsku by měl být neprodleně realizován akční plán zaměřený na mládež, a to i v případě učňovských a praktikantských smluv. Ačkoliv Španělsko přijalo opatření k omezení počtu osob, které předčasně ukončí školní docházku, je míra předčasného ukončování školní docházky stále vysoká, přičemž existují značné rozdíly mezi jednotlivými regiony.

               (16)

               Zvýšil se výskyt chudoby; v roce 2010 se počet osob ohrožených chudobou zvýšil o 1 milion a dětská chudoba dosahuje znepokojivé výše 26,2 %. Míra chudoby dočasně zaměstnaných pracujících je ve srovnání se stálými zaměstnanci více než dvojnásobná.

               (17)

               Služby poskytované svobodnými povoláními ve Španělsku jsou stále chráněny před hospodářskou soutěží. Reformou služeb poskytovaných svobodnými povoláními, které významně přispívají k ostatním hospodářským odvětvím, by mohlo dojít ke zvýšení potenciálního HDP. Zvláštní pozornost je třeba věnovat odstranění neopodstatněných a nepřiměřených překážek u některých výrazně regulovaných profesí (např. inženýři, notáři, zaměstnanci katastru nemovitostí, právní zástupci). Ve Španělsku kromě toho trvá nejdéle v Unii získat oprávnění k podnikání. V důsledku nedostatečné koordinace mezi místními, regionálními a celostátními správními orgány došlo ke značnému nárůstu počtu regulatorních předpisů, které se někdy dokonce překrývají, a k segmentaci španělského vnitřního trhu. Má-li se napravit rozsáhlá vnější nerovnováha, je třeba usnadňovat vývozní aktivity. Španělsko také čelí četným a složitým problémům v odvětví energetiky, jež výrazně brání účinnému fungování trhu zboží a služeb.

               (18)

               Španělsko přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Závazky a realizace závazků předložených v roce 2011 se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšení konkurenceschopnosti, zvýšení udržitelnosti veřejných financí a posílení finanční stability. Komise posoudila plnění závazků v rámci Paktu euro plus; celkově se tyto závazky nachází ve stadiu částečné realizace. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních.

               (19)

               V kontextu evropského semestru Komise provedla komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska. Posoudila program stability i národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Španělska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unie tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení 1 až 8.

               (20)

               Rada na základě tohoto posouzení přezkoumala program stability Španělska a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

               (21)

               Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení 1, 3, 4, 5 a 8,

         DOPORUČUJE, aby Španělsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Zajistit v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku v letech 2010–2013 průměrné roční strukturální fiskální úsilí nad 1,5 % HDP realizací opatření přijatých v rámci rozpočtu na rok 2012 a přijetím oznámeného víceletého rozpočtového plánu na období 2013–14 do konce července 2012. Přijmout a uskutečnit opatření na regionální úrovni na základě schválených plánů na opětovné vyrovnání rozpočtu a nekompromisně uplatňovat nová ustanovení zákona o rozpočtové stabilitě týkající se transparentnosti a kontroly plnění rozpočtu, a i nadále zlepšovat včasnost a přesnost rozpočtového výkaznictví na všech úrovních veřejné správy. Zřídit nezávislou fiskální instituci, jejímž úkolem bude poskytovat analýzy, poradenství a monitorovat fiskální politiku. Ve veřejném sektoru provést reformy s cílem zajistit efektivnost a kvalitu veřejných výdajů na všech úrovních veřejné správy.

               2.

               Při regulaci faktoru udržitelnosti v souladu s nedávnou důchodovou reformou zajistit zvyšování věku pro odchod do důchodu v souladu se střední délkou života a podpořit obecnou strategii zaměstnanosti pro starší pracovníky přijetím konkrétních opatření k dalšímu rozvoji celoživotního učení, zlepšení pracovních podmínek a podpoře opětovného začlenění této skupiny pracovníků na trhu práce.

               3.

               Zavést daňový systém, který bude slučitelný s úsilím o fiskální konsolidaci a bude více podporovat růst, včetně odklonu od zdanění práce ke zdanění spotřeby a k ekologickým daním. Řešit zejména nízký podíl příjmů z DPH rozšířením daňového základu pro DPH. Zajistit, aby bylo z hlediska daní méně zvýhodněno zadlužení a vlastnictví bytů a domů (oproti pronájmům).

               4.

               Uskutečnit reformu finančního sektoru a především dokončit probíhající restrukturalizaci bankovního sektoru tím, že se bude řešit situace zbývajících slabých institucí, navrhnout komplexní strategii s cílem účinně naložit se zděděnými aktivy v rozvahách bank a jasně vymezit přístup k financování a využití záložních opatření.

               5.

               Provést reformy trhu práce a přijmout další opatření ke zvýšení účinnosti aktivních politik na trhu práce jejich lepším zacílením, větším využíváním vzdělávacích služeb, poradenských služeb a služeb umisťování na pracovní pozice, posílením propojení těchto politik s pasivními politikami a intenzivnější koordinací celostátních a regionálních veřejných služeb zaměstnanosti, včetně sdílení informací o volných pracovních místech.

               6.

               Přezkoumat výdajové priority a přerozdělit prostředky tak, aby byl pro malé a střední podniky, výzkum a inovace a mladé lidi zajištěn snadnější přístup k financím. Realizovat akční plán zaměřený na mládež, zejména pokud jde o kvalitu odborné přípravy a vzdělávání a jejich relevantnost pro trh práce, a zintenzivnit úsilí o omezení předčasného ukončování školní docházky a zvýšení účasti na odborné přípravě a vzdělávání prostřednictvím preventivních, intervenčních a kompenzačních opatření.

               7.

               Zlepšit zaměstnatelnost zranitelných skupin spolu se zajištěním účinných služeb v oblasti podpory dětí a rodiny, aby bylo možné zlepšit situaci lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, a v důsledku toho zajistit dobré podmínky pro děti.

               8.

               Přijmout další opatření k otevření služeb poskytovaných regulovanými profesemi, včetně těch výrazně regulovaných, zkrátit prodlevy při vyřizování oprávnění k podnikání a odstranit překážky pro podnikání, které souvisí s existencí mnoha překrývajících se nařízení vydaných správními orgány na různých úrovních. Dokončit propojení elektrické a plynárenské sítě se sítěmi v sousedních zemích a řešit komplexním způsobem tarifní deficit u elektřiny, zejména zvýšením nákladové efektivnosti řetězce dodávajícího elektřinu.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (4)  Úř. věst. C 212, 19.7.2011, s. 1.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Německa na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/18

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Německa na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2017
   (2017/C 261/05)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Německo jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Německu pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Německa v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Německo potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména setrvale vysoký přebytek běžného účtu má přeshraniční význam a odráží kromě silné integrace a výkonnosti jeho vysoce konkurenčního průmyslu v mezinárodní dělbě práce rovněž nadměrné úspory a nedostatečné investice jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru. Stávající vysoký přebytek běžného účtu se v roce 2015 dále zvýšil. V roce 2016 zůstal do velké míry nezměněn a očekává se, že zůstane vysoký. Řešení přebytku může ovlivňovat vyhlídky na obnovení rovnováhy ve zbytku eurozóny a v Unii, neboť dynamičtější domácí poptávka v Německu může překonávat potřebu snižování zadlužení ve vysoce zadlužených členských státech. Navzdory nízkým úrokovým sazbám, které vytvářejí příznivé podmínky financování, je poměr investic podniků jako poměr k HDP stále utlumený. Přestože pokračovalo oživení soukromé spotřeby, úspory domácností dosáhly rekordně vysokých úrovní v Unii. Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížilo riziko nepříznivých účinků na německé hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam.

               (4)

               Dne 13. dubna 2017 předložilo Německo svůj program stability z roku 2017 a dne 28. dubna 2017 svůj národní program reforem na rok 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 německá vláda plánuje na období 2017–2021 rozpočtový přebytek ve výši 0,25 až 0,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2021 dosáhne 57 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí a který nebyl potvrzen nezávislým subjektem, je reálný.

               (7)

               Na základě prognózy Komise z jara 2017 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 přebytku ve výši 0,6 % HDP a v roce 2018 0,3 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci a klesat více, než požaduje pravidlo týkající se zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Německo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v roce 2017 a 2018 dodrží. Současně zde zůstává prostor pro podporu domácí poptávky využitím fiskální politiky, zejména k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti investic, a vytvořením podmínek pro vyšší růst reálných mezd.

               (8)

               Veřejné investice jako poměr k HDP zůstaly relativně konstantní a jsou pod průměrem eurozóny. Výpadky ve veřejných investicích přetrvávají zejména na úrovni obcí, kde čisté investice zůstaly v roce 2016 negativní, a to i navzdory opatřením přijatým v posledních několika letech a značnému nárůstu veřejných investic na úrovni vládních institucí v roce 2015 a 2016. V roce 2016 byla přijata další opatření, která by měla zvýšit rozsah veřejných investic, mimo jiné na úrovni spolkových států a obcí. Patří sem reforma fiskálních vztahů na spolkové úrovni, která po svém přijetí nabude účinku v roce 2020. Navíc rozšíření poradenských služeb v oblasti plánování investic do infrastruktury tak, aby zahrnovaly obce, by mělo zlepšit plánování a provádění investic do infrastruktury na úrovni obcí. To je zřejmě velmi důležité vzhledem ke skutečnosti, že projekty investic do infrastruktury ve spolkových státech a obcích jsou prováděny pouze v omezeném rozsahu a jsou ovlivněny omezeními v oblasti kapacit a plánování. Příznivý stav rozpočtu obecně naznačuje dostupný fiskální prostor, například pro poskytnutí dodatečných finančních prostředků na zvýšení veřejných investic na všech úrovních veřejné správy.

               (9)

               Celkové veřejné a soukromé výdaje na vzdělávání a výzkum jsou v posledních letech ve vztahu k HDP poměrně stabilní, avšak v oblasti vzdělávání zůstávají pod průměrem Unie. Kombinované celkové výdaje na vzdělávání a výzkum dosáhly v roce 2015 výše 9,1 %, a zaostaly tak za vnitrostátním cílem ve výši 10 % HDP. Další investice do vzdělávání, výzkumu a inovací mají pro budoucí ekonomický úspěch Německa, a zejména pro účinné začlenění nově příchozích žadatelů o azyl, uprchlíků a migrantů zásadní význam. Německo vynaložilo značné úsilí v oblasti začlenění migrantů, a to zejména v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Úsilí vyvíjené v celém odvětví vzdělávání nesmí v nadcházejících letech polevit.

               (10)

               Německý daňový systém je stále složitý, administrativní náklady na daňovou správu jsou vysoké a některá ustanovení týkající se zdanění právnických osob mohou brzdit soukromé investice. I přes značná snížení patří kapitálové náklady podniků v Německu stále mezi jedny z nejvyšších v EU-28. Pokud jde o místní živnostenské daně (Gewerbesteuer) a solidární příspěvek, nominální nejvyšší sazba daně z příjmu právnických osob v roce 2016 dosáhla 30,2 %. To podstatně převyšovalo nevážený průměr Unie, který činil 22,8 %. Efektivní průměrná daňová sazba dosahuje 28,2 %, zatímco nevážený průměr pro Unii činí 21,1 %. Zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob bylo v roce 2016 sedmé nejvyšší v Unii. Na úrovni akcionářů je míra zvýhodnění dluhu podobná. Platí to zejména pro malé a střední podniky, které mají většinou domácí akcionáře. Snížení kapitálových nákladů vlastního kapitálu by mohlo posílit soukromé investice a málo rozvinutý německý trh rizikového kapitálu. Mezi další rysy daňového systému, které by mohly narušit finanční a investiční rozhodnutí, patří započítání neziskových prvků do daňového základu místní živnostenské daně, omezení přenosu daňových ztrát a narušení způsobená daňovou politikou s ohledem na výběr právní formy. Dalšími ustanoveními, která by mohla snížit vstřícnost daňového systému k investicím, je systém odpisování, úroková míra používaná pro výpočet odečitatelných rezerv na důchody, zdanění kapitálových výnosů a hotovostní účetnictví pro účely daně z přidané hodnoty. Pokud bude účinně zaveden, mohl by všeobecný orgán zaměřený na IT při daňové správě na spolkové úrovni v souvislosti s daňovými správami jednotlivých spolkových zemí, který byl schválen jako součást reformy fiskálních vztahů na spolkové úrovni, pomoci urychlit modernizaci daňové správy.

