               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady dne 22. března 2018. Rada přijala dne 14. května 2018 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“).

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Španělsku pro rok 2018
                  5
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018
                  6
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Španělsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména značný objem zahraničního a vnitřního dluhu jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru nadále představuje v kontextu vysoké nezaměstnanosti slabinu přeshraničního významu. Díky přebytkům běžného účtu zaznamenaným od roku 2013, jež vycházejí ze strukturálních zlepšení výsledků obchodu, pokračuje obnovování vnější rovnováhy. Čisté vnější závazky však zůstávají vysoké. Vzhledem k příznivým podmínkám růstu pokračuje také snižování dluhu soukromého sektoru, ačkoli potřeba snižování páky přetrvává. Zdravější finanční sektor podporuje hospodářskou aktivitu. Navzdory silnému růstu nominálního HDP se veřejný dluh jako podíl na HDP snižuje jen pozvolna. Míra nezaměstnanosti nadále rychle klesala, ačkoli stále zůstává velmi vysoká a vysoký stupeň segmentace trhu práce brání rychlejšímu růstu produktivity práce. Po výrazném reformním úsilí v letech 2012–2015 je nyní pokrok v provádění doporučení slabší. Současná hospodářská situace skýtá vhodnou příležitost k realizaci potřebných budoucích reforem, aby byla španělská ekonomika odolnější a zvýšil se růst produktivity.

               (4)Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2018 Španělsko plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2018 v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 8. srpna 2016 o výzvě Španělsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, které je považováno za nezbytné pro nápravu situace nadměrného schodku
                  7
               .  Předpokládá se další zlepšování salda veřejných financí, jež má v roce 2021 dosáhnout přebytku 0,1 % HDP. Program stability z roku 2018 zahrnuje jednak všechna opatření obsažená v návrhu zákona o rozpočtu předloženém parlamentu dne 3. dubna, jednak dodatečná opatření oznámená na konci dubna. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability z roku 2018 neplánuje. V programu stability z roku 2018 se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2018 klesne na 97,0 %, v roce 2019 na 95,2 % a v roce 2021 na 89,1 %. Makroekonomické předpoklady programu jsou věrohodné. Plánované dosažení cílů celkového schodku státního rozpočtu se nadále odvíjí od solidního ekonomického výhledu a od veřejných výdajů rostoucích pomaleji než nominální HDP. Rizika pro dosažení fiskálních cílů souvisejí jednak se silnějším růstem příjmů a nižším růstem výdajů, než s jakými počítala prognóza Komise, jednak s možným naplněním dalších podmíněných závazků.

               (5)Dne 8. srpna 2016 vyzvala Rada Španělsko, aby do roku 2018 odstranilo nadměrný schodek a zejména aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 4,6 % HDP v roce 2016, 3,1 % HDP v roce 2017 a 2,2 % HDP v roce 2018. Toto zlepšení salda veřejných financí odpovídalo podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018. Španělsko vykázalo v roce 2017 celkový schodek státního rozpočtu ve výši 3,1 % HDP, jak vyžadovalo rozhodnutí Rady z 8. srpna 2016. Podle prognózy Komise z jara 2018 klesne celkový schodek státního rozpočtu v roce 2018 na 2,6 % HDP, což je o 0,4 % HDP více, než je cíl celkového schodku státního rozpočtu uvedený v programu stability z roku 2018 i cíl stanovený Radou. Ve srovnání s programem stability z roku 2018 Komise ve své prognóze předpovídá nižší růst veřejných příjmů a mírně vyšší výdaje. Podle prognózy Komise z jara 2018 se strukturální saldo nejprve v roce 2018 zhorší o 0,3 % HDP v souvislosti s opatřeními zvyšujícími schodek zahrnutými v návrhu zákona o rozpočtu na rok 2018, který byl dne 3. dubna předložen parlamentu, poté se v roce 2019 mírně zlepší. Neočekává se tedy, že by bylo fiskální úsilí v roce 2018, ani kumulativní úsilí za léta 2016–2018 zajištěno. I když hospodářský růst přispívá ke snižování schodku, nevyužívá se ke strukturálnímu posílení veřejných financí. Komise proto ve svém stanovisku k aktualizovanému návrhu rozpočtového plánu Španělska dospěla k závěru, že plán je obecně v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, jelikož podle prognózy Komise na rok 2018 bude nadměrný schodek včas napraven, i když je expanzivní.

               (6)Pokud by v roce 2019 bylo dosaženo včasné a trvalé nápravy nadměrného schodku, vztahovala by se na Španělsko preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vzhledem k poměru veřejného dluhu k HDP Španělska, jenž převyšuje 60 %, a k předpokládané pozitivní mezeře výstupu ve výši 2,3 % HDP, by měly nominální čisté primární výdaje sektoru vládních institucí
                  8
                v roce 2019 klesnout alespoň o 0,3 %, což je v souladu se strukturální korekcí ve výši 1,0 % HDP, jež vychází z matice požadavků v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň existují náznaky, že jsou podhodnoceny nevyužité kapacity v ekonomice. Španělsko by v roce 2019 mělo nadále vykazovat jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v EU, což bude zejména v soukromém sektoru mírnit mzdové tlaky, inflace naopak zůstane hluboko pod 2 %. To poukazuje na přetrvávající útlum na trhu práce. Komise nadto v posouzení hodnověrnosti mezery výstupu konstatuje, že odhady této mezery vypracované podle společně dohodnuté metodiky jsou sice hodnověrné, ale podle posouzení existuje pro Španělsko, pokud jde o mezeru výstupu, široká škála věrohodných odhadů. Na tomto základě se roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, jež odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 0,6 %, jeví jako přiměřená. Podle jarní prognózy Komise existuje při nezměněné politice v roce 2019 riziko výrazné odchylky od požadované fiskální korekce. Navíc se nepředpokládá, že Španělsko v roce 2019 dodrží požadavky přechodného pravidla pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Španělsko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2018 a že od roku 2019 by měla být přijata nezbytná opatření, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Případné neočekávané příjmy by bylo rozumné použít k dalšímu snižování míry veřejného zadlužení.

               (7)Rada také v srpnu 2016 vyzvala Španělsko k přijetí opatření, která zlepší jeho fiskální rámec, a to za účelem zvýšení automatičnosti mechanismů k prevenci a nápravě odchylek od fiskálních cílů a posílení přínosu pravidla o výdajích, které je zakotveno v zákoně o stabilitě, pro fiskální konsolidaci. Program stability z roku 2018 však plány na posílení pravidla o vnitrostátních výdajích neobsahuje. Rovněž neobsahuje opatření, jež by zákonem posilovala automatičnost nápravných a preventivních mechanismů. Rada rovněž vyzvala Španělsko k přijetí opatření, jež zlepší rámec politiky pro zadávání veřejných zakázek. Španělsko učinilo pokrok přijetím nového zákona o veřejných zakázkách v listopadu 2017. Nový předpis však může zlepšit účinnost a transparentnost zadávání veřejných zakázek pouze tehdy, bude-li rychle a ambiciózně proveden tím, že bude zřízena nová řídící struktura a budou posíleny kontrolní mechanismy zadávacích řízení na všech úrovních veřejné správy. Zejména připravovaná národní strategie pro zadávání veřejných zakázek by měla specifikovat kontroly ex ante a ex post, které budou provádět nové struktury. V červnu 2017 vláda pověřila nezávislý fiskální orgán přezkumem výdajů u vybraných dotací veřejného sektoru. Komise sleduje provádění tohoto přezkumu, jenž by měl být dokončen počátkem roku 2019.

               (8)Dne 27. dubna 2018 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (9)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  9
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (10)Zaměstnanost ve Španělsku pokračovala v rychlém růstu podporovaném účinky dřívějších reforem trhu práce a zpomalením růstu mezd. Nezaměstnanost nadále klesá, avšak její míra je stále výrazně vyšší, než byla před krizí, a patří mezi nejvyšší v EU. To má za následek značný nevyužitý dovednostní potenciál zejména mladých nezaměstnaných lidí. Podíl nezaměstnaných osob, které jsou bez práce déle než jeden rok, se snižuje, ale stále představuje téměř polovinu všech nezaměstnaných. Španělsko přijalo soubor politických iniciativ, jež mají jednak rozšířit individuální podporu dlouhodobě nezaměstnaným, jednak pomoci mladým lidem vstoupit na trh práce a zvýšit jejich zaměstnatelnost, a to zejména zvýšením počtu příjemců záruk pro mladé lidi. Účinnost těchto opatření závisí rovněž na kapacitě regionálních veřejných služeb zaměstnanosti a sociálních služeb poskytovat uchazečům o zaměstnání individualizovanou podporu, což je oblast, která se zlepšuje jen pomalu. Existuje rovněž prostor pro širší spolupráci se zaměstnavateli, v jejímž rámci by se zvýšil podíl volných pracovních míst spravovaných službami zaměstnanosti, zlepšilo by se vytváření profilů uchazečů o zaměstnání, které by více odpovídaly potřebám zaměstnavatelů. Zároveň by nemělo polevovat úsilí o lepší koordinaci služeb zaměstnanosti a sociálních služeb, u nichž došlo v roce 2017 k určitému pokroku.

               (11)Podíl zaměstnanců s pracovní smlouvou na dobu určitou patří mezi nejvyšší v EU, týká se to většinou mladých lidí a pracovníků s nízkou kvalifikací. Smlouvy na dobu určitou jsou často krátkodobé a jen zřídka představují odrazový můstek k pracovnímu poměru na dobu neurčitou. Jejich rozšířené používání, a to i v odvětvích, na která nepřipadá tolik sezónních či cyklických činností, může bránit rychlejšímu růstu produktivity a často se pojí s nižšími nároky na sociální dávky a vyšším rizikem chudoby. Třebaže procentní podíl smluv na dobu neurčitou v rámci čistého růstu zaměstnanosti za poslední dva roky vzrostl, je zapotřebí dalších opatření, jež by motivovala k přechodu ze smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou. Systém pobídek k přijímání pracovníků je nadále fragmentovaný a nezaměřuje se účinným způsobem na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Španělsko přijalo plán na snížení využívání smluv na dobu určitou ve veřejném sektoru, jeho provádění však teprve začalo a musí se zrychlit, aby byl splněn cíl 8 % stanovený pro rok 2019. Posílené kapacity a vyšší efektivita inspektorátů práce v boji proti zneužívání smluv na dobu určitou sice vedly ke zvýšení počtu smluv, jež byly změněny na trvalý pracovní poměr, nezdá se však, že by zaměstnavatelé od rozsáhlého využívání dočasných smluv upouštěli. Třístranná jednání u kulatého stolu ohledně kvality pracovních míst, jež byla zahájena na počátku roku 2017, zatím nevyústila v konkrétní návrhy. Sociální partneři se v poslední době zapojují do navrhování politik více, ale stále existuje prostor pro další zlepšení.

               (12)Hospodářský růst a tvorba pracovních míst napomáhají snižovat příjmovou nerovnost a podíl lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, který však nadále převyšuje průměr EU. Chudoba pracujících představuje problém zejména v domácnostech, jejichž členové jsou zaměstnáni na dobu určitou nebo na částečný úvazek. Míra dětské chudoby zůstává i přes svůj pokles nadále velmi vysoká. Dopad sociálních transferů (kromě důchodů) na snižování chudoby je pod průměrem EU a klesá. Systémy zaručeného minimálního příjmu se vyznačují velkými regionálními rozdíly v podmínkách přístupu a fragmentací četných celostátních systémů, jež jsou zaměřeny na různé skupiny uchazečů o zaměstnání a které řídí různé správní orgány. V důsledku toho řada lidí v nouzi podporu nedostává. Na nedávnou studii, jež posuzovala účinnost celostátních a regionálních systémů zaručeného minimálního příjmu, stále nenavázal žádný akční plán. Spuštění systému průkazů sociálního zabezpečení by mělo zajistit transparentnější poskytování sociálních dávek a snazší účast na souvisejících aktivačních opatřeních, avšak nedostatky stávajících systémů se tím přímo nevyřeší. Účinnost rodinných dávek je rovněž nízká a jejich poskytování je nerovnoměrné. Španělský důchodový systém hraje důležitou roli při zachování kvality života starších lidí, kteří jsou tak chudobou ohroženi podstatně méně než mladší generace. V poměru ke mzdám patří současné důchody mezi nejvyšší v EU. Podle prognóz uvedených v připravované zprávě o stárnutí a zpráva o přiměřenosti důchodů z roku 2018
                  11
                pomohly reformy z let 2011 a 2013 zajistit dlouhodobou udržitelnost a relativní přiměřenost důchodů. Zvýšení důchodů a odklad faktoru udržitelnosti navržený během přijímání návrhu rozpočtu na rok 2018 však vyvolávají pochybnosti o vůli k těmto reformám. Zároveň tyto reformy neřeší hlavní problém týkající se přiměřenosti příjmů budoucích důchodců, který souvisí spíše s vysokou nezaměstnaností a segmentací na trhu práce.

               (13)Produktivita španělských podniků by se mohla zvýšit, pokud by byly odstraněny nedostatky v jejich inovační kapacitě. Inovační výkonnost a růst produktivity brzdí trvale nízká úroveň investic do výzkumu a vývoje, kvůli čemuž se velmi pravděpodobně nepodaří dosáhnout národního cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020 ve výši 2 %. Tuto tendenci posiluje i nízká a dále klesající míra plnění veřejného rozpočtu na výzkum a vývoj. I přes efektivnější řízení národní politiky v oblasti výzkumu a inovací, částečně díky nové státní agentuře pro výzkum, je koordinace politik na celostátní a regionální úrovni při koncipování, provádění a hodnocení této politiky i nadále slabá. Rozvoj kultury hodnocení, jež by spočívala v systematickém posuzování účinnosti politik a programů podpory, by umožnil získat poznatky v rámci této politiky a vytvořil synergie na všech úrovních veřejné správy.

               (14)Důvodem omezené inovační kapacity španělských podniků je rovněž nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, což má negativní dopad na dlouhodobý potenciál růstu produktivity. Nedostatečná kvalifikace i překvalifikovanost v zaměstnání jsou ve Španělsku značně rozšířené. Přestože se za poslední desetiletí výrazně snížila míra předčasných odchodů ze vzdělávání, stále značně převyšuje průměr EU. Velmi se – stejně jako výsledky vzdělávání – liší region od regionu a může mít dopad na rovnost příležitostí. Programy zaměřené na řešení těchto rozdílů měly dosud velmi omezené účinky. Národní sociální a politický pakt o vzdělávání, jehož cílem je důkladná reforma vzdělávacího systému, se stále nachází ve fázi vyjednávání. Profesní rozvoj učitelů by mezitím mělo podpořit snížení počtu pracovních smluv na dobu určitou a zvýšení zdrojů na jejich odbornou přípravu. Zároveň je zejména pro absolventy terciárního vzdělávání obtížné nalézt adekvátní a stabilní pracovní místa na trhu práce. Přístup mladých absolventů na trh práce by mohla podpořit větší spolupráce mezi vzdělávacími institucemi a podniky, jež by firmám zajišťovala dovednosti, jež potřebují pro posílení své inovační kapacity. V této souvislosti návrh nové národní digitální strategie uznává potřebu zlepšit digitální dovednosti. Výzvy souvisejí s malým počtem odborníků na informační a komunikační technologie, jakož i s podporou role vzdělávacího systému při rozvíjení digitálních dovedností. Rekvalifikace pracovníků v oblasti digitálních dovedností by rovněž umožnila španělským podnikům zachovat si konkurenceschopnost ve stále více digitalizované ekonomice.

               (15)Na omezený růst produktivity mají dopad i rozdíly v regulaci podnikatelského prostředí. V současném kontextu mají rozdíly v regulaci a omezení v podnikatelském prostředí za následek zachování vysokých přirážek, snížení geografické mobility podniků a pracovníků a zpomalení růstu produktivity. Zákon o jednotnosti trhu, který má tento problém řešit, byl proveden pouze částečně. Je třeba lépe sledovat provádění zákona na regionální a místní úrovni a posílit roli meziodvětvových konferencí. Zákon zavedl zásadu, že splnění určitých požadavků v jedné části území by umožnilo podnikům působit na celém území. Ústavní soud ve svých několika rozsudcích z roku 2017 tuto zásadu prohlásil za neplatnou, pokud neexistují společné či rovnocenné minimální normy pro přístup k hospodářské činnosti nebo její výkon. Cíle zákona by s ohledem na tyto rozsudky mohlo pomoci splnit zavedení soudržných společných či rovnocenných norem po celém území. Kromě toho by se měla ve všech fázích provádění zlepšit spolupráce mezi orgány na různých úrovních veřejné správy, aby bylo možné účinněji řešit negativní dopady fragmentace na podniky. Dále je třeba zrychlit a dokončit práci výboru pro zlepšování právní úpravy, který byl zřízen s cílem zajistit soulad právních předpisů s acquis EU v oblasti služeb. Na omezení, jež se týkají určitých regulovaných povolání, např. stavebních inženýrů a architektů, poukazoval i balíček předpisů v oblasti služeb přijatý v lednu 2017; žádná konkrétní opatření, která by tato omezení řešila, však nebyla doposud přijata
                  12
               .

               (16)V obecnější rovině by zlepšení kvality institucí mohlo zvýšit důvěru ve španělské hospodářství a posílit účinek opatření přijatých za účelem zvýšení růstu produktivity. Pokroku bylo dosaženo ohledně transparentnosti financování politických stran, majetkových přiznání a střetu zájmů. Podnikatelské prostředí profitovalo rovněž z pokroku v boji proti korupci, ačkoli v této oblasti přetrvávají obavy. Rovněž se zlepšilo vnímání nezávislosti soudnictví mezi občany a podniky. Vynakládá se úsilí o další zlepšení účinnosti soudnictví a mělo by se v něm pokračovat. I když se v této široké oblasti mírně pokročilo, úkol posilovat důvěru v instituce na všech úrovních veřejné správy zůstává.

               (17)Další posílení dopravní, energetické a vodní infrastruktury by podpořilo územní soudržnost, lepší integraci na společném trhu a růst produktivity. Přeshraniční dopravní a energetická spojení i vodní infrastruktura se potýká s nedostatkem investic. Více lze využívat osobní i nákladní železniční infrastrukturu. Lepšímu železničnímu spojení zásadním způsobem brání rozdílný rozchod kolejí ve Španělsku, Portugalsku a Francii, i když nedávno byly dokončeny nové úseky, na nichž je použit mezinárodně rozšířený standardní rozchod kolejí. Nedostatky byly rovněž zjištěny v nákladních železničních spojeních mezi hlavními přístavy na pobřeží Atlantiku a Středozemního moře a průmyslovými oblastmi ve vnitrozemí. Nedostatečné propojení rovněž brání užší integraci v rámci trhů EU s elektřinou a plynem. Zapotřebí jsou další investice do infrastruktury, které by vylepšily vodní hospodářství, například v oblasti čištění odpadních vod, omezení úniků vody z vodovodních sítí a zásobování vodou. To by pro Španělsko znamenalo environmentální, hospodářské a sociální přínosy.

               (18)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  13
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení Španělsku č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Španělsku v období 2018–2019:

               1.Zajistit dodržování rozhodnutí Rady ze dne 8. srpna 2016 o výzvě v rámci postupu při nadměrném schodku, mimo jiné prostřednictvím opatření na prosazování fiskálního rámce a rámce pro zadávání veřejných zakázek na všech úrovních veřejné správy. Poté zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Použít neočekávané příjmy k rychlejšímu snižování míry veřejného zadlužení.

               2.Zajistit, aby služby zaměstnanosti a sociální služby měly kapacitu poskytovat účinnou podporu uchazečům o zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím lepší spolupráce se zaměstnavateli. Podpořit přechod na smlouvy na dobu neurčitou. Zlepšit podporu rodin a odstranit mezery v pokrytí v rámci systémů zaručeného minimálního příjmu zjednodušením soustavy celostátních systémů a snížením rozdílů v podmínkách přístupu k regionálním systémům. Snížit míru předčasných odchodů ze vzdělávání a regionální rozdíly ve výsledcích vzdělávání, zejména lepší podporou studentů a učitelů.

               3.Zvýšit veřejné investice do výzkumu a inovací a systematicky hodnotit politiky podpory v této oblasti, aby byla zajištěna jejich účinnost. Posílit spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a podniky s cílem zmírnit stávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Pokročit v provádění zákona o jednotnosti trhu tím, že se zajistí, aby pravidla upravující přístup k hospodářské činnosti a její výkon, zejména v případě služeb, byla na všech úrovních veřejné správy v souladu se zásadami tohoto zákona, a tím, že se zlepší spolupráce mezi správními orgány.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Úř. věst. L 148, 10.6.2017, s. 38.

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Španělskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Evropská komise (2018), Pension Adequacy Report: current and future income adequacy in old age in the EU, Volume I and Volume II (Zpráva o přiměřenosti důchodů z roku 2018: současná a budoucí přiměřenost příjmů ve stáří v EU, svazek I a svazek II), společná zpráva vypracovaná Výborem pro sociální ochranu a Evropskou komisí (GŘ EMPL), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání s Kapverdami o uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kapverdami o partnerství v odvětví rybolovu
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Komise navrhuje sjednat nový protokol k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (SFPA) uzavřené s Kapverdskou republikou, který bude splňovat požadavky loďstva Unie a bude v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a Kapverdami byla uzavřena dne 30. prosince 2006
                     1
                  . Stávající čtyřletý protokol
                     2
                   k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu vstoupil v platnost dnem 23. prosince 2014 a jeho platnost skončí dnem 22. prosince 2018. Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel. Roční finanční příspěvek z veřejných zdrojů EU splatný Kapverdám činí během prvních dvou let 550 000 EUR, z čehož 275 000 EUR je vyčleněno na odvětvovou podporu, a 500 000 EUR během posledních dvou let, z čehož je na odvětvovou podporu vyčleněno 250 000 EUR.

               Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Kapverdami stanoví rybolovná práva na tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla ze tří členských států (Španělska, Francie a Portugalska). Evropská unie má již rozvinutou síť dvoustranných dohod SFPA v západní Africe, a to s Marokem, Mauritánií, Svatým Tomášem a Princovým ostrovem, Senegalem, Libérií a Pobřežím slonoviny.

                  Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo unijní vody zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Kromě toho podporují vědeckou spolupráci mezi EU a jejími partnery a podporují transparentnost a udržitelnost s cílem zlepšit řízení rybolovných zdrojů. Povzbuzují rovněž řízení tím, že prosazují sledování a kontroly činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a dohled nad nimi a poskytují finanční prostředky na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a přispívají k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu posilují postavení Evropské unie v mezinárodních a regionálních rybářských organizacích, zejména v Mezinárodní komisi pro ochranu tuňáků v Atlantiku, což je orgán zřízený podle mezinárodního práva za účelem zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů v tomto regionu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o novém protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Kapverdami je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k africkým, karibským a tichomořským zemím, a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

                  Navzdory svému velmi lokálnímu měřítku doplní dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přístup vytyčený v novém rámci pro migrační partnerství
                     3
                   a vytvořením hospodářské činnosti v oblasti rybolovu přispěje k řešení příčin emigrace z Kapverd.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, článku 218, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na toto doporučení, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Tento nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  V letech 2017–2018 provedla Komise hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Kapverdami, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou uvedeny v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví lovu tuňáka v EU má o rybolov ve vodách Kapverd velký zájem a že obnovení protokolu by pomohlo posílit sledování, kontrolu a dohled a přispělo by ke zlepšení řízení rybolovu v regionu. Z hodnocení vyplynulo, že obnovení protokolu by bylo prospěšné i pro Kapverdy s ohledem na vysoký finanční příspěvek vyplacený podle protokolu.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení byly konzultovány členské státy, zástupci odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i správa rybolovu a občanská společnost Kapverd. Konzultace se konaly také v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na toto doporučení.

               •Základní práva

                  Ve směrnicích pro jednání navržených v příloze tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání. Ve směrnicích se rovněž doporučuje zahrnout do jednání ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nový protokol bude vyžadovat, aby byl Kapverdám vyplacen finanční příspěvek, který je slučitelný s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020, zejména pokud jde o příděly do rozpočtové položky na dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervní položky na protokoly nevstoupivší v platnost na počátku roku
                  4
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve druhém čtvrtletí roku 2018.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nového protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu s Kapverdami,

                  – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

                  – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  – Rada schválila směrnice pro jednání, které tvoří přílohu tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání s Kapverdami o uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kapverdami o partnerství v odvětví rybolovu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               za účelem uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kapverdami o partnerství v odvětví rybolovu, by měla být s Kapverdami zahájena jednání,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se tímto zmocňuje zahájit jednání za účelem uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kapverdami o partnerství v odvětví rybolovu.

               Článek 2

               Jednání se povedou za konzultace s Pracovní skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku a na základě směrnic pro jednání poskytnutých Radou, které jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 36.

                     (2)

                        Úř. věst. L 369, 24.12.2014, s. 3.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 7.6.2016.

                     (4)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání s Kapverdami o uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kapverdami o partnerství v odvětví rybolovu
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání s ohledem na uzavření nového protokolu mezi Evropskou unií a Kapverdami

               –Cílem jednání je obnovení protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Kapverdami v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit novým protokolem vzájemné výhody pro EU a Kapverdy jsou cíle jednání Komise založeny na těchto zásadách:

               ·zajištění přístupu do rybolovné oblasti Kapverd a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU, na jejichž základě budou moci v uvedené oblasti lovit, což mimo jiné přispěje k zachování sítě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu (dále jen „RFMO“) s cílem zajistit udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti by se měly zaměřovat výhradně na dostupné zdroje s přihlédnutím k rybolovné kapacitě místního loďstva a zvláštní pozornost je třeba věnovat vysoce stěhovavé povaze některých z dotčených populací,

               ·získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, s přihlédnutím k činnosti loďstva EU v regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a sledování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, jakož i podporu tvorby pracovních míst, jež přispěje mimo jiné k řešení hlavních příčin emigrace z Kapverd,

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad,

               ·zahrnutí ustanovení o preferenčním přístupu loďstva EU do rybolovné oblasti Kapverd a o uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva.

               –Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností, měl by nový protokol obsahovat ustanovení o prozatímním uplatňování.

               –Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva podle kategorií, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení a

               ·priority a mechanismy pro účinné provádění odvětvové podpory a její pravidelné sledování.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2008/713/ES o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se zrušuje rozhodnutí 2008/713/ES o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada dne 8. července 2008 na základě doporučení Komise rozhodnutím Rady 2008/713/ES v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek
                  1
               . Rada konstatovala, že v souladu s údaji o postupu při nadměrném schodku oznámenými orgány Spojeného království v březnu 2008 měl dle očekávání celkový plánovaný schodek veřejných financí ve Spojeném království v roce 2008–2009 dosáhnout 3,2 % HDP, a překročit tak referenční hodnotu 3 % HDP.  Očekávalo se, že politické prohlášení ze dne 13. května o snížení daně z příjmů fyzických osob v roce 2008–2009, vydané po zveřejnění rozpočtu z března 2008, plánovaný schodek v uvedeném rozpočtovém roce dále zvýší. Ve spojení s prognózou Komise z jara 2008 to znamenalo schodek ve výši 3,5 % HDP v roce 2008–2009. Nadměrný schodek rovněž nebyl považován za dočasný, neboť prognóza Komise při zachování stávajících politik odhadovala schodek v roce 2009–2010 ve výši 3,3 % HDP. Rada dále konstatovala, že míra veřejného zadlužení zůstává hluboce pod referenční hodnotou 60 %, ačkoli měla podle předpovědí do roku 2009–2010 stoupat.

               (2)Téhož dne vydala Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Spojenému království doporučení, aby nejpozději do rozpočtového roku 2009–2010 nadměrný schodek odstranilo. Rada rovněž stanovila, že účinná opatření mají být přijata do 8. ledna 2009.

               (3)Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy rozhodla, že Spojené království nepřijalo v reakci na její doporučení ze dne 8. července 2008 účinná opatření
                  2
               .

               (4)Rada uznala, že stav rozpočtu Spojeného království v roce 2009–2010 byl výsledkem provádění opatření ve výši přibližně 1,5 % HDP, což byla přiměřená reakce na Plán evropské hospodářské obnovy, a volného působení automatických stabilizátorů, a vydala dne 2. prosince 2009 revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, v němž doporučila, aby Spojené království ukončilo stav nadměrného schodku do roku 2014–2015. Za účelem věrohodného a udržitelného snížení schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP bylo Spojenému království konkrétně doporučeno, aby zajistilo průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1¾ %  HDP mezi lety 2010–2011 a 2014–2015. Rada ve svém doporučení ze dne 2. prosince 2009 stanovila lhůtu 2. června 2010, do níž měla být v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 přijata účinná opatření.

               (5)Dne 6. července 2010 dospěla Komise k závěru, že podle prognózy Komise z jara 2010 Spojené království přijalo účinná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy.

               (6)Dne 19. června 2015 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy rozhodla, že Spojené království nepřijalo v reakci na její doporučení ze dne 2. prosince 2009 účinná opatření
                  3
               . Rada dále konstatovala, že v důsledku celosvětové hospodářské a finanční krize v období let 2008 a 2009, která ovlivnila i veřejné finance, zaznamenalo Spojené království značný pokles růstu reálného HDP. Spojené království následně provedlo plán konsolidace a schodek veřejných financí, vyjádřený v procentech HDP, v období mezi rozpočtovými lety 2009–2010 and 2014–2015 každoročně klesal. Míra veřejného zadlužení se oproti tomu během tohoto období dále zvyšovala, což bylo způsobeno především zhoršením celkového schodku vládního sektoru, ale také intervencemi do finančního sektoru. Rada dospěla k závěru, že Spojené království i přes zavedení a provedení plánu fiskální konsolidace neukončilo do období 2014–2015 stav nadměrného schodku. Spojené království navíc nedodrželo průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1¾ % HDP, jež bylo Radou doporučeno 2. prosince 2009.

               (7)Téhož dne adresovala Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Spojenému království doporučení, aby nejpozději do rozpočtového roku 2016–2017 nadměrný schodek napravilo. Konkrétně mělo Spojené království v roce 2015–2016 dle doporučení dosáhnout celkového schodku ve výši 4,1 % HDP a v roce 2016–2017 ve výši 2,7 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 mělo odpovídat zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP v roce 2015–2016 a 1,1 % HDP v roce 2016–2017.

               (8)Komise dne 16. listopadu 2015 dospěla k závěru, že Spojené království přijalo účinná opatření k odstranění nadměrného schodku do rozpočtového roku 2016–2017 dle doporučení Rady ze dne 19. června 2015.

               (9)Podle článku 4 Protokolu č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU, poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování uvedeného protokolu mají členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009
                  4
               .

               (10)Rada přijímá rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě
                  5
               .

               (11)Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 podle konvergenčního programu na rok 2017, na základě údajů oznámených Spojeným královstvím v září 2017 a podle prognózy Komise z podzimu 2017 jsou oprávněné následