title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2020 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/107

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2020
      (2020/C 282/17)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Maďarsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Maďarsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se kvůli rozdílným modelům specializace projeví nerovnoměrně napříč územími, a to zejména v regionech, v nichž chybí prostředky pro klíčová aktiva nebo které jsou výrazně závislé na odvětvích s přímým kontaktem se zákazníky. To s sebou nese výrazné riziko prohloubení územních nerovností v Maďarsku a zesílení již pozorovaného trendu prohlubování rozdílů mezi městskými a venkovskými oblastmi. V kombinaci s rizikem dočasného narušení procesu konvergence mezi členskými státy vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Maďarsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 5. května 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 4. května 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  Rada dne 14. června 2019 Maďarsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) v roce 2019 nepřesáhla 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové posouzení Komise potvrzuje významné odchýlení od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 společně. Avšak vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky nejsou další kroky v rámci postupu při závažné odchylce pro Maďarsko opodstatněné.

                  (13)

                  Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 vláda plánuje, že se celkové saldo zhorší ze schodku ve výši 2,0 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 3,8 % HDP v roce 2020. Schodek se má v roce 2021 snížit na 2,7 % HDP a do roku 2024 má postupně dosáhnout 1,0 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2020 se předpokládá, že po snížení poměru veřejného dluhu k HDP v roce 2019 na 66,3 % dojde v roce 2020 k jeho zvýšení na 72,6 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik, konkrétně z rizik spojených s vyššími výdaji, než se předpokládalo (v souladu s minulými tendencemi vysokých výdajů na konci roku), jakož i s potenciálně nižšími příjmy, než se předpokládalo, jelikož se zdá, že projekce vycházejí ze silného nárůstu příjmů.

                  (14)

                  V reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo Maďarsko včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, zastavení pandemie a poskytnutí pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž tato krize doléhá nejvíce. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahovala v roce 2020 uvedená rozpočtová opatření 2,8 % HDP a jsou v plném rozsahu financována prostřednictvím přerozdělení výdajů v rámci rozpočtu, rezerv a nových daní. Zahrnují opatření zaměřená na podporu trhu práce, daňové úlevy pro podniky a náklady související s naléhavou lékařskou pomocí. Byla oznámena další opatření na podporu oživení (1,4 % HDP) a na podporu trhu práce (0,4 % HDP), avšak dosud nebyla upřesněna. Maďarsko navíc přijalo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky a v konvergenčním programu z roku 2020 jsou odhadována na 1,5 % HDP. Orgány pracují na dalších opatřeních v rozsahu 0,3 % HDP. Uvedená opatření zahrnují programy úvěrových záruk a státem zaručené úvěry. Celkový rozpočtový dopad fiskálních opatření oznámených v konvergenčním programu z roku 2020 se liší od dopadu uvedeného v jarní prognóze Komise z roku 2020, jelikož Komise posoudila a zohlednila pouze opatření, která byla dostatečně specifikována. Opatření, která Maďarsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné upřesnění a přijetí všech oznámených mimořádných opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (15)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo maďarské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –5,2 % HDP v roce 2020 a –4,0 % HDP v roce 2021. Očekává se, že míra veřejného zadlužení v roce 2020 dosáhne 75,0 % HDP.

                  (16)

                  Dne 14. června 2019 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy zjistila, že v Maďarsku bylo v roce 2018 zaznamenáno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem ke zjištěnému významnému odchýlení Rada dne 14. června 2019 vydala doporučení (8), aby Maďarsko přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila 3,3 % v roce 2019 a 4,7 % v roce 2020, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % a 0,75 % HDP. Dne 5. prosince 2019 Rada přijala rozhodnutí (EU) 2019/2172 (9), v němž konstatovala, že Maďarsko v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019 nepřijalo účinná opatření, a dne 5. prosince 2019 vydala revidované doporučení (10). V daném doporučení ze dne 5. prosince 2019 Rada žádala Maďarsko, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci v roce 2020 ve výši 0,75 % HDP. Na základě celkového posouzení Komise a v souvislosti s aktivací obecné únikové doložky pro rok 2020, která umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, se má za to, že Maďarsko přijalo v reakci na doporučení ze dne 5. prosince 2019 účinná opatření.

                  (17)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Maďarsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (18)

                  Vláda dne 11. března 2020 vyhlásila stav ohrožení. Dne 12. března byly uzavřeny hranice pro cestující, s výjimkou návratu občanů a rezidentů Evropského hospodářského prostoru, jakož i osob pravidelně dojíždějících za hranice. Tranzit zboží zůstal povolen. Dne 16. března 2020 byla uzavřena zařízení předškolního vzdělávání, školy a vysoké školy a byla zahájena výuka on-line. Ode dne 17. března 2020 musely jiné než nezbytně nutné obchody zavírat v 15 hodin a restaurace mohly zůstat otevřeny pouze pro služby možnosti odnášky jídla s sebou. Dne 28. března 2020 byl zaveden částečný zákaz vycházení, což znamená, že lidé mohli opustit své místo pobytu pouze z řádně opodstatněných důvodů a museli dodržovat odstup od jiných lidí. Před pandemií COVID-19 bylo maďarské hospodářství po několika letech výrazného růstu na cestě postupného zpomalení. Reálný HDP vzrostl v roce 2019 o 4,9 %. Po vypuknutí koronavirové nákazy byla relativně rychle zavedena opatření proti šíření nákazy a oficiální počet potvrzených případů zůstává dosud nízký. Očekává se však, že celosvětová recese zasáhne obzvláště silně vývoz, a to v důsledku dominantní úlohy odvětví, která podléhají hospodářským cyklům, jako je např. automobilový průmysl. Rovněž se očekává, že zasáhne cestovní ruch a dopravní služby, které jsou ovlivněny cestovními omezeními. Celkově se předpokládá, že v březnu začne prudká recese a od druhé poloviny roku by mělo dojít k postupnému hospodářskému oživení, neboť se předpokládá postupné uvolňování opatření proti šíření nákazy. V důsledku flexibility na trhu práce by mohla rychle růst nezaměstnanost. Hospodářská výkonnost v roce 2020 bude záviset na délce omezení volného pohybu osob, jakož i na reakci hospodářské politiky. Prognóza Komise z jara 2020 předpokládá snížení reálného HDP v roce 2020 o 7 %, po němž bude v roce 2021 následovat oživení ve výši 6 % HDP.

