				|

		52014DC0424

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na rok 2014 /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Rumunska na rok
2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na rok 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“.  Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být
podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné
odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení
určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2013 a stanovisko
ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2016.
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[4],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[5].
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 6. května 2014 předložilo Rumunsko
svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 5. května 2014
svůj konvergenční program na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným
vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(8)
Dne 22. října 2013 přijala Rada
rozhodnutí 2013/531/EU, kterým se Rumunsku do září 2015 poskytuje
střednědobá finanční pomoc ve výši až 2 miliard EUR. Preventivní
střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému
pomoci platebním bilancím členských států mimo eurozónu byla uznána
za vhodnou, neboť nestabilní kapitálové toky nepříznivě
ovlivňují zejména rozvíjející se trhy, makroekonomický scénář je
ohrožen a bankovní sektor nadále vykazuje slabá místa. Ačkoliv za
stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení žádné
splátky, lze očekávat, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho
makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a –
prostřednictvím strukturálních reforem – zvýšit odolnost a růstový
potenciál jeho ekonomiky. Memorandum o porozumění ze dne 6. listopadu
2013, v němž jsou zakotveny podmínky preventivní pomoci EU, a jeho
následné dodatky doplňují a podporují doporučení pro jednotlivé země
v rámci evropského semestru.  Preventivní pomoc EU bude vázána na
provádění komplexního programu hospodářské politiky
zaměřeného zejména na strukturální reformy zahrnující doporučení
pro jednotlivé země týkající se administrativní kapacity, reforem trhu
zboží, podnikatelského prostředí, trhu práce, důchodů, státem
vlastněných podniků a zdravotnictví. Tento program nezbavuje
rumunskou vládu závazku provést v plném rozsahu všechna doporučení pro
její zemi. Stanovení politických priorit, jejich provádění a koordinaci
nezbytné pro naplnění memoranda o porozumění a realizaci
doporučení pro tuto zemi je třeba řešit jako celek na úrovni
vlády.
(9)
Cílem rozpočtové strategie uvedené v
konvergenčním programu na rok 2014 je dosáhnout v roce 2015
střednědobého cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP,
což odpovídá požadavku Paktu o stabilitě a růstu, a tuto úroveň
udržet i v budoucnu. Rumunsku byla pro rok 2014 povolena dočasná odchylka
od způsobu korekce za účelem dosažení střednědobého cíle u
společně financovaných projektů. Tato dočasná odchylka musí
být v příštím roce kompenzována. Program počítá se stabilním
(nově vypočteným) strukturálním saldem v roce 2014 a s jeho zlepšením
o 0,8 % HDP v roce 2015. Výdaje mají podle prognózy růst tempem
odpovídajícím výdajovým kritériím jak pro rok 2014, tak pro rok 2015.
Poměr dluhu k HDP by měl v roce 2015 dosáhnout 40 % a v letech
2016–2017 klesat. Celkově je rozpočtová strategie uvedená v programu
v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář,
na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický a v
zásadě odpovídá prognóze Komise z jara 2014. Odhadované potenciální HDP, z
něhož vychází konvergenční program, je však o něco vyšší,
zejména díky optimističtějšímu výhledu, pokud jde o trh práce.
Rizikové faktory rozpočtového plánu na rok 2014 jsou spojené s kontrolou
výdajů a nižší částkou vybranou na daních, než se předpokládalo.
Kromě toho na období od roku 2015 nejsou dosud stanovena konkrétní
opatření, na nichž má stát navrhovaný fiskální postup. Podle prognózy
Komise Rumunsko i přes mírné zhoršení strukturálního salda v roce 2014
splňuje, s přihlédnutím k dočasné odchylce povolené pro
společně financované projekty, požadavky Paktu o stabilitě a
růstu pro daný rok. Pokud jde o rok 2015, existuje vzhledem
k nezbytné kompenzaci za dočasné odchýlení povolené pro
společně financované projekty riziko značného odchýlení od
požadované strukturální korekce. Navíc se Rumunsko podle prognóz v roce 2015
odchýlí od výdajového kritéria. Rada se na základě posouzení programu a
prognózy Komise podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 domnívá, že
existuje riziko, že se program v roce 2015 značně odchýlí od
požadavků preventivní složky.
(10)
Závažným problémem zůstávají podvody a
vyhýbání se daňovým povinnostem v souvislosti s DPH, včetně
přeshraničních režimů, spotřebních daní, odvodů na
sociální pojištění a zdanění příjmů.  V boji proti
nehlášené práci bylo dosaženo jen omezeného hmatatelného pokroku a efektivitu
strategie zaměřené na dodržování daňových předpisů
snižuje nedostatek realistických a závazných prováděcích opatření a
nedostatečná pozornost věnovaná prevenci. Reforma daňové správy,
která má zvýšit její efektivitu, pokračuje, ovšem přeshraniční
spolupráce v administrativních věcech, zejména v oblasti DPH, je stále
slabá. Daňové zatížení osob s nízkými a středními příjmy
zůstává vysoké a přispívá k nehlášené práci a nepřiznaným nebo
jen částečně přiznaným příjmům. V oblasti
ekologických daní došlo k určitému pokroku, a to v důsledku zlepšení
systému zdanění vozidel a zvýšení spotřební daně z paliv a její
automatické indexace. Dlouhodobou udržitelnost Rumunska ohrožují zejména výdaje
spojené se stárnutím obyvatelstva. Panují obavy ohledně udržitelnosti a
přiměřenosti důchodového systému, neboť poměr
zaměstnaných přispěvatelů k osobám, jež důchody
pobírají, je nízký. Rumunsko již podniklo kroky k vyrovnání zákonem stanovené
věkové hranice pro odchod do důchodu u žen a mužů do roku 2035.
(11)
Fiskální udržitelnost v odvětví zdravotnictví
ohrožuje neefektivní využívání zdrojů a nekvalitní řízení. Dostupnost
péče a účinnost a kvalitu systému veřejného zdravotnictví dále
snižují velmi rozšířené neoficiální platby.  Reformy, které mají
efektivitu a finanční udržitelnost zdravotnictví zlepšit, již byly
zahájeny, je však potřeba v tomto úsilí pokračovat. Provádění
některých opatření nabírá zpoždění a trpí nedostatkem
finančních prostředků a nízkou kapacitou služeb. Nákladovou
efektivitu zvýší omezení nadměrného počtu hospitalizací pacientů
a posílení primární zdravotní péče a systémů lékařské
specializace. Další reformy systému zdravotnictví, které byly zahájeny, se
soustředí na zlepšení zdravotního stavu populace, mimo jiné
prostřednictvím rovného přístupu ke kvalitním zdravotnickým službám.
(12)
K hlavním problémům na rumunském trhu práce
pak stále patří velmi nízká ekonomická aktivita, nedostatečně
využitý potenciál pracovní síly a potřeba zvýšit kvalitu a produktivitu
práce. Kvalita veřejné podpory v oblasti hledání práce a
rekvalifikačních služeb zůstává navzdory několika opatřením
menšího rozsahu nízká. Větší efektivitě individualizovaných služeb
pro uchazeče o práci a zaměstnavatele, jakož i účinnější
integraci aktivních a pasivních politik na trhu práce brání omezené výdaje na
veřejnou podporu zaměstnanosti a absence měření výkonnosti.
Procento mladých lidí, kteří nejsou zapojeni do pracovního procesu ani do
vzdělávání či odborné přípravy, je v Rumunsku vysoké a stále
roste (17,3 % v roce 2013). Přijetí národní strategie aktivního stárnutí,
která by pomohla k větší zaměstnanosti starších pracovníků, se
opožďuje a nyní se předpokládá ke konci roku 2014.
(13)
Neexistují žádné transparentní pokyny ohledně
způsobu stanovení minimální mzdy, na němž by se podíleli sociální
partneři a jež by měl za cíl udržitelným způsobem podporovat
zaměstnanost a konkurenceschopnost a zaručovat příjem
z pracovní činnosti.