               (11)

               Investice rizikového kapitálu se v Německu zvýšily, avšak podle mezinárodních standardů zůstává trh stále málo rozvinutý. V roce 2015 tvořily investice rizikového kapitálu přibližně 0,03 % HDP, což je mírně nad průměrem Unie, avšak stále pod úrovní členských států jako třeba Finsko, Spojené království, Švédsko, Irsko nebo Francie a výrazně pod úrovní států, které nejsou členy Unie, jako např. Izrael nebo Spojené státy americké. Zdá se, že trh rizikového kapitálu v Německu neposkytuje větší investice v pozdější fázi. Spolková vláda přijala řadu opatření na podporu investic rizikového kapitálu. Například zjednodušila zdanění investičních fondů, zlepšila převod ztrát v rámci systému daně z příjmů právnických osob a rozšířila program INVEST na obchodní anděly.

               (12)

               Přechod na obnovitelné zdroje energie vyžaduje značné investice do sítí pro přenos a distribuci elektřiny. Plánované investice do domácí elektrické infrastruktury však byly značně opožděny. Do konce roku 2016 bylo provedeno pouze přibližně 35 % projektů rozvodných sítí vysokého napětí uvedených v zákoně o rozšíření elektrických sítí z roku 2009, a to zejména kvůli odporu veřejnosti. Ze současných celkových 6 100 km vedení elektrické energie, jež mají být podle plánu v souladu se zákonem o spolkovém plánu potřeb, který vstoupil v platnost v roce 2015, vybudovány v období do roku 2024/2025, bylo schváleno pouze 6 % a pouze 1 % bylo vybudováno.

               (13)

               Stále existují překážky v dosažení maximálního přínosu digitalizace. Německo například nedosahuje dobrých výsledků v dostupnosti rychlých a superrychlých širokopásmových připojení, zejména v příměstských a venkovských oblastech. Používání počítačů mladými lidmi v Německu je relativně nízké a mnoho škol nemá širokopásmové připojení. Výkonnost digitálních veřejných služeb je rovněž pod průměrem Unie. Zejména malé a střední podniky zaostávají v digitalizaci. Pouze jeden z pěti středních a malých podniků má strategii digitalizace. Byla vytvořena síť středisek excelence malých a středních podniků za účelem posílení a urychlení digitalizace malých a středních podniků a platforma „Industrie 4.0“ sdružuje všechny příslušné zúčastněné strany. Investice podniků do výzkumu a vývoje rostou a Německo je blízko dosažení svého cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020. Investice jsou stále více koncentrovány ve velkých společnostech a příspěvky malých a středník podniků klesají. V nadcházejících letech může mít na podnikatelské aktivity dopad rovněž stárnoucí populace.

               (14)

               Regulativní překážky v odvětví podnikatelských služeb a regulovaných povolání zůstávají vysoké. Míra regulace je vyšší než průměr v Unii, a to zejména u architektů, inženýrů, právníků a účetních/daňových poradců. Navíc míra fluktuace zákazníků u těchto profesí je značně nižší než průměr v Unii, což patrně naznačuje relativně nízkou dynamiku a konkurenci odborných služeb v Německu. Mezi tyto překážky patří omezení týkající se držení podílů a forem společností u architektů a inženýrů a multidisciplinární omezení pro architekty, inženýry a právníky. Snížení těchto překážek by mohlo vést k intenzivnější konkurenci, díky níž by na trh vstupovalo více podniků a spotřebitelé by mohli těžit z nižších cen a větší nabídky. V lednu 2017 Komise představila doporučení k reformám v oblasti regulace odborných služeb jako součást balíčku opatření, která mají odstranit překážky na trzích služeb.

               (15)

               Zaměstnanost nadále roste a míra nezaměstnanosti klesla na historicky nejnižší úrovně. Růst zaměstnanosti byl však částečně způsobem nárůstem práce na částečný úvazek, zejména mezi ženami, a v agregovaném růstu reálných mezd, který v roce 2016 zpomalil, je zohledněn pouze částečně. Demotivační faktory odrazující od práce osoby přinášející druhý příjem do domácnosti a široce rozšířená práce na částečný úvazek brání plnému využití potenciálu trhu práce. Lepší zajištění kvalitní a finančně dostupné celodenní péče o děti, celodenních škol a nedávno reformované dlouhodobé péče jsou zásadní hybnou silou pro zvyšování účasti žen na trhu práce. Společné zdanění příjmu sezdaných párů a bezplatné zdravotní pojištění pro nepracující manželku/nepracujícího manžela odrazují osoby přinášející druhý příjem do domácnosti, v mnoha případech ženy, od nástupu do práce nebo zvýšení počtu odpracovaných hodin. Menší spojení s trhem práce je navíc kombinováno s vysokým rozdílem v odměňování žen a mužů, který v roce 2015 dosahoval 22 %, přičemž průměr v Unii byl 16,3 %.

               (16)

               Přes mírné snížení zůstávají stále rozšířeny tzv. minijoby, přičemž v září 2016 mělo minijob jako své jediné zaměstnání přibližně 4,8 milionu lidí. Počet zaměstnanců agentur práce se od roku 2005 ztrojnásobil a v červnu roku 2016 dosáhl 1 milionu (téměř 3 % z celkové zaměstnanosti). Očekává se, že ochrana před potenciálním zneužíváním agenturního zaměstnávání a pracovních smluv se zlepší, nicméně vývoj je nutné sledovat. Navíc se zdá, že smlouvy na dobu určitou mají oproti smlouvám na dobu neurčitou poměrně vysoký neupravený rozdíl v odměňování.

               (17)

               Daňové zatížení osob s nízkými příjmy je ve srovnání s ostatními členskými státy vysoké a snižuje tak pobídky k práci, čisté mzdy zaměstnanců a příležitosti v oblasti spotřeby. Německo zvýšilo minimální částku osvobozenou od daně z příjmu fyzických osob a přídavky na děti a upravilo daňová pásma. Z těchto opatření mají obvykle prospěch skupiny s nízkými a středními příjmy, avšak celkový dopad na daňové zatížení bude omezený. Navzdory nedávnému značnému nárůstu reálného disponibilního příjmu se mzdy a produktivita již dlouhou dobu vzdalují, což vede ke značné akumulované mezeře. Vyšší růst reálných mezd by rovněž přispěl ke snížení vysokých vnějších nerovnováh.

               (18)

               Německo vyvinulo značné úsilí při přijímání žadatelů o azyl a integraci uprchlíků a dalších migrantů. Další zlepšení se jeví jako možná, neboť v roce 2016 se počet uprchlíků hledajících zaměstnání zvýšil na 9 % z celkového počtu uchazečů o zaměstnání. Začlenění osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí na trhu práce, zejména žen, zůstává hlavní výzvou, mimo jiné i pro vzdělávací systém, a vztahuje se rovněž na děti narozené v Německu, jejichž rodiče se narodili mimo území Unie.

               (19)

               Všichni členové společnosti neměli z celkového pozitivního ekonomického vývoje a vývoje na trhu práce za posledních několik let stejný prospěch. Po období růstu se příjmová nerovnost teprve nedávno zmírnila a nerovnost rozdělení bohatství patří v eurozóně k jedné z nejvyšších. Dobré výsledky na trhu práce nevedly k poklesu ohrožení chudobou. Míra ohrožení chudobou ve stáří je nad průměrem Unie a počet lidí ohrožených rizikem chudoby ve stáří v nadcházejících letech pravděpodobně vzroste. Předpokládá se, že náhradový poměr státního důchodového systému bude dále snižován. Současně je však počet nových účastníků druhého nebo třetího pilíře důchodového systému příliš nízký na to, aby kompenzoval pokles náhradového poměru prvního pilíře pro všechny. Pokud nedojde k vyrovnání, očekává se zhoršení přiměřenosti důchodů. Je nutno zjistit, nakolik mohou být nedávné reformy zaměřené na zlepšení pobídek pro pozdější odchod do důchodu (Flexi-Rente) účinné jako protiváha pobídek k předčasnému odchodu do důchodu, které byly zavedeny v roce 2014.

               (20)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Německu, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (21)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017 a dospěla ke stanovisku (5), že Německo zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               (22)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem na rok 2017 a program stability z roku 2017. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2,

         DOPORUČUJE Německu v období 2017–2018:

               1.

               Při respektování střednědobého cíle využít fiskální a strukturální politiky na podporu potenciálního růstu a domácí poptávky a k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti investic. Urychlit veřejné investice na všech úrovních veřejné správy, zejména v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací, a řešit omezení v oblasti kapacit a plánování u investic do infrastruktury. Dále zvýšit účinnost daňového systému a jeho vstřícnost k investicím. Podnítit konkurenci v odvětví podnikatelských služeb a regulovaných povolání.

               2.

               Omezit demotivační faktory odrazující od práce pro osoby přinášející druhý příjem do domácnosti a usnadnit přechod na standardní zaměstnání. Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Vytvořit podmínky pro vyšší růst reálných mezd a respektovat roli sociálních partnerů.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Švédska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/53

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Švédska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Švédska z roku 2016
   (2016/C 299/13)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Švédsku pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 14. července 2015 Radou i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž zahrnovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise představila výsledky hloubkového přezkumu. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Švédsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména vysoké a stále rostoucí zadlužení domácností spojené s vysokými a rostoucími cenami nemovitostí v souvislosti s pozitivními úvěrovými toky představují riziko nesourodé korekce s důsledky pro reálnou ekonomiku a bankovní sektor. Byla přijata politická opatření v makroobezřetnostní oblasti, která však mohou být nadále nedostatečná. Politické nedostatky přetrvávají v oblasti daní souvisejících s bydlením, umořování hypoték, fungování nabídky bydlení a trhu s nájemním bydlením.

               (3)

               Dne 28. dubna 2016 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda v průběhu programového období plánuje dosáhnout celkového salda ve výši – 0,4 % HDP a nadále splňovat střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 klesnout na 42,5 % a v roce 2019 má dále klesat na 39,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je do roku 2016 reálný a opatrný pro období po tomto roce. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný až do roku 2016 a pro roky následující je obezřetný. Podle prognózy Komise z jara 2016 by mělo strukturální saldo činit – 0,5 % HDP v roce 2016 a – 0,9 % HDP v roce 2017, a překročit tak střednědobý rozpočtový cíl. Možné budoucí odchylky by byly posouzeny na základě požadavku udržet strukturální saldo na střednědobém rozpočtovém cíli. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Švédsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (6)

               Míra zadlužení domácností ve Švédsku je velmi vysoká a v posledním desetiletí patří v Unii k jedné z nejrychleji rostoucím. Zadlužení domácností vůči ročnímu disponibilnímu příjmu dosahovalo v roce 2015 podle odhadů Riksbank (švédská centrální banka) úrovně 175 % a ve vztahu k HDP úrovně 87 %. Švédsko má v rámci Unie jedny z nejvyšších daňových pobídek k vlastnictví nemovitostí, což je dáno relativně nízkými daněmi z nemovitostí a vysokou mírou odpočitatelností hypotečních úroků. Vysoká míra zadlužení domácností představuje riziko pro makroekonomickou stabilitu. Vláda podnikla určité kroky k zastavení zadluženosti domácností, mezi něž patří například právní předpisy zaměřené na uložení povinných požadavků na umořování u nových hypotečních úvěrů, které parlament schválil dne 23. března 2016. Přijetí klíčových opatření bylo značně zpožděno, neboť byly vzneseny otázky týkající se právního mandátu švédského makroobezřetnostního orgánu za účelem zavedení tohoto požadavku. Existuje riziko, že další opatření, která budou možná potřebná k řešení rostoucí nerovnováhy ve Švédsku, mohou být podobně odložena, pokud nebude revidován právní rámec týkající se působnosti makroobezřetnostního orgánu. Vláda nepřijala opatření k úpravě daňových pobídek spočívající např. ve snížení daňových odpočtů hypotečních úroků nebo revizi daní z nemovitostí.

               (7)

               Švédský trh s rezidenčními nemovitostmi zůstává potenciálním zdrojem nestability. Ceny nemovitostí v posledních 20 letech téměř konstantně stoupají, zejména v metropolitních oblastech Stockholmu a Göteborgu. Růst cen nemovitostí nebyl způsoben pouze základními veličinami, jako je růst disponibilního příjmu, ale také strukturální neefektivitou na trhu s bydlením. Nabídku bydlení omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, vysoký stupeň regulace nájmů, slabá hospodářská soutěž ve stavebním odvětví, nedostatečná dostupnost pozemků pro novou výstavbu a dlouhé a složité postupy v oblasti plánování. Stávající koncepce daně z finančních transakcí vztahující se na kapitálové výnosy získané z prodeje nemovitostí omezuje potenciál efektivnějšího využívání stávajícího bytového fondu. Strukturální neefektivita vede k nedostatečným investicím do bydlení a rozšířené nedostatečné nabídce bydlení a přispívá k trvalému zvyšování cen nemovitostí. Nedostatek dostupného a cenově přístupného bydlení rovněž omezuje mobilitu na trhu práce a je překážkou efektivního začlenění migrantů do trhu práce. Vláda přijala některá opatření, např. zvýšila veřejné financování investic v oblasti bydlení a zjednodušila některé postupy v oblasti plánování. V prosinci 2015 byla ve zprávě odvětvového šetření v oblasti hospodářské soutěže v odvětví stavebnictví předložena řada možných opatření, jako např. zvýšení transparentnosti smluv v oblasti sociálního bydlení. Vláda však nedosáhla žádného pokroku v reformě systému stanovování nájmů.

               (8)

               Ačkoli jsou výsledky v oblasti investic ve Švédsku relativně dobré, potýká se země s výzvami, které mohou mít negativní dopad na její dlouhodobou konkurenceschopnost. Investice v této oblasti omezuje zejména strukturální neefektivita na trhu s bydlením. Investice do infrastruktury za účelem zlepšení propojení v rámci městských oblastí a mezi nimi navzájem jsou vzhledem k omezením způsobeným nedostatečnou nabídkou bydlení nedostatečné.

               (9)

               V rámci výzkumu PISA Švédsko vykázalo za poslední desetiletí nejvyšší pokles výkonnosti v oblasti vzdělávání u 15tiletých ze zemí OECD a nyní se jeho výsledky nacházejí jak pod průměrem EU, tak pod průměrem OECD. Hrozí, že zhoršování výsledků školního vzdělávání bude z dlouhodobého hlediska vyvíjet tlak na konkurenceschopnost a inovační kapacitu. Problém v oblasti vzdělávání zesiluje značný rozdíl ve výkonnosti mezi studenty s přistěhovaleckým původem a bez přistěhovaleckého původu. Tento rozdíl si zaslouží zvláštní pozornost v souvislosti s velkým počtem nově přicházejících mladých migrantů, kteří mají být začleněni do vzdělávacího systému. Nejasné mechanismy financování škol spojené s nesystematickým monitorováním využívání finančních prostředků na různých úrovních školního systému brání účinnému využívání zdrojů. Vláda poskytla dodatečné financování na zlepšení školních výsledků a rovnosti a přijímá opatření k začlenění nově příchozích migrantů do vzdělávání.

               (10)

               Vysoký příliv uprchlíků, kterému Švédsko v posledním roce čelilo, má pro Švédsko řadu sociálních a ekonomických důsledků. Z krátkodobého hlediska příliv uprchlíků vede ke zvýšení veřejných výdajů a vytváření dodatečné domácí poptávky, a tedy k růstu HDP, nicméně střednědobý účinek na zaměstnanost a růst závisí na začlenění uprchlíků do trhu práce a na jejich sociálním začlenění, mimo jiné prostřednictvím vzdělávací podpory. Tato otázka zaujímá přední místo v politickém programu EU i na úrovni členských států a bude důkladně sledována a analyzována, včetně ve zprávě o Švédsku pro rok 2017.

               (11)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (12)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a dospěla ke stanovisku (4), že Švédsko zřejmě ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (13)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Švédsku v období 2016–2017:

               1.

               Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou daňových pobídek, zejména postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Zajistit, aby makroobezřetnostní orgán měl právní mandát k včasnému provedení opatření na zabezpečení finanční stability. Posílit investice do bydlení a zvýšit účinnost trhu s bydlením, včetně prostřednictvím zavedení větší flexibility při stanovování cen nájemného a revidováním koncepce daně z kapitálových zisků za účelem většího usnadnění transakcí na trhu s bydlením.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 3. března 2008 , kterým se v důsledku přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky upravuje doporučení 98/376/ES o parkovací kartě pro osoby se zdravotním postižením

text:
               7.3.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 63/43

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 3. března 2008,
   kterým se v důsledku přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky upravuje doporučení 98/376/ES o parkovací kartě pro osoby se zdravotním postižením
   (2008/205/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na článek 57 uvedeného aktu,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2005, a zejména na článek 56 tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nezbytné úpravy některých aktů, které zůstávají v platnosti po 1. lednu 2007 a které vyžadují v důsledku přistoupení úpravy, nebyly stanoveny akty o přistoupení.

               (2)

               Podle článku 57 aktu o přistoupení z roku 2003 a článku 56 aktu o přistoupení z roku 2005 přijme takové úpravy Rada ve všech případech, kdy Rada přijala původní akt.

               (3)

               Doporučení Rady 98/376/ES ze dne 4. června 1998 o parkovací kartě pro osoby se zdravotním postižením (1) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         DOPORUČUJE:
   Změnit doporučení 98/376/ES v souladu s přílohou.

      V Bruselu dne 3. března 2008.

            Za Radu

            předseda

         J. PODOBNIK

      (1)  Úř. věst. L 167, 12.6.1998, s. 25.

      PŘÍLOHA
      Doporučení 98/376/ES se mění takto:

                  1)

                  V bodě D sedmé odrážce přílohy se seznam rozlišovacích kódů nahrazuje tímto:

                              „B

                              :

                              Belgie

                              BG

                              :

                              Bulharsko

                              CZ

                              :

                              Česká republika

                              DK

                              :

                              Dánsko

                              D

                              :

                              Německo

                              EST

                              :

                              Estonsko

                              IRL

                              :

                              Irsko

                              EL

                              :

                              Řecko

                              E

                              :

                              Španělsko

                              F

                              :

                              Francie

                              I

                              :

                              Itálie

                              CY

                              :

                              Kypr

                              LV

                              :

                              Lotyšsko

                              LT

                              :

                              Litva

                              L

                              :

                              Lucembursko

                              H

                              :

                              Maďarsko

                              M

                              :

                              Malta

                              NL

                              :

                              Nizozemsko

                              A

                              :

                              Rakousko

                              PL

                              :

                              Polsko

                              P

                              :

                              Portugalsko

                              RO

                              :

                              Rumunsko

                              SLO

                              :

                              Slovinsko

                              SK

                              :

                              Slovensko

                              FIN

                              :

                              Finsko

                              S

                              :

                              Švédsko

                              UK

                              :

                              Spojené království“.

                  2)

                  V bodě E přílohy se druhý odstavec nahrazuje tímto:
                  „Pokud si členský stát přeje provést tyto záznamy v jiném národním jazyce než v jednom z těchto jazyků: angličtina, bulharština, čeština, dánština, estonština, finština, francouzština, italština, irština, litevština, lotyština, maďarština, maltština, němčina, nizozemština, polština, portugalština, rumunština, řečtina, slovenština, slovinština, španělština nebo švédština, vypracuje dvojjazyčnou verzi karty, ve které použije jeden z výše uvedených jazyků, aniž jsou dotčena ostatní ustanovení této přílohy.“


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 27. března 2015 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2015/14)

text:
               6.5.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 149/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 27. března 2015
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Deutsche Bundesbank
   (ECB/2015/14)
   (2015/C 149/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Deutsche Bundesbank, společnosti Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft, skončil po provedení auditu za účetní rok 2014. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2015.

               (3)

               Deutsche Bundesbank vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2015 až 2020 společnost KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft byla jmenována externím auditorem Deutsche Bundesbank pro účetní roky 2015 až 2020.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. března 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 5. prosince 2008 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2008/19)

text:
               17.12.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 322/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 5. prosince 2008
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
   (ECB/2008/19)
   (2008/C 322/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajících externích auditorů Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

               (3)

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta vybrala jako svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2013 společnost KPMG,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG byla jmenována externím auditorem Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta pro účetní roky 2009 až 2013.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 5. prosince 2008.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Komise ze dne 19. října 2009 o postupech při poskytování úlevy ze srážkové daně (Text s významem pro EHP)

text:
               24.10.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 279/8

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 19. října 2009
   o postupech při poskytování úlevy ze srážkové daně
   (Text s významem pro EHP)
   (2009/784/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 211 druhou odrážku této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Mnoho členských států uplatňuje srážkovou daň na příjmy z cenných papírů. Tuto srážkovou daň odečítá buď emitent cenných papírů nebo finanční zprostředkovatel, který se na úhradě daného příjmu podílí.

               (2)

               V mnoha případech sdílí práva zdanění stát zdroje a stát bydliště, a investoři, kteří nemají v daném státě bydliště, mohou mít tedy v souladu se úmluvami o zamezení dvojího zdanění nebo s vnitrostátním právem nárok na nižší srážkovou daň nebo na osvobození od této daně ve státě zdroje; postupy nezbytné pro snížení srážkové daně u zdroje nebo pro podání žádosti o vrácení sražené daně jsou však často složité a v jednotlivých členských státech se výrazně liší.

               (3)

               Řada členských států omezuje služby zástupců pro srážkovou daň na místně příslušné finanční zprostředkovatele.

               (4)

               Složitá situace, která z výše uvedených skutečností vyplývá, brání fungování kapitálových trhů a zvyšuje náklady přeshraničního vypořádání. Zprávy Giovanniniho skupiny Struktura přeshraničního zúčtování a vypořádání v Evropské unii (1) z roku 2001 a Druhá zpráva o zúčtování a vypořádání v EU (2) z roku 2003 ji označily jako překážku bránící účinným přeshraničním investicím do cenných papírů.

               (5)

               Dvě zprávy skupiny odborníků pro daňové otázky (FISCO) (3) – Studie s cílem zjistit skutečnosti o postupu při dosahování souladu s daňovými předpisy týkajícími se zúčtování a vypořádání v rámci EU z roku 2006 a druhá zpráva z roku 2007 nazvaná Řešení překážek v oblasti dosahování souladu s daňovými předpisy týkajícími se poobchodních služeb v rámci EU – se zabývaly stávajícími postupy při poskytování úlevy ze srážkové daně a navrhly způsoby jejich účinnějšího fungování.

               (6)

               Jak bylo uvedeno v těchto zprávách, znamenala by úleva ze srážkové daně u zdroje místo jejího vracení významný krok směrem ke zjednodušení postupů při uplatňování srážkové daně.

               (7)

               Uvedené zjednodušující postupy by se neměly týkat příjmů z cenných papírů, na které se vztahují jiné právní předpisy Společenství, zejména směrnice Rady 90/435/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (4) a směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (5). Zjednodušení není nutné ani v případě srážkové daně, kterou vybírají některé členské státy namísto výměny informací v průběhu přechodného období v souladu s článkem 11 směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb (6).

               (8)

               Ve výjimečných případech, kdy není možné poskytnout daňovou úlevu u zdroje, mohou členské státy zdroje zjednat nápravu stávající situace rovněž zavedením zrychleného postupu vrácení daně.

               (9)

               Aby byly zajištěny nestranné podmínky hospodářské soutěže mezi finančními zprostředkovateli Společenství, je vhodné umožnit finančním zprostředkovatelům působícím v jiných členských státech než v členských státech zdroje, kteří vstupují mezi emitenta cenných papírů a jejich skutečného vlastníka, aby se účastnili postupů uplatňovaní srážkové daně jako informační zástupci nebo jako zástupci pro srážkovou daň.

               (10)

               Finanční zprostředkovatelé usazení v zemích ESVO by měli mít stejné postavení jako finanční zprostředkovatelé usazení v členských státech v tom smyslu, že uvedené země zajistí úroveň správní pomoci rovnocennou pomoci poskytované v souladu se směrnicí Rady 77/799/EHS ze dne 19. prosince 1977 o vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány členských států v oblasti přímých daní a daní z pojistného (7) a směrnicí Rady 2008/55/ES ze dne 26. května 2008 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření (8).

               (11)

               Členské státy mají zákonné právo na ochranu svých daňových příjmů, a měly by proto být oprávněny vyžadovat od finančních zprostředkovatelů získání předchozího povolení nebo souhlasu k jejich působení jako informačních zástupců nebo zástupců pro srážkovou daň.

               (12)

               Pokud bude finančním zprostředkovatelům umožněno poskytovat dalšímu finančnímu zprostředkovateli v řetězci správy cenných papírů pouze sdružené informace o sazbě srážkové daně, přinese to všem zúčastněným stranám významné úspory a vyloučí to obavy v souvislosti s ochranou údajů a s narušením hospodářské soutěže z hlediska přenosu informací o klientech mezi finančními zprostředkovateli.

               (13)

               Dalšího zjednodušení lze dosáhnout povolením prokazování nároku investorů na daňovou úlevu i jiným způsobem než předkládáním dokladu o sídle společnosti, jako je vlastní osvědčování a identifikační informace, které mají k dispozici finanční zprostředkovatelé v souladu s povinnostmi vymezenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (9).

               (14)

               Za účelem snížení administrativní zátěže by mělo být finančním zprostředkovatelům umožněno archivovat dokumentaci v elektronické podobě.

               (15)

               Členské státy by měly využít možnosti výměny informací v souladu s právními předpisy Společenství a s dvoustrannými daňovými dohodami a provádět společné nebo samostatné kontroly s cílem ověřit, zda finanční zprostředkovatelé dodržují své povinnosti. Měly by rovněž využívat směrnici 2008/55/ES a jakékoli další srovnatelné nástroje pro vymáhání daňových příjmů od jiného členského státu nebo od země ESVO.

               (16)

               Zástupci členských států v pracovní skupině Komise IV pro přímé zdanění a v Evropském výboru pro cenné papíry tuto otázku podrobně projednali. Na postupech při poskytování úlevy ze srážkové daně zároveň pracuje i Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD),

         DOPORUČUJE:
   1.   Předmět a oblast působnosti

   1.1   Toto doporučení se týká zkvalitnění postupů členských států při poskytování úlev ze srážkové daně z přeshraničních příjmů z cenných papírů plynoucích investorům se sídlem ve Společenství v souladu s úmluvami o zamezení dvojího zdanění nebo s ustanoveními vnitrostátního práva.
   1.2   Toto doporučení se vztahuje na příjmy z cenných papírů pocházející z členského státu a uhrazené prostřednictvím jednoho nebo více finančních zprostředkovatelů usazených ve Společenství nebo v zemích ESVO, které poskytují správní pomoc na rovnocenné úrovni, jakou stanoví směrnice 77/799/EHS a směrnice 2008/55/ES.
   1.3   Toto doporučení se nevztahuje na příjem z cenných papírů, který spadá do oblasti působnosti směrnice 90/435/EHS nebo směrnice 2003/49/ES, ani na srážkovou daň, kterou vybírají některé členské státy v průběhu přechodného období podle článku 11 směrnice 2003/48/ES.
   2.   Definice

   Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

               a)

               „příjmem z cenných papírů“ se rozumí dividendy, úrok nebo jiné příjmy vyplývající z cenných papírů, které podléhají srážkové dani v členském státě zdroje;

               b)

               „členským státem zdroje“ se rozumí členský stát, v němž má emitent cenných papírů, které jsou zdrojem příjmů, daňové sídlo;

               c)

               „členským státem bydliště“ se rozumí členský stát, v němž má daňové sídlo skutečný vlastník příjmů z cenných papírů;

               d)

               „finančním zprostředkovatelem“ se rozumí centrální depozitář cenných papírů, úvěrová instituce nebo jiný oprávněný hospodářský subjekt či hospodářský subjekt pod dozorem, který je součástí řetězce správy cenných papírů mezi emitentem cenných papírů a skutečným vlastníkem;

               e)

               „skutečným vlastníkem“ se rozumí investor, který má příjem z cenných papírů ve svůj prospěch;

               f)

               „informačním zástupcem“ se rozumí finanční zprostředkovatel, který byl členským státem zdroje pověřen převzetím odpovědnosti za ověření nároku investora na daňovou úlevu a za sdělení této informace dalšímu finančnímu zprostředkovateli v řetězci správy cenných papírů tak, aby se nakonec dostala až k zástupci pro srážkovou daň;

               g)

               „zástupcem pro srážkovou daň“ se rozumí informační zástupce, který byl členským státem zdroje rovněž pověřen převzetím odpovědnosti za odpočet daně u zdroje podle příslušné sazby a úhradu odečtené daně příslušnému správci daně členského státu zdroje;

               h)

               „sdruženými informacemi o sazbě srážkové daně“ se rozumí informace poskytované ve formátu, který rozděluje příjem z cenných papírů do skupin podle příslušné sazby srážkové daně, aniž by identifikovaly vlastníky cenných papírů.

         3.   Daňová úleva u zdroje

   Členské státy zdroje se vyzývají, aby poskytly úlevu ze srážkové daně u zdroje v okamžiku výplaty příjmu z cenných papírů za předpokladu, že jsou k dispozici veškeré nezbytné informace.
   4.   Normalizované a zrychlené postupy vrácení daně

   Ve výjimečných případech, kdy daňová úleva u zdroje není možná, se členské státy zdroje vyzývají, aby vytvořily normalizované a zrychlené postupy vrácení daně. Tyto postupy by měly zahrnovat:

               a)

               povolení informačním zástupcům nebo zástupcům pro srážkovou daň, aby předkládali žádosti o vrácení daně správci daně členského státu zdroje jménem investorů;

               b)

               využívání jediného kontaktního místa pro podávání a vyřizování všech žádostí o vrácení daně a zveřejňování příslušných informací o postupu při vrácení daně na internetových stránkách alespoň v jednom jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí;

               c)

               využívání společných formátů žádostí o vrácení daně, které lze podávat elektronicky;

               d)

               vrácení daně v přiměřené lhůtě, obvykle nejpozději do šesti měsíců poté, co příslušný správce daně obdrží žádost o vrácení daně, za předpokladu, že jsou k dispozici veškeré nezbytné informace.

         5.   Úloha informačních zástupců a zástupců pro srážkovou daň

   5.1   Informační zástupce, který má nejblíže k investorovi, má za normálních okolností rovněž nejlepší předpoklad k tomu, aby fungoval i jako zástupce pro srážkovou daň.
   5.2   V případě, kdy tomu tak není a existuje řetězec správy cenných papírů, jehož se účastní více informačních zástupců:

               a)

               informační zástupce, který má nejblíže k investorovi, by měl ověřit, zda má investor nárok na daňovou úlevu, a měl by uchovávat obdrženou dokumentaci;

               b)

               informační zástupce, který má nejblíže k investorovi, by měl sdělovat informace o tomto investorovi členskému státu zdroje buď jednou ročně, nebo na základě žádosti;

               c)

               každý informační zástupce v řetězci správy cenných papírů by měl předat sdružené informace o sazbě srážkové daně následujícímu informačnímu zástupci v tomto řetězci tak, aby se dostaly až k zástupci pro srážkovou daň, a

               d)

               zástupce pro srážkovou daň by měl uplatnit úlevu ze srážkové daně u zdroje na základě sdružených informací o sazbě srážkové daně, které obdrží.

         6.   Podmínky pro finanční zprostředkovatele

   6.1   Členské státy zdroje se vyzývají, aby stanovily přiměřené a nediskriminační podmínky a povinnosti nezbytné k tomu, aby finanční zprostředkovatel získal povolení působit jako informační zástupce nebo zástupce pro srážkovou daň.
   6.2   Členské státy zdroje se vyzývají, aby odňaly udělené povolení v případě, že informační zástupce nebo zástupce pro srážkovou daň své podmínky a povinnosti nesplní.
   7.   Dokumentace prokazující nárok na daňovou úlevu

   7.1   Členské státy zdroje se vyzývají, aby povolily alternativní prokazování nároku investora na daňovou úlevu, jiným způsobem než předložením potvrzení o daňovém sídle, které vydává členský stát bydliště. Uvedené alternativní prokazování může zahrnovat vlastní osvědčování ze strany skutečného vlastníka a dokumentaci shromážděnou informačními zástupci v rámci povinností vymezených ve směrnici 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů.
   7.2   Při alternativním prokazování podle bodu 7.1 mohou členské státy zdroje zohlednit míru rizika, kterou by představovalo například stanovení méně přísných pravidel v případě nároků nedosahujících výše 1 000 EUR.
   8.   Informace a dokumentace v elektronickém formátu

   Členské státy zdroje se vyzývají, aby umožnily informačním zástupcům a zástupcům pro srážkovou daň předávat a archivovat informace a dokumentaci elektronicky.
   9.   Dozor

   Členské státy se vyzývají, aby zavedly postupy umožňující prověřit, zda informační zástupci a zástupci pro srážkovou daň splňují povinnosti stanovené v souladu s tímto doporučením. Tyto postupy mohou zahrnovat samostatné nebo společné audity prováděné správcem daně členského státu zdroje, správcem daně členského státu, v němž je informační zástupce nebo zástupce pro srážkovou daň usazen, nebo externími auditory.
   10.   Následná opatření

   10.1   Členské státy se vybízejí, aby přijaly pružnější pravidla, než jsou pravidla stanovená v tomto doporučení, týkající se zjednodušení postupů při poskytování úlev ze srážkové daně u přeshraničních příjmů z cenných papírů.
   10.2   Členské státy se vyzývají, aby přezkoumaly možnosti, jak v rámci tohoto doporučení zavést nové, nenákladné kanály pro výměnu informací s cílem poskytnout členským státům zdroje i členským státům bydliště informace o investorovi. Vzor pro tuto strategii by mohl vycházet z postupů vypracovaných podle právních předpisů Společenství, zejména podle směrnice 2003/48/ES.
   10.3   Členské státy se vyzývají k přezkoumání možností a podmínek, za kterých by bylo možné povolit zástupcům pro srážkovou daň započtení částek daně, které mají být vráceny, proti daním, které mají být uhrazeny správci daně v členském státě zdroje.
   10.4   Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společné podmínky a povinnosti upravující schvalování finančních zprostředkovatelů pro účely tohoto doporučení.
   10.5   Členské státy se vyzývají k další práci na možnostech zkvalitnění postupů při poskytování úlev ze srážkové daně v příslušných pracovních skupinách Komise a k zaujetí koordinovaného postoje v příslušných diskusích v rámci OECD.
   11.   Určení

   Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 19. října 2009.

            Za Komisi

         Charlie McCREEVY

            člen Komise

      (1)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/clearing/first_giovannini_report_en.pdf

      (2)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/clearing/second_giovannini_report_en.pdf

      (3)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/clearing/compliance_fr.htm#reports

      (4)  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 6.

      (5)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 49.

      (6)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 38.

      (7)  Úř. věst. L 336, 27.12.1977, s. 15.

      (8)  Úř. věst. L 150, 10.6.2008, s. 28.

      (9)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.