                  (19)

                  Vláda oznámila od poloviny března řadu opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních dopadů krize COVID-19. Centrální banka přijala opatření s cílem poskytnout likviditu finančnímu sektoru. Další opatření na posílení likvidity pro domácnosti a podniky zahrnují: a) do 31. prosince 2020 platební moratorium na úvěry a smlouvy o finančním pronájmu pro společnosti a domácnosti a b) omezení úrokové sazby na spotřebitelské úvěry. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Mezi další opatření, která jsou zaměřena zejména na odvětví, která jsou krizí zasažena nejvíce, např. cestovní ruch a služby, patří dočasná snížení úrovně zdanění a daňová osvobození, investiční dotace, rozvoj infrastruktury, subvencované a zaručené úvěry a kapitálové programy. Za účelem zachování pracovních míst zavedla vláda na trhu práce dva typy opatření. Režim zkrácené pracovní doby pokrývá za určitých podmínek až 70 % ušlé mzdy po dobu 3 měsíců a zvláštní subvence mzdových nákladů je zaměřena na pracovníky ve výzkumu a vývoji. Vláda uspíšila dříve plánované snížení příspěvků na sociální zabezpečení o jednu čtvrtinu a v odvětví zdravotní péče oznámila jednorázový příplatek ve výši jedné mzdy. Celkově je cílem fiskálních opatření podpořit podniky a zachovat pracovní místa, jejich rozsah a pokrytí však zůstávají ve srovnání s opatřeními, která přijala většina ostatních členských států, omezené. Navíc se plánuje, že budou financována prostřednictvím přerozdělování v rámci rozpočtových kapitol a nově vybíraných daní, a očekává se tedy, že z hlediska makroekonomické stability budou mít omezený účinek.

                  (20)

                  Výsledky v oblasti zdraví zůstávají s ohledem na různé aspekty horší než ve většině členských států, což je odrazem zejména vysokého výskytu rizikových faktorů v populaci a omezené účinnosti poskytování zdravotní péče. Veřejný podíl výdajů na zdravotní péči v Maďarsku byl podstatně nižší, než je průměr Unie. I když neuspokojené potřeby léčebné péče jsou nízké, počet Maďarů, kteří se spoléhají na vlastní výdaje, je vyšší než průměr Unie a tyto osoby jsou stále více nuceny obracet se na soukromé zdravotnické služby. To zhoršuje rizika finančních obtíží maďarských domácností a má dopad na sociální spravedlnost a výsledky v oblasti zdraví. Další investice a komplexní reformy jsou potřebné k racionalizaci využívání zdrojů v systému zdravotní péče, snížení nerovností v přístupu a zvýšení kvality péče. Služby preventivní a primární péče jsou podfinancovány a jejich potenciál zlepšit kvalitu, dostupnost a nákladovou efektivnost systému zdravotní péče zůstává nevyužit. Ačkoli orgány Maďarska začaly pracovat na řešení problému značného nedostatku pracovníků ve zdravotnictví, regionální nerovnosti v distribuci pracovníku ve zdravotnictví i nadále brání v přístupu k péči v některých oblastech a některým zranitelným skupinám, jako jsou například marginalizovaní Romové, ale překážkám čelí rovněž zdravotně postižené osoby. Vzhledem k šoku na straně poptávky pro systémy zdravotnictví, který vyvolala pandemie COVID-19, jsou potřebná rychlá opatření k řešení těchto strukturálních nedostatků a zvýšení odolnosti maďarského systému zdravotní péče.

                  (21)

                  Socioekonomické důsledky rozšíření nákazy mohou být značné a dopad vládní vyhlášky ze dne 18. března 2020, podle níž jsou přípustné bilaterálně dohodnuté odchylky od zákoníku práce, je ještě nutné posoudit. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 na 7,0 % a v roce 2021 se sníží na 6,1 %. Velkou část maďarské ekonomiky tvoří odvětví, která byla značně postižena krizí, přičemž v těchto odvětvích jsou zaměstnáni pracovníci s nízkou až střední kvalifikací s velmi flexibilními pracovními smlouvami. Až do začátku roku 2020 se celková míra zaměstnanosti vzhledem k silnému hospodářskému růstu nadále zlepšovala, avšak nepřinášela stejný prospěch všem skupinám. Rozdíly v zaměstnanosti mezi skupinami s různou úrovní dovedností a mezi ženami a muži zůstávají ve srovnání s průměrem Unie vysoké, což je částečně způsobeno omezenou nabídkou kvalitních služeb péče o děti. Program veřejných prací, který neměl očekávaný účinek a nepřivedl účastníky na pracovní místa na primárním trhu práce, je sice omezen, avšak je stále rozsáhlý. Existuje prostor pro posílení dalších politik za účelem účinné pomoci nezaměstnaným nebo neaktivním osobám nalézt práci nebo se účastnit odborné přípravy, a zlepšit tak jejich zaměření. Délka poskytování dávek v nezaměstnanosti je nejkratší v Unii, a sice nejvýše tři měsíce, což je i v příznivých hospodářských podmínkách mnohem méně než průměrná doba potřebná k nalezení práce. V souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv musí programy a opatření sociální ochrany chránit osoby, jimž hrozí ztráta zaměstnání, jakož i osoby samostatně výdělečně činné a nezaměstnané. Dobrým způsobem ochrany zaměstnanosti jsou režimy zkrácené pracovní doby, kde zaměstnavatelé dostávají od státu podporu příjmu za neodpracované hodiny. Během pandemie jsou režimy zkrácené pracovní doby nejúčinnější, pokud je jejich správa jednoduchá a rychlá, a pokud způsobilost není omezena na některá odvětví nebo typy podniků.

                  (22)

                  Co se týče chudoby, celková situace v Maďarsku se před krizí zlepšila, avšak tento trend se může během útlumu rychle zvrátit. Příjmové nerovnosti se v posledním desetiletí zvýšily, což bylo částečně způsobeno změnami systému daní a dávek. Již před pandemií COVID-19 se Maďarsko potýkalo s vysokou mírou těžké materiální a materiální a sociální deprivace, zejména v domácnostech s několika dětmi a mezi romskou populací. Nedostatek obecních bytů se sociálním nájemným a nedostatek finanční podpory pro nájemníky brání mobilitě. Minimální příjmová dávka zůstala od roku 2012 nominálně beze změny a je jednou z nejnižších v Unii. Očekává se, že pandemie zasáhne nejvíce zranitelné skupiny, které nemají přístup k péči a základním službám a které žijí v přelidněných domácnostech. Jakmile dojde k oživení ekonomiky, budou potřebná opatření k posílení aktivace těchto skupin a jejich začlenění na trh práce. I před krizí byly výsledky v oblasti vzdělávání pod průměrem Unie a byly silně ovlivněny socioekonomickým zázemím žáků. Míry předčasných odchodů ze vzdělávání byly vysoké, zejména mezi romskými žáky. Nízká účast zranitelných skupin na kvalitním vzdělávání představuje ztracenou příležitost k vybudování lidského kapitálu a sociální soudržnosti. Platy učitelů patří k nejnižším v Unii. Nízký počet studentů účastnících se vysokoškolského vzdělávání není v souladu se silnou poptávkou po vysoce kvalifikovaných pracovnících. Neočekávaný přechod na distanční vzdělávání pravděpodobně dále zvýší nerovnosti. Z ročních národních kompetenčních testů vyplývá, že vzhledem k nedostatku digitálních nástrojů je obtížné oslovit velký počet žáků prostřednictvím digitálního vzdělávání. Účastníci vzdělávání ze znevýhodněného prostředí rovněž pociťují negativní dopady distančního vzdělávání v důsledku přelidněných domácností a nízkého vzdělání rodičů. Nedávné a probíhající investice do digitalizace vzdělávání jsou důležité a je třeba v nich pokračovat.