(14)
Reforma vzdělávání z roku 2011, která
stanovila jako dlouhodobý cíl zkvalitnění vzdělávání na všech
úrovních, zatím zcela nefunguje, neboť chybí finanční prostředky
a lidské zdroje. V oblasti odborného vzdělávání a přípravy, která za
posledních dvacet let zaznamenala značný propad, bylo v posledních letech
zahájeno několik reforem a pilotních projektů, avšak dostupnost
odborného vzdělávání a přípravy, jejich sladění s potřebami
trhu práce a zapojení podnikatelského sektoru do praktické a učňovské
přípravy jsou stále nízké.  Přetrvává také značný rozdíl mezi
poptávanými a nabízenými dovednostmi u absolventů terciárního
vzdělávaní a nedostatečná provázanost podnikatelského a akademického
prostředí, což dokládá vysoká míra nezaměstnanosti osob s
univerzitním vzděláním a skutečnost, že řada z nich vykonává
profese, které neodpovídají jejich vzdělání, nebo pracuje na méně
kvalifikovaných pozicích. Míra zapojení do celoživotního učení je stále
jedna z nejnižších v EU. Míra předčasného ukončení školní
docházky je stále jedna z nejvyšších v EU, v současnosti je dokonce vyšší
než před rokem 2010, a týká se především Romů. Větší
zaměstnanosti žen brání nedostatek a omezená dostupnost kvalitních a
cenově dostupných zařízení péče o děti, zejména ve
věku do tří let.
(15)
Velkou výzvou je i nadále snižování chudoby. I
přes relativně stabilní míru zaměstnanosti hrubý příjem
domácností klesá a rozdíly v příjmech rostou. Zvlášť ohrožené jsou
rodiny s dětmi. Pokud jde o urychlení přechodu z ústavní péče o
děti bez rodičovské péče k alternativním řešením, není
pokrok velký. Počet osob se zdravotním postižením žijících v ústavech je
stále vysoký a komunitní služby zaměřené na tyto osoby nejsou
dostatečně rozvinuté. Nízké rozšíření, pokrytí a
přiměřenost sociálních dávek je z hlediska účinného
přispívání sociálních dávek ke snižování chudoby i nadále problematické.
Zavedení zvláštní sociální dávky ve formě minimálního příjmu pro
účely sociálního začlenění (tzv. „venit minim de insertie“),
která kombinuje tři stávající druhy sociálních dávek (garantovaný
minimální příjem, rodinné přídavky a příspěvek na topení) a
které bylo plánováno na rok 2015, bylo odloženo. Provádění národní
strategie pro začleňování Romů bylo zahájeno v roce 2012, avšak
finanční prostředky vyčleněné na realizaci hlavních
akčních plánů byly nedostatečné a výsledky nejsou nikterak výrazné.
Přezkum strategie a realizace upravených akčních plánů se
zpožďují.
(16)
Jedním z klíčových problémů Rumunska
zůstává omezená schopnost veřejné správy vytvořit a realizovat
odpovídající politiky, což brzdí celkový rozvoj země, podnikatelského
prostředí a možností veřejných investic a zároveň
neumožňuje poskytovat dostatečně kvalitní veřejné služby.
Strukturální příčiny nízké správní kapacity byly v roce 2013
podrobeny analýze. V návaznosti na ni se v současnosti připravuje
strategie posílení veřejné správy pro období 2014–2020, která by měla
být dokončena do poloviny roku 2014.
(17)
Čerpání fondů EU zůstává navzdory
značnému pokroku jedno z nejnižších v EU. Trvale nedostačující
systémy řízení a kontroly čerpání fondů a způsoby zadávání
veřejných zakázek mohou mít negativní dopad na přípravu a realizaci
další generace programů. Legislativa v oblasti veřejných zakázek je
nestabilní a nekoherentní. Institucionální nastavení s několika aktéry a
často se překrývající odpovědností není s to tyto nedostatky
odstranit a poskytnout veřejným zadavatelům potřebnou podporu.
Hlavním problémem je pro veřejné zadavatele i nadále korupce a střet
zájmů. Systém kontrol ex-ante pro vyloučení střetu
zájmů v průběhu zadávání veřejných zakázek by měl
začít fungovat do konce roku 2014.
(18)
Podnikům i občanům vadí nekvalitní
předpisy a netransparentní a nepředvídatelný regulační rámec.
Připojení k elektrické síti, vyřizování stavebních povolení či
placení daní je stále složité. K dalším problémům rumunského
podnikatelského prostředí patří nejasná vlastnická práva k
půdě. Do pozemkových knih se zapisuje méně než 50 % nemovitostí
a pouhých zhruba 15 % zápisů nemovitostí se ověřuje a zapisuje
digitálně. Pokud jde o zkvalitňování, nezávislost a efektivitu
soudního systému a boje proti korupci, zaznamenalo Rumunsko určitý pokrok,
pro podniky domáhající se účinné nápravy jsou však tyto otázky stále
zdrojem obav. Opatření v zájmu integrity a boje proti korupci vyvolávají
na politické a správní úrovni i nadále silný odpor.
(19)
V roce 2013 skončila regulace cen
elektřiny pro průmyslové podniky a postupná deregulace cen plynu a
elektřiny pokračuje. Závažným problémem je neefektivní a
neprůhledné řízení státem vlastněných podniků v těchto
odvětvích. Deregulace cen energií by měla přispět ke
zlepšení energetické účinnosti, ačkoliv k dalšímu zvýšení energetické
účinnosti budov, ústředního vytápění, průmyslových
podniků a městské dopravy jsou potřeba konkrétní opatření a
závazky týkající se zdrojů. Integrace rumunského trhu s plynem a
elektřinou do trhu EU zůstává nedokončena a kvůli
značným překážkám stále nedošlo k přeshraničnímu propojení
plynovodů, obojí by však přispělo k větší diverzifikaci
dodávek.
(20)
Růst Rumunska zpomaluje i
nadále také nedostatečně rozvinutá základní dopravní infrastruktura.
Rychle narůstající počet vozidel a špatná kvalita silniční
infrastruktury negativně ovlivňují podniky a ekonomiku.
Bezpečnost a důvěryhodnost železniční sítě poškozuje
špatná údržba. Nákladní doprava na vnitrozemských vodních cestách, zejména na
Dunaji, stále zdaleka nevyužívá svůj potenciál. Neefektivní a
netransparentní řízení státem vlastněných podniků v odvětví
dopravy brzdí rozvoj síťové infrastruktury.
(21)
V rámci evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska. Posoudila konvergenční
program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Rumunska, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, a to vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování
členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení č. 1 až 8.
(22)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada konvergenční program a její stanovisko[6]
je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 2.
DOPORUČUJE, aby Rumunsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Dokončit
program finanční pomoci EU/MMF, a to tak, že bude věnovat plnou
pozornost politickým podmínkám stanoveným v memorandu o porozumění ze dne
6. listopadu 2013 a v jeho následných dodatcích, které doplňují a
podporují tato doporučení.
2.           Realizovat rozpočtovou
strategii pro rok 2014, značně zintenzivnit rozpočtové úsilí,
aby bylo zajištěno splnění střednědobého cíle v roce 2015 v
souladu se závazky přijatými v rámci programu zlepšení platební bilance a
tak, jak je uvedeno v konvergenčním programu na rok 2014, zejména
stanovit konkrétní opatření, a následně si tuto úroveň
střednědobého cíle udržet. Zlepšit výběr daní, a sice tak, že
bude pokračovat v realizaci komplexní strategie zaměřené na
dodržování daňových předpisů a zintenzivní boj proti
podvodům v oblasti DPH.  Bojovat proti nehlášené práci. Snížit daňovou
zátěž osob s nízkými a středními příjmy způsobem, který
nebude mít dopad na rozpočet. Dokončit důchodovou reformu
započatou v roce 2010, a to vyrovnáním zákonem stanovené věkové
hranice pro odchod do důchodu pro ženy a muže.
3.           Urychlit reformy ve
zdravotnictví s cílem zlepšit efektivitu, kvalitu a dostupnost zdravotní
péče, a to i pro znevýhodněné osoby a odlehlé a odloučené
komunity. Zvýšit úsilí v boji proti neoficiálním platbám, a to i pomocí
řádných řídicích a kontrolních systémů.
4.           Posílit aktivní opatření
na trhu práce a kapacitu národního úřadu práce. Věnovat zvláštní
pozornost zvýšení aktivity neregistrovaných mladých lidí. Posílit opatření
na podporu zaměstnanosti starších pracovníků. Vypracovat ve
spolupráci se sociálními partnery jasné pokyny k transparentnímu stanovení
minimální mzdy s ohledem na ekonomické podmínky a na podmínky na trhu
práce.
5.           Zlepšit kvalitu a dostupnost
odborného vzdělávání a přípravy, učňovské přípravy,
terciárního vzdělávání a celoživotního učení a přizpůsobit
je potřebám trhu práce. Zajistit lepší dostupnost předškolního
vzdělávání dětí a péče o ně.
6.           V zájmu zmírňování
chudoby zefektivnit sociální transfery, zejména dětí, a pokračovat v
reformě sociální pomoci silnějším propojením s aktivizačními
opatřeními. Zvýšit úsilí, pokud jde o provádění plánovaných opatření
v zájmu začlenění Romů do trhu práce, zlepšení školní docházky a
omezení jejího předčasného ukončení, a to pomocí přístupu
založeného na partnerství a důsledného monitorování situace.
7.           Zintenzivnit snahu o navýšení
kapacity veřejné správy, zejména zlepšit její efektivitu, řízení
lidských zdrojů, rozhodovací nástroje a koordinaci na různých
úrovních řízení i mezi nimi a zvýšit její transparentnost, integritu a
odpovědnost. Zrychlit čerpání fondů EU, posílit systémy
řízení a kontroly a zlepšit kapacitu pro strategické plánování,
včetně víceletého rozpočtování. Řešit přetrvávající
nedostatky v systému zadávání veřejných zakázek. Pokračovat ve
zlepšování kvality a účinnosti soudního systému, bojovat proti korupci na
všech úrovních a zajistit efektivní provádění soudních rozhodnutí.
8.           Podporovat hospodářskou
soutěž a efektivitu v energetice a dopravním průmyslu. Urychlit
reformu řízení státem vlastněných podniků v odvětví
energetiky a dopravy a zvýšit jejich efektivitu. Zlepšit a zjednodušit předpisy
týkající se energetické účinnosti. Zlepšit přeshraniční
propojení energetických sítí a umožnit přednostně fyzické zpětné
toky v propojených plynovodech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.1.
[2]               COM(2014) 424 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Na základě čl. 9 odst. 2
nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise Radě týkající se podpisu a odeslání dopisu předsednictví Andského společenství s cílem zahájit „výměnu dopisů o změně dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a Andským společenstvím podepsané v roce 2003“

text:
Důležité právní upozornění

|

52007PC0353

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.6.2007KOM(2007)353 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚtýkající se podpisu a odeslání dopisu předsednictví Andského společenství s cílem zahájit „výměnu dopisů o změně dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a Andským společenstvím podepsané v roce 2003“1. DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Dne 15. prosince 2003 byla v Římě podepsána „Dohoda o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Andským společenstvím a jeho členskými státy (Bolívií, Kolumbií, Ekvádorem, Peru a Venezuelou) na straně druhé“. Tato dohoda dodnes nevstoupila v platnost, protože nebyla ratifikována všemi státy.2. Venezuela, která byla v době podpisu výše uvedené dohody členskou zemí Andského společenství, učinila v dubnu 2006 prohlášení o vystoupení z regionálního andského seskupení. Tuto informaci nejprve oficiálně potvrdilo předsednictví Andského společenství (dopis ministra zahraničních věcí Bolívie ze dne 20. listopadu 2006) a posléze i samotná Venezuela (dopis ministra zahraničních věcí Venezuely ze dne 18. prosince 2006), která zároveň potvrdila, že odstupuje od podpisu výše uvedené dohody o politickém dialogu a spolupráci z roku 2003.3. Právní služba Komise a Rada Evropské unie s ohledem na tyto dokumenty usoudily, že Venezuela již není signatářem výše uvedené dohody a že je třeba dohodu formálně pozměnit prostřednictvím výměny dopisů. Předsednictví Rady proto dne 20. února 2007 na zasedání Pracovní skupiny pro Latinskou Ameriku (AMLAT) požádalo Komisi o předložení příslušného návrhu.2. DOPORUČENÍS ohledem na výše uvedené Komise doporučuje, aby Rada podepsala návrh přiloženého dopisu a zaslala jej předsednictví Andského společenství, čímž zahájí „výměnu dopisů mezi Evropským společenstvím a Andským společenstvím o zrušení odkazů na Venezuelu v textu dohody“.PŘÍLOHANÁVRH DOPISUK ZAHÁJENÍ VÝMĚNY DOPISŮ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ANDSKÝM SPOLEČENSTVÍMO VYSTOUPENÍ VENEZUELY Z ANDSKÉHO SPOLEČENSTVÍ A O JEJÍM ODSTOUPENÍ OD DOHODY O POLITICKÉM DIALOGU A SPOLUPRÁCI PODEPSANÉ V ROCE 2003(Dopis pro předsednictví Andského společenství)Vážený pane předsedo,Evropské společenství děkuje předsednictví Andského společenství za jeho dopis ze dne 20. listopadu 2006 (značka GM-419/2006-15949), který se týkal vystoupení Venezuely z Andského společenství. Rovněž Vás informujeme, že jsme obdrželi nótu venezuelského ministerstva zahraničních věcí ze dne 18. prosince 2006 (nóta číslo 1652), která potvrzuje rovněž odstoupení Venezuely od dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a Andským společenstvím podepsané v Římě dne 15. prosince 2003.S ohledem na tyto dokumenty a právní nástroje, na které odkazují (zejména „Věc 145-AI-2005“ Soudního dvora Andského společenství) se Evropské společenství domnívá, že Venezuela již není stranou dohody o politickém dialogu a spolupráci podepsané v roce 2003.Evropské společenství proto navrhuje, aby se v dohodě zrušily odkazy na Venezuelu. Je tedy nutné provést následující úpravy:Na straně 1 se název dokumentu:„DOHODA O POLITICKÉM DIALOGU A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A ANDSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY (BOLÍVIÍ, KOLUMBIÍ, EKVÁDOREM, PERU A VENEZUELOU) NA STRANĚ DRUHÉ“mění takto:„DOHODA O POLITICKÉM DIALOGU A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A ANDSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY (BOLÍVIÍ, KOLUMBIÍ, EKVÁDOREM A PERU) NA STRANĚ DRUHÉ“Na straně 4 se zrušují slova „ VENEZUELSKÁ BOLÍVARIÁNSKÁ REPUBLIKA “.Na straně 65 se článek 59„Tato dohoda se vztahuje na území, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek, které jsou v ní stanovené, na jedné straně a na území Andského společenství a jeho členských států (Bolívie, Kolumbie, Ekvádoru, Peru a Venezuely) na straně druhé.“mění takto:„Tato dohoda se vztahuje na území, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek, které jsou v ní stanovené, na jedné straně a na území Andského společenství a jeho členských států (Bolívie, Kolumbie, Ekvádoru a Peru) na straně druhé.“Byl bych Vám vděčen, kdybyste potvrdil, zda Andské společenství souhlasí s výše uvedeným. V případě kladné odpovědi Evropské společenství navrhuje, aby dohoda o změnách měla podobu výměny dopisů.Vážený pane předsedo, přijměte prosím výraz mé hluboké úcty.Podpis:Předseda Rady Evropské unie


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Irelandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Ireland, 2011-2014

text:
      EVROPSKÁ KOMISE
                                     V Bruselu dne 7.6.2011
                                     SEK(2011) 809 v konečném znění
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Irska na rok 2011
                 a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Irska na období 2011–2014
               {SEK(2011) 716 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                               Doporučení pro
                                        DOPORUČENÍ RADY
                         k národnímu programu reforem Irska na rok 2011
                                     a pro vydání stanoviska Rady
                k aktualizovanému programu stability Irska na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala
           rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států1, které společně
           tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované
           hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
           a zaměstnanosti.
   (3)     Dne 7. prosince 2010 přijala Rada Evropské unie (EU) prováděcí rozhodnutí
           2011/77/EU o přiznání finanční pomoci Unie Irsku na období tří let podle ustanovení
           Smlouvy a nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení
   1
            Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                    2                                           CS
 ---pagebreak---         evropského mechanismu finanční stabilizace. Přiložené memorandum o porozumění,
        jež bylo podepsáno dne 16. prosince 2010, a první aktualizované memorandum
        stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, z nichž se při poskytnutí finanční
        pomoci vychází. Prováděcí rozhodnutí Rady bylo změněno dne 16. května 2011. První
        aktualizované memorandum o porozumění bylo podepsáno dne 18. května 2011.
   (4)  Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
        začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru
        ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa 2020.
   (5)  Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
        a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v
        návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se
        přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
        snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
        o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních
        opatření, jež budou součástí programů stability či konvergenčních programů
        a národních programů reforem.
   (6)  Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
        euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
        stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (7)  Irsko dne 29. dubna 2011 předložilo svůj aktualizovaný program stability 2011 pro
        období 2011–2015 a svůj národní program reforem na rok 2011. V zájmu zohlednění
        jejich vzájemných vazeb byly tyto programy posuzovány společně.
   (8)  Krize vyvolala výraznou opravu značných nevyvážeností, které se vyvinuly během
        předcházejících let rozmachu. Od roku 2007 do roku 2010 se reálný HDP snížil o
        12 % a zaměstnanost o téměř 13 %, zatímco nezaměstnanost se zvýšila ze 4,6 % v
        roce 2007 na 13,7 % v roce 2010. Krize také vedla k dramatickému zhoršení ve
        veřejných financích, takže míra schodku veřejných financí dosáhla dvoumístné úrovně
        v roce 2008 i v roce 2009. V roce 2010 dosáhl celkový schodek veřejných financí
        32,4 % HDP, včetně opatření na podporu finančního odvětví ve výši 20,5 % HDP.
        Poměr dluhu k HDP se zvýšil z 25 % v roce 2007 na 96 % v roce 2010.
   (9)  Provádění programu pomoci ze strany EU-MMF probíhá obecně podle plánu.
        Dohodnutá fiskální opatření byla provedena, fiskálního cíle na rok 2010 bylo dosaženo
        a fiskální výsledky v prvním čtvrtletí roku 2011 byly též v souladu s programovými
        cíli. Schodek veřejných financí v roce 2011 má podle prognózy zůstat pod
        programovým stropem, navzdory revizi směrem dolů v prognóze nominálního HDP v
        roce 2011. Bylo dosaženo významného pokroku v reformě bankovního systému a byly
        učiněny kroky k dosažení cílů strukturálních reforem.
   (10) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES)
        č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí
        rozpočtové projekce v programu, je realistický. Střednědobá rozpočtová strategie
        programu má dovést celkový schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 %
        HDP ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 3. prosince 2010. Program usiluje
        o dosažení schodku ve výši 10,0 % HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012, 7,2 %
        HDP v roce 2013, 4,7 % HDP v roce 2014 a 2,8 % HDP do konce programového
CS                                             3                                               CS
 ---pagebreak---           období v roce 2015. Tato cesta se opírá o konsolidační opatření v rozsahu 3,75 % HDP
          zavedená v rozpočtu na rok 2011 a o široká konsolidační opatření v rozsahu 5,75 %
          HDP v období 2012–14 a o další nespecifikované konsolidační úsilí v rozsahu více
          než 1 % HDP v roce 2015. Program stability znovu stanoví střednědobý cíl pro
          rozpočtovou pozici -0,5 % HDP, který v programovém období není dosažen. Je
          zřejmé, že Irsko je vystaveno vysokému riziku, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost
          veřejných financí. Dosažení dostatečných primárních přebytků ve střednědobém
          horizontu a další reformování irského systému sociálního zabezpečení jsou nutné ke
          zlepšení udržitelnosti veřejných financí.
   (11)   Irsko přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus, jež byly předloženy dne 3. května
          20112. Ty zahrnují konkrétní opatření k posílení konkurenceschopnosti včetně
          zreformování mechanismů tvorby mezd, otevření některých profesionálních služeb
          hospodářské soutěži, posílení výzkumu a inovací, posílení finanční stability, zejména
          pak mechanismů pro zvládání krizí, a zvýšení udržitelnosti veřejných financí pomocí
          střednědobého rozpočtového rámce, penzijní reformy a zvýšením věku pro odchod do
          důchodu.
   (12)   Komise posoudila program stability a národní program reforem včetně závazků
          v rámci Paktu euro plus.3 Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
          sociálně-hospodářskou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU,
          vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v
          Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU.
          Komise v této souvislosti podtrhuje naléhavost provedení plánovaných opatření
          k dosažení souladu s rozhodnutím Komise 2011/77/EU.
   (13)   Na základě tohoto posouzení a také s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne
          7. prosince 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada
          přezkoumala aktualizovaný program stability Irska z roku 2011 a své stanovisko4. S
          přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada také přezkoumala
          národní program reforem Irska,
   DOPORUČUJE, aby Irsko provedlo tato opatření:
   provést opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí 2011/77/EU o přiznání finanční podpory
   Unie Irsku ve znění rozhodnutí ze dne 16. května 2011 a dále specifikovaná v memorandu o
   porozumění ze dne 16. prosince 2010 a v aktualizovaném memorandu ze dne 18. května 2011.
   V[e] dne .
                                                      Za Radu
                                                      předseda / předsedkyně
   2
          Podrobnější informace o závazcích v rámci Paktu euro plus jsou k dispozici v dokumentu SEK(2011)
          716.
   3
          SEK(2011) 716.
   4
          Na něž odkazuje čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                      4                                                  CS