                  (23)

                  V souvislosti s krizí COVID-19 je obzvláště důležité zajistit fungování kritické infrastruktury a volný pohyb zboží na celém vnitřním trhu a sledovat a zajistit správné fungování dodavatelských řetězců ve spolupráci se sousedními zeměmi. Maďarsko je malá otevřená ekonomika s intenzivní přeshraniční přepravou zboží. Navíc velký počet Maďarů pracuje v zahraničí a každý týden do práce dojíždí. Maďarsko rovněž potřebuje sezónní příhraniční pracovníky v zemědělství. Současná cestovní omezení mohou narušit oběh zboží a pracovních sil, avšak mohla by být zmírněna vytvořením zelených pruhů na hranicích.

                  (24)

                  V důsledku opatření, která mnoha podnikům zcela brání ve fungování nebo jejich fungování značně omezují, je v rámci služeb jedním z nejvíce postižených odvětví maloobchod. Po skončení pandemie COVID-19 by k oživení maloobchodu přispěla regulační flexibilita. Maďarsko má nejvyšší počet regulovaných povolání v Unii. Profesionální služby budou hrát důležitou roli při usnadňování ukončování mimořádných opatření a oživení po krizi. Zajištění hladkého přístupu k povoláním a jejich výkonu zefektivněním jejich regulačních rámců a souvisejících správních postupů má rovněž zásadní význam, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, včetně živnostníků, kteří byli krizí obzvláště zasaženi. Nanejvýše důležitá je podpora likvidity pro podniky prostřednictvím úvěrů a záruk se zaměřením na malé a střední podniky, přičemž je nutné, aby zprostředkovatelé prováděli distribuci podpory likvidity pro podniky účinně a rychle. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Zlepšit peněžní tok malých a středních podniků může pomoci rovněž umožnění odkladu plateb daní a sociálních příspěvků a urychlení vyplácení smluvních plateb orgány veřejné správy. Nově založené začínající a rychle se rozvíjející podniky mohou potřebovat zvláštní podporu, např. pobídky pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. Tato podpůrná opatření pomohou rovněž zabránit nuceným prodejům strategicky významných evropských podniků.

                  (25)

                  Zásadní hybnou silou dlouhodobého růstu a konkurenceschopnosti je výzkum a vývoj. Maďarsko patří mezi ne příliš velké inovátory. Nedostatek vysoce kvalifikovaných pracovníků představuje hlavní překážku inovací. Výdaje v oblasti výzkumu a vývoje rostou pomalu a byly realizovány zejména podnikatelským odvětvím, které využívá nejvyšší veřejnou podporu v Unii. Výdaje na výzkum a vývoj v soukromém sektoru se však v posledních deseti letech snížily. Investice do inovativních malých a středních podniků, jakož i posílení spolupráce mezi podniky, vědou, akademickou obcí a veřejným sektorem zvyšují kapacitu země v oblasti výzkumu a inovací potřebnou v důsledku krize COVID-19. Investice do veřejného výzkumu a inovací a příznivé výzkumné prostředí jsou nezbytné pro oživení.

                  (26)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Maďarský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu stanoví investice potřebné k řešení transformace v oblasti klimatu a energetiky. Tyto investice společně s investicemi do digitalizace a ekologické transformace učiní maďarskou ekonomiku, jakmile se země vzpamatuje z krize, udržitelnější a odolnější. Současná energetická účinnost v odvětví bydlení je nízká, což rovněž přispívá ke znečištění ovzduší. Trvající porušování norem kvality ovzduší má závažné nepříznivé dopady na zdraví a životní prostředí. Mezi hlavní zdroje znečištění ovzduší patří spalování tuhých paliv v domácnostech, zemědělství a emise z dopravy. Pouze 1 % hrubé domácí spotřeby energie je kryto z obnovitelných nízkouhlíkových zdrojů energie a vysoce znečišťující biomasa přispívá přibližně 10 %. U solárních zařízení byl zaznamenán rychlý nárůst z nízké výchozí pozice. V souladu s vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobou klimatickou neutralitou má Maďarsko v úmyslu spoléhat více na obnovitelné zdroje energie, zejména na solární energii. Za současné ekonomické situace může energetická politika vytvořit zelený růst a přispět k ekonomickému oživení. Rostoucím problémem, který s sebou nese negativní ekonomické dopady a zvyšující se emise skleníkových plynů a znečištění ovzduší, byla až do vypuknutí pandemie COVID-19 přetíženost silnic. Ke zmírnění environmentálního dopadu dopravy by rovněž přispěly rozšířenější možnosti práce z domova a atraktivnější veřejné systémy dopravy. Oběhové hospodářství je dosud v počáteční fázi, recyklace komunálního odpadu je málo rozvinutá a ekonomické nástroje neposkytují dostatečné pobídky. Skládkování zůstává převládající metodou nakládání s odpady. Kvalita a dodávky vody zůstávají problémem. Digitální dovednosti v Maďarsku a využívání digitálních technologií firmami a veřejnými službami zůstává pod průměrem Unie. Měla by být zachována snaha poskytovat jednotlivcům a podnikům efektivní digitální veřejné služby. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Maďarsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Maďarsku z roku 2020. To by Maďarsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (27)

                  Doba trvání stavu ohrožení, který byl vyhlášen 11. března 2020, není předem stanovena a vláda má diskreční pravomoc tento stav zachovat nebo ukončit. Konkrétní opatření přijatá vládou platí do ukončení stavu ohrožení. Dne 30. března 2020 schválil maďarský parlament nový zákon, který vládě umožňuje dekretem zrušit jakýkoli zákon. Vzhledem ke kombinovanému účinku široce definovaných pravomocí a neexistenci jasné časové lhůty se zdá, že udělené pravomoci pro případ nouze jsou rozsáhlejší než opatření přijatá v jiných členských státech. Některá mimořádná opatření využívající uvedených pravomocí vyvolávají obavy, pokud jde o jejich nutnost a proporcionalitu, a zasahují do podnikatelských činností a stability regulačního prostředí. K těmto opatřením patří umožnění odchylky od pracovního práva, vyslání vojenských styčných důstojníků do strategických podniků a zavedení státní kontroly nad veřejně obchodovanými společnostmi. Dne 26. května 2020 předložila vláda maďarskému parlamentu návrh zákona, který by vládu vyzval k ukončení stavu ohrožení a který by s ukončením stavu ohrožení zrušil zákon ze dne 30. března 2020. Podle základního zákona zůstává rozhodnutí o ukončení stavu ohrožení výsadou vlády. Posílení soudní nezávislosti by bylo rovněž zásadní pro účinnou kontrolu dotčených mimořádných opatření.

                  (28)

                  Sociální partneři nebyli v posledních letech dostatečně zapojeni do politických iniciativ a jejich provádění, což oslabilo kvalitu a předvídatelnost tvorby politik a zvýšilo riziko politických chyb. Konzultace a posouzení dopadu byly opakovaně obcházeny uplatňováním zvláštního legislativního postupu, např. návrhů jednotlivých poslanců a prostřednictvím naléhavých postupů. Zapojení zúčastněných stran bylo v rámci stávajícího systému vydávání vládních dekretů dále oslabeno, zejména v souvislosti s vládním dekretem ze dne 18. března 2020, které povoluje bilaterální výjimky ze zákoníku práce.

                  (29)

                  Nedostatečná hospodářská soutěž při zadávání veřejných zakázek představuje nadále problém, jelikož větší otevření konkurenci je klíčové pro zvládnutí krize, oživení odvětví malých podniků a podporu opětovného nastartování hospodářství. I přes nové legislativní změny a digitalizaci zadávání veřejných zakázek se téměř poloviny všech zadávacích řízení účastní pouze jediný uchazeč. Vysoký počet případů, kdy existuje jen jediná nabídka, snižuje účinnost systému zadávání veřejných zakázek. Profesionalizace zadávání veřejných zakázek by mohla pomoci zlepšit dodržování pravidel Unie a umožnit strategické zadávání veřejných zakázek. Při auditech veřejného zadávání zakázek provedených Komisí, které se týkaly projektů spolufinancovaných Unií a prováděných v posledních letech, byly zjištěny systémové nedostatky a slabá místa v kontrolním systému pro zadávání veřejných zakázek. V roce 2019 Komise uložila Maďarsku v důsledku těchto nedostatků finanční opravy ve výši přibližně 1 miliardy EUR.

                  (30)

                  Boj proti agresivnímu daňovému plánování má klíčový význam pro zvýšení efektivnosti a spravedlnosti daňových systémů. Dopady strategií agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik za účelem doplnění právních předpisů Unie. Maďarsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování provedením dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ, ale vzhledem k tomu, že v Maďarsku neexistuje srážková daň z příjmů plynoucích do offshorových finančních center, mohlo by to umožnit odvést zisky z Unie, aniž by byl uhrazen spravedlivý díl daní. Tok příjmů odcházejících do offshorových finančních center, jako jsou např. licenční poplatky, úroky a dividendy, byl v období 2013–2017 relativně malý, ale Maďarsko vykazuje volatilní a poměrně vysoký příliv a odliv kapitálu prostřednictvím zvláštních účelových jednotek, což naznačuje potenciální zranitelnost vůči praktikám agresivního daňového plánování.

                  (31)

                  Zatímco doporučení určená Maďarsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (32)

                  Korupce, přístup k veřejným informacím a svoboda sdělovacích prostředků vyvolávaly obavy již před krizí. Tyto oblasti jsou během stavu ohrožení ještě více vytaveny dalšímu zhoršení, jelikož kontrolní mechanismy byly oslabeny. Zdá se, že vyšetřování a stíhání jsou v Maďarsku méně účinná než v jiných členských státech. Chybí odhodlaný systémový postup pro stíhání korupce na vysoké úrovni. Odpovědnost za rozhodnutí o ukončení vyšetřování vyvolává nadále obavy, jelikož neexistují účinné opravné prostředky proti rozhodnutím státního zastupitelství nestíhat údajnou trestnou činnost. Omezení přístupu k informacím nadále brání boji proti korupci. Odrazující metody pro přístup k veřejným informacím mohou odradit občany a nevládní organizace od uplatňování ústavních práv.

                  (33)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Maďarsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (34)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (35)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (11) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Maďarsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Řešit nedostatek pracovníků ve zdravotnictví a zajistit odpovídající dodávky kritického zdravotnického materiálu a kritické infrastruktury za účelem zvýšení odolnosti systému zdravotní péče. Zlepšit přístup ke kvalitním službám preventivní a primární péče.

                  2.

                  Chránit pracovní místa prostřednictvím posílených režimů zkrácené pracovní doby a účinných aktivních politik na trhu práce a prodloužit délku podpory v nezaměstnanosti. Zlepšit přiměřenost sociální pomoci a zajistit přístup k základním službám a kvalitnímu vzdělávání pro všechny.

                  3.

                  Zajistit podporu likvidity pro podniky. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice za účelem hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu, hospodaření s vodou, nakládání s odpady, výzkum a inovace a digitální infrastrukturu pro školy.

                  4.

                  Zajistit, aby mimořádná opatření byla striktně přiměřená, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy a aby nezasahovala do podnikatelských činností a stability regulačního prostředí. Zajistit účinné zapojení sociálních partnerů a zúčastněných stran do tvorby politik. Zlepšit hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek.

                  5.

                  Posílit daňový systém proti riziku agresivního daňového plánování.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 101.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (9)  Úř. věst. L 329, 19.12.2019, s. 91.

         (10)  Doporučení Rady ze dne 5. prosince 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 420, 13.12.2019, s. 1).

         (11)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/116

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020
      (2020/C 282/18)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Malta není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Maltě pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Malta učinila v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Malta se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Dne 30. dubna 2020 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 2. května 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (10)

                  Na Maltu se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (11)

                  V programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 0,5 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 7,5 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 3,6 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 43,1 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 54,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (12)

                  Malta v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijala včasná rozpočtová opatření, aby zvýšila kapacitu systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie a poskytla pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 4,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují příplatky k platu v odvětvích nacházejících se v obtížné situaci, navýšení kapacity v oblasti zdravotní péče a sociální opatření související s onemocněním COVID-19. Malta také oznámila opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Podle odhadů v programu stability z roku 2020 umožní vládní záruky bankám aktivovat portfolio nových podnikových úvěrů až do výše 6,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují úvěrové záruky. V programu stability z roku 2020 byly rovněž potvrzeny dříve ohlášené odklady daně z příjmu fyzických a právnických osob, daně z přidané hodnoty a sociálních příspěvků. Opatření, která Malta přijala, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (13)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo maltské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –6,7 % HDP v roce 2020 a -2,5 % HDP v roce 2021. Podle prognóz má poměr veřejného dluhu v letech 2020 a 2021 zůstat pod 60 % HDP.

                  (14)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Malta pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (15)

                  Malta přijala v reakci na pandemii COVID-19 opatření proti šíření nákazy, a to prostřednictvím účinné komunikační zdravotnické kampaně, zavedení fyzické izolace a karanténních opatření, monitorování, rozsáhlého testování a vysledování kontaktů. Maltské orgány rovněž pracují na zvýšení kapacity nemocnic, včetně těch se specializovanými jednotkami intenzivní péče. Osobní ochranné prostředky (OOP) jsou obstarávány na celostátní úrovni. Malta se též připojila ke společnému postupu Unie pro zadávání veřejných zakázek na OOP, laboratorní činidla, testy a ventilátory. Malta aktivně monitoruje situaci, pokud jde o léčivé přípravky a účinné látky, s cílem identifikovat a předjímat případné nedostatky a přijmout okamžitá nápravná opatření, zejména pro případ, že by země, které léčivé přípravky nebo účinné látky obvykle dodávají, uzavřely hranice. Dne 12. května 2020 schválila Komise režim investiční podpory na výrobu materiálu určeného na boj s COVID-19, včetně léčivých přípravků, jako jsou očkovací látky, nemocniční a zdravotnické vybavení, včetně ventilátorů, a ochranných oděvů a vybavení ve výši 11,5 milionu EUR. Kromě toho byli zdravotničtí pracovníci efektivně přeloženi na jiná oddělení a rekvalifikováni. Odborníci na veřejné zdraví, kteří působili na různých místech regulačních orgánů a ministerstev, byli zcela přeorientováni a přeřazeni, aby byli nápomocni při reakci na pandemii.

                  (16)

                  Maltská vláda podpořila podniky prostřednictvím finanční podpory pro práci na dálku a příspěvků pro pracovníky, kteří jsou povinně v karanténě. Vláda rovněž poskytla záruky a odklad daní pro podniky, včetně osob samostatně výdělečně činných. Zaměstnanci pracující na plný úvazek v podnicích působících v odvětvích, jako je maloobchod, velkoobchod, cestovní ruch a pohostinství, která byla pandemií COVID-19 drasticky zasažena, nebo odvětvích, která musela z rozhodnutí hlavního epidemiologa dočasně pozastavit provoz, mají nárok až na pět dnů platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Zaměstnanci v odvětvích, která nebyla tak tvrdě zasažena, mají nárok na jeden až dva dny platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Vláda rovněž oznámila podporu pro osoby se zdravotním postižením, rodiny s dětmi, kde jsou oba rodiče zaměstnáni a žádný z nich nemůže pracovat na dálku, zaměstnance, kteří v důsledku současné krize přišli o zaměstnání a pro nezaměstnané osoby, které bydlí v pronajatém ubytování. V neposlední řadě bude vláda financovat až 2,5 procentních bodů úrokových sazeb z bankovních úvěrů, které budou čerpat podniky zasažené pandemií COVID-19.

                  (17)

                  Maltský systém zdravotní péče vykazuje dobré výsledky v oblasti zdraví. Pandemie COVID-19 však vystavila maltský systém veřejného zdraví bezprecedentnímu tlaku. Úsilí zaměřené na budování kapacit systému zdravotní péče s cílem účinně reagovat na pandemické krize, jako je COVID-19, by jeho odolnost zlepšily. Zvláštní monitorování vyžadují tyto oblasti: a) rostoucí závislost na zdravotních sestrách z jiných zemí v akutní a dlouhodobé péči a stárnutí praktických lékařů; b) potíže se zpřístupňováním nových a inovativních léčiv; c) vysoký objem výdajů na primární a ambulantní péči a některé léčivé přípravky; d) čekací listiny u ambulantních specialistů, které jsou trvale dlouhé a v poslední době se prodlužují. Klíčovou prioritou i nadále zůstává přesměrování poskytování služeb z nemocnic na primární zdravotní péči.

                  (18)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 se míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 5,9 % a v roce 2021 pak klesne na 4,4 %. S cílem zmírnit závažné dopady krize na zaměstnanost přijala Malta po konzultaci se sociálními partnery mimořádná opatření, která mají prostřednictvím podpory zkrácené pracovní doby zabránit propouštění. Přijetí trvalejších opatření týkajících se zkrácené pracovní doby by rovněž ochránilo pracovní místa při přechodu k hospodářskému oživení. Je zásadní zajistit odpovídající podporu a přístup k sociální ochraně pro všechny pracovníky, včetně osob samostatně výdělečně činných, a počítat s potenciálně delším trváním nezaměstnanosti. Maltský systém sociální ochrany musí rovněž zajistit, aby byla poskytována odpovídající podpora, která zahraničním pracovníkům pomůže při hledání alternativních zaměstnání, udržet si povolení k práci, je-li to možné, která jim zajistí přístup k dalším sociálním službám. Podíl dospělých s nízkou kvalifikací je relativně vysoký a navíc jej zhoršuje vysoký podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém. Stávající krize může nedostatek kvalifikovaných pracovníků v některých odvětvích ještě zhoršit a změnit potřeby v oblasti dovedností v jiných. Proto je mapování dovedností a rekvalifikace pracovníků o to důležitější, zejména pokud jde o digitální a zelené dovednosti. Malta dosáhla v poslední době v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pokroku, některé významné problémy však přetrvávají, včetně vysokého podílu žáků s nedostatečnou úrovní základních dovedností.

                  (19)

                  Kvůli krizi COVID-19 se stalo pro Maltu naléhavou prioritou urychlené zajištění podpory likvidity pro podniky. Zajištění nepřetržitého toku úvěrů a přístupu k financování má zásadní význam, zejména pro malé a střední podniky v nejvíce zasažených odvětvích. Při účinném provádění opatření v oblasti likvidity hraje důležitou úlohu bankovní systém poskytováním úvěrů a směrováním veřejných záruk, což pomůže překonat konzervativní přístup k poskytování úvěrů, jenž byl běžný před krizí. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

                  (20)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu oživení představují příležitost nasměrovat maltské hospodářství na udržitelnější cestu. Transformace Malty na klimaticky neutrální ekonomiku bude dlouhodobě vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice. Investice do snižování emisí skleníkových plynů popsané ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu a do odstraňování dalších negativních vnějších efektů na životní prostředí, zejména v odvětvích, jako je stavebnictví a doprava, mohou přispět k dosažení dvojího cíle hospodářského oživení a udržitelnosti. Podpora renovace stávajícího fondu budov a cílené programy odborné přípravy pomohou snížit energetickou náročnost budov. Další investice do udržitelné dopravy mohou zajistit přijatelné alternativy k používání osobních automobilů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Maltě mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, jak je uvedeno v příloze D zprávy o Maltě z roku 2020. To by Maltě umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (21)

                  Větší prioritizace výzkumu a inovací a jejich lepší začlenění do podnikatelského prostředí podpoří udržitelnost modelu znalostní ekonomiky Malty. Malta vyvinula pro občany a podniky služby elektronické veřejné správy, včetně řady mobilních aplikací. Jejich využívání ze strany veřejnosti je však stále nízké. V zájmu usnadnění přechodu hospodářství na digitální technologie je nezbytné podpořit využívání digitálních veřejných služeb občany a podniky.

                  (22)

                  Díky přeorientování na mezinárodně zaměřené odvětví služeb a specializaci na herní služby na dálku a virtuální aktiva a režimy občanství a pobytu přispívající k hospodářskému růstu je Malta vystavena rizikům praní špinavých peněz, která ještě nebyla zmírněna. V zájmu prevence těchto rizik a boje proti nim byla přijata opatření k posílení úlohy orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz. Posílena byla rovněž spolupráce s dalšími příslušnými orgány. Nicméně praxe maltského úřadu finančních služeb najímání soukromých poradců do zaměstnaneckého poměru pro úkoly dohledu vyvolává znepokojení. Problémem jsou i nadále nedostatky ve vyšetřování a stíhání praní peněz. Posílení vnitrostátního dohledu nad mezinárodně orientovanými finančními podniky, které získaly na Maltě licenci, by posílilo celkový rámec řízení. V odvětví pojišťovnictví je spolupráce mezi domácími a externími orgány dohledu zásadní. Dále existuje prostor pro zlepšení dohledu nad pobočkami bank třetích zemí a rovněž pro posílení přístupu založeného na rizicích a ocenění adekvátnosti řízení rizik bankovními institucemi.

                  (23)

                  Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů. Dopady strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik pro doplnění unijních právních předpisů. Malta začala v rámci boje proti praktikám agresivního daňového plánování provádět dříve dohodnuté mezinárodní a evropské iniciativy, avšak zacházení s rezidentními nedomicilovanými společnostmi a rovněž režimy investic za občanství a investic za povolení k pobytu, které ani nevyžadují, aby fyzická osoba byla na Maltě daňovým rezidentem, představují riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby.

                  (24)

                  Malta se rovněž potýká s problémy při posilování své institucionální kapacity v boji proti korupci. Země oznámila reformy na posílení vyšetřování a stíhání korupce a konzultuje příslušné strany, zejména Benátskou komisi, v otázkách reformy soudnictví. Musí být přijata konkrétní opatření s cílem dokončit všechny tyto reformy a zavést je do praxe.

                  (25)

                  Zatímco doporučení určená Maltě v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (26)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Malta plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (27)

                  Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Malta měla zajistit, aby její politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu pro rok 2020 a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (28)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (29)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Maltě v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčového zdravotnického materiálu a primární zdravotní péče.

                  2.

                  Konsolidovat opatření týkající se zkrácené pracovní doby a zajistit odpovídající úroveň ochrany v nezaměstnanosti pro všechny pracovníky. Posílit kvalitu a inkluzivnost vzdělávání a rozvoje dovedností.

                  3.

                  Zajistit účinné provádění podpory likvidity dotčeným podnikům, včetně osob samostatně výdělečně činných. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu, nakládání s odpady, výzkum a inovace.

                  4.

                  Dokončit reformy zabývající se současnými nedostatky institucionální kapacity a správy s cílem posílit nezávislost soudnictví. Nadále usilovat o odpovídající posouzení a zmírnění rizik praní špinavých peněz a zajistit účinné prosazování rámce pro boj proti praní peněz. Intenzivněji řešit aspekty daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování ze strany fyzických osob a nadnárodních společností.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 107.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2020 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/122

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2020
      (2020/C 282/19)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Nizozemsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zdroji této nerovnováhy s přeshraničním významem jsou zejména vysoký objem soukromého dluhu a významný přebytek běžného účtu.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Nizozemsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Nizozemsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 28. dubna 2020 a svůj program stability z roku 2020 dne 29. dubna 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (10)

                  Na Nizozemsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (11)

                  V programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 1,7 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na přebytek ve výši 0,1 % HDP v roce 2020. V roce 2023 klesne přebytek podle prognózy na 0,0 % HDP. Míra zadlužení by poté, co se v roce 2019 snížila na 48,6 % HDP, měla podle programu stability z roku 2020 v roce 2020 dále klesnout na 46,3 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se však již nezdá realistický a program stability z roku 2020 nezohledňuje značný počet opatření oznámených Nizozemskem v reakci na pandemii COVID-19. Jarní zpráva o rozpočtu (7) obsahuje aktualizované rozpočtové projekce. Podle této jarní zprávy o rozpočtu by se celkové saldo veřejných financí mělo v roce 2020 zhoršit na schodek ve výši 11,8 % HDP a míra zadlužení by měla v roce 2020 vzrůst na 65,2 % HDP. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (12)

                  Nizozemsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 a podle jarní zprávy o rozpočtu představují tato rozpočtová opatření 2,7 % HDP. Zmíněná opatření zahrnují posílení služeb zdravotní péče, naléhavou pomoc pro postižená odvětví a podporu příjmu pro osoby samostatně výdělečně činné a zaměstnance. Nizozemsko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Mezi tato opatření patří odklady splatnosti daně z příjmu právnických osob (4,6 % až 5,9 % HDP) a úvěrové záruky (1,8 % HDP). Opatření, která Nizozemsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (13)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo nizozemské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –6,3 % HDP v roce 2020 a –3,5 % HDP v roce 2021. Rozdíl ve výši 5,5 procentního bodu mezi prognózou jarní zprávy o rozpočtu a prognózou Komise je způsoben odlišným účtováním daňových odkladů (4,6 % až 5,9 % HDP), jež v prognóze Komise z jara 2020 nejsou účtovány jako pokles příjmů v roce 2020. Míra zadlužení bude podle prognózy v roce 2020 činit 62,1 % HDP a v roce 2021 pak 57,6 %.

                  (14)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Nizozemsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (15)

                  V uplynulých letech Nizozemsko zažívalo silný hospodářský rozmach, avšak pandemie COVID-19 jeho hospodářský růst, který trval nepřetržitě šest let, náhle zastavila. Letos čeká nizozemskou ekonomiku nejhlubší recese v poválečné historii. Očekává se, že letos prudce klesnou všechny složky poptávky, s výjimkou veřejné spotřeby, přičemž nejnižšího bodu by měl propad hospodářské činnosti podle předpokladů dosáhnout ve druhém čtvrtletí. V roce 2021 dojde pravděpodobně opět k růstu ekonomiky, jenž se bude zvyšovat tempem výrazně převyšujícím trendový růst a odrážejícím postupnou normalizaci hospodářské činnosti a oživení domácí poptávky a světového obchodu ze snížené úrovně. Očekává se však, že úroveň aktivity bude nižší než v roce 2019. Podle prognózy Komise z jara 2020 se nezaměstnanost v roce 2020 zvýší na 5,9 %, a to zejména v důsledku vynucených uzavření podniků a prudkého celkového poklesu hospodářské aktivity, avšak v roce 2021 klesne na 5,3 %. Opatření na ochranu zaměstnanosti, zejména dočasné nouzové překlenovací opatření pro udržení zaměstnanosti a dodatečná podpora příjmu pro osoby samostatně výdělečně činné, by měla pomoci zmírnit ztráty v oblasti zaměstnanosti. Očekává se nicméně, že v nadcházejících měsících se situace na trhu práce bude zhoršovat zrychleným tempem, neboť podniky v silně zasažených odvětvích byly nuceny zbavovat se pracovní síly, zejména pracovníků s pružnými a dočasnými smlouvami.

                  (16)

                  V reakci na prudký hospodářský propad a snižující se poptávku v některých odvětvích přijala vláda komplexní soubor mimořádných opatření, která mají pomoci zabránit strukturálnímu poškození hospodářství. Tato silná politická reakce je zaměřena na oblasti, které jsou krizí COVID-19 postiženy nejvíce, a soustředí se na ochranu zaměstnanosti a kupní sílu domácností, přímé finanční kompenzace pro těžce zasažená odvětví a také na daňové odklady a úvěrové záruky s cílem podpořit poskytování úvěrů soukromému sektoru. Měla by tak zabránit tomu, aby dočasné problémy s likviditou vyústily v problémy s platební neschopností. Hloubku útlumu by měly pomoci zmírnit také automatické stabilizátory. Centrální banka také snížila systémové kapitálové rezervy největších bank a odkládá opatření na zavedení minimální úrovně rizikové váhy u hypoték, čímž uvolní bankovní kapitál a umožní bankám výrazně zvýšit poskytování úvěrů domácnostem a podnikům.

                  (17)

                  Systém zdravotní péče má poměrně dobré výsledky, pokud jde o přispívání k celkovému zdraví obyvatelstva a zajišťování dostupnosti zdravotních služeb. V rámci okamžité reakce na krizi COVID-19 zavedlo Nizozemsko kontrolní strategii, jež zahrnuje obecná opatření v oblasti veřejného zdraví, a přijalo uzpůsobená opatření financování v oblasti zdraví. Vypuknutí pandemie COVID-19 je nicméně zkouškou odolnosti systému zdravotní péče. V této souvislosti se ocitly v popředí již existující obavy z dřívějška. Pro kapacitu pracovní síly by bylo přínosem řešení stávajícího nedostatku pracovních sil, zejména zdravotních sester a pracovníků primární zdravotní péče. Celkové řízení systémů zdravotní péče a jejich kapacitu zajišťovat integrované poskytování služeb v rámci celého cyklu péče by bylo možné zlepšit dalším posílením správy údajů a rozšířením zavádění nástrojů elektronického zdravotnictví. Pandemie COVID-19 tak zdůraznila potřebu dále zvyšovat odolnost systému zdravotní péče a jeho připravenost na krize prostřednictvím řešení těchto strukturálních problémů.

                  (18)

                  Zatímco v roce 2019 a na začátku roku 2020 se situace na trhu práce nadále zlepšovala a trh práce celkově fungoval dobře, krize v důsledku pandemie COVID-19 způsobila pokles hospodářského růstu a očekává se, že povede k výraznému nárůstu nezaměstnanosti. Byla přijata řada bezprecedentních ekonomických opatření s cílem ochránit pracovní místa a živobytí lidí a minimalizovat dopad na osoby samostatně výdělečně činné, malé a střední podniky a velké společnosti. Aby se zachovala zaměstnanost, mohou zaměstnavatelé, kteří očekávají, že v důsledku krize COVID-19 přijdou nejméně o 20 procent svých příjmů, požádat o příspěvek (v hodnotě až 90 % mzdových nákladů společnosti, v závislosti na ztrátě obratu), který jim umožňuje vyplácet zaměstnancům mzdu po dobu tří měsíců, přičemž platnost tohoto příspěvku byla prodloužena o další čtyři měsíce. Osoby samostatně výdělečně činné budou moci využít zrychleného řízení, které jim umožní požádat o dodatečnou podporu příjmu až do výše sociálního minima, díky němuž budou moci po dobu tří měsíců hradit své životní náklady, přičemž platnost této podpory byla rovněž prodloužena o další čtyři měsíce.

                  (19)

                  Zmírnění dopadů krize COVID-19 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti pro ty nejhůře postižené by mělo být součástí strategie oživení. Navzdory přijetí souboru opatření na zachování zaměstnanosti byli lidé v méně příznivé situaci na trhu práce a/nebo ve zranitelné sociální situaci zasaženi hůře. Nezaměstnanost se zvýšila, zejména u lidí s pružnými pracovními smlouvami, jako jsou mladí lidé, zaměstnanci agentur práce a osoby přistěhovaleckého původu. Krize způsobená pandemií COVID-19 rovněž poukázala na významné problémy, pokud jde o přístup k odpovídající sociální ochraně pro osoby samostatně výdělečně činné, které jsou častěji nedostatečně pojištěné (nebo nejsou pojištěné vůbec) proti nemoci, zdravotnímu postižení, nezaměstnanosti a stáří.

                  (20)

                  Zásadní význam má podpora podniků v oblasti likvidity prostřednictvím úvěrů a záruk, se zaměřením na malé a střední podniky. Zprostředkovatelé musí podporu v oblasti likvidity podnikům efektivně a rychle distribuovat a zároveň si sami zachovávat odolnost. Zlepšit peněžní tok malých a středních podniků může pomoci také povolení odkladu splatnosti daní a sociálních příspěvků a urychlení vyplácení smluvních plateb orgány veřejné správy. Začínající a rozvíjející se podniky mohou potřebovat speciální podporu, např. ve formě kapitálové účasti veřejných institucí a pobídek pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. To může pomoci zabránit nuceným prodejům strategicky významných evropských podniků. Jak je povoleno v dočasném rámci pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19 (8), a za podmínek tamtéž stanovených by kapitálová nebo kvazikapitálová podpora měla být zajištěna pro všechny podniky (9), nikoli pouze pro ty, které splňují definici Komise pro malé a střední podniky. Měla by být rovněž zachována snaha poskytovat jednotlivcům a podnikům efektivní digitální veřejné služby a přístup k nim.

                  (21)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Při řešení problémů, které urychlila současná krize COVID-19, mohou pomoci cílená politická opatření, včetně investic do odvětví s nejlepšími vyhlídkami na zvýšení potenciálního růstu v širší ekonomice Podpořit dlouhodobý růst produktivity a udržet silnou inovační kapacitu mohou pomoci zejména investice do výzkumu a vývoje, jež jsou součástí úkolově orientované politiky pro klíčová odvětví a inovace (10), a lidský kapitál. To platí zejména pro začínající a rozvíjející se podniky a inovativní malé a střední podniky, které mají zásadní význam pro posilování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. K plnění širších společenských cílů, včetně nutnosti zajistit udržitelný hospodářský růst při efektivním využívání zdrojů, mohou zásadním způsobem přispět investice do iniciativ v rámci nizozemské dohody o klimatu a národního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jejichž účelem je zmírňování změny klimatu a podpora transformace energetiky. A zapotřebí jsou rovněž investice do nového bydlení s cílem zmírnit současnou bytovou nouzi. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Nizozemsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Nizozemsku z roku 2020. To by Nizozemsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (22)

                  Pro schopnost nizozemské ekonomiky inovovat a pro udržitelný a inkluzivní růst produktivity mají zásadní význam technické a digitální dovednosti a kvalifikovaní odborníci. Investování do základních a/nebo digitálních dovedností a vzdělávání a odborné přípravy, včetně možností rozšiřování dovedností a rekvalifikace pro každého, je i nadále klíčové pro zlepšení přístupu na trh práce, zejména s cílem posílit zaměstnatelnost osob na okraji trhu práce (včetně osob přistěhovaleckého původu a osob se zdravotním postižením), a současně posiluje rovné příležitosti a aktivní začleňování.

                  (23)

                  Ačkoli Nizozemsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování uskutečňováním dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ, vysoká míra plateb dividend, licenčních poplatků a úroků uskutečněných přes Nizozemsko naznačuje, že podniky využívají daňová pravidla Nizozemska k agresivnímu daňovému plánování. Velká část přímých zahraničních investic je v držení zvláštních účelových jednotek. Neexistence srážkové daně uvalené na odchozí platby licenčních poplatků a úroků (tj. těch, které odvádí rezidenti Unie rezidentům třetích zemí) může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud nejsou zdaňovány ani v jurisdikci příjemce. Pozitivním krokem směrem k omezení agresivního daňového plánování je nově přijatá reforma podmíněných srážkových daní na licenční poplatky a úroky v případě zneužití nebo plateb směřujících do jurisdikcí s nízkým zdaněním nebo jurisdikcí zařazených na unijní seznam nespolupracujících jurisdikcí, která bude prováděna od 1. ledna 2021. Účinnost této reformy by měla být pečlivě sledována.

                  (24)

                  Řada nizozemských finančních institucí byla v poslední době zapojena do případů praní peněz. Tyto případy poukazují na to, že i přes úsilí z nedávné doby je nutné dále posilovat dohled nad finančními institucemi a vyšetřovat a stíhat případy praní peněz. Kromě finančního sektoru představuje významné riziko spojené s praním peněz otevřenost nizozemské ekonomiky vůči přímým zahraničním investicím a složité právní struktury Nizozemska. Nesoulad mezi nízkým vykazováním neobvyklých transakcí ze strany poskytovatelů svěřenských služeb a služeb pro společnosti a ze strany daňových poradců a jejich vysokou expozicí vyžaduje odpovídající dohled. Vzhledem k rozšířenosti složitých právních struktur má pro zamezení zneužívání těchto subjektů zásadní význam dobře fungující rejstřík skutečných vlastníků, který však dosud nebyl zaveden.

                  (25)

                  Zatímco doporučení určená Nizozemsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (26)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Nizozemsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (27)

                  Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Nizozemsko mělo zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu pro rok 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (28)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (29)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (11) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (30)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země pro rok 2020, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 3,

            DOPORUČUJE Nizozemsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče, mimo jiné řešením stávajícího nedostatku zdravotnických pracovníků a usilovnějším zaváděním příslušných nástrojů elektronického zdravotnictví.

                  2.

                  Zmírňovat dopady krize COVID-19 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti a podporovat odpovídající sociální ochranu pro osoby samostatně výdělečně činné.

                  3.

                  Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na rozvoj digitálních dovedností, udržitelnou infrastrukturu a čistou a efektivní výrobu a využívání energie a rovněž na úkolově orientovaný výzkum a inovace.

                  4.

                  Podniknout kroky k úplnému odstranění prvků daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování, zejména v případě odchozích plateb, a sice prováděním přijatých opatření a zajištěním jejich účinnosti. Zajistit efektivní vynucování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 112.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Zpráva o rozpočtu 2020 (Voorjaarsnota 2020) předložená k přezkumu nizozemskému parlamentu ministrem financí W. Hoekstrou dne 25. dubna 2020.

         (8)  Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

         (9)  Včetně začínajících a rozvíjejících se podniků s konkurenceschopnými podnikatelskými modely, jejichž peněžní toky jsou negativně ovlivněny krizí způsobenou pandemií COVID-19.

         (10)  Cílem tohoto nového přístupu politiky je dále posílit investice do výzkumu a vývoje za účelem dosažení dlouhodobých cílů v souvislosti s klíčovými společenskými výzvami, které jsou seskupeny do čtyř „úkolů“: i) transformace energetiky a udržitelnost; ii) zemědělství, voda a potraviny; iii) zdraví a péče a iv) bezpečnost. Tato politika je považována za klíčovou prioritu pro posílení konkurenceschopnosti a řešení společenských výzev (ministerstvo hospodářství (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag).

         (11)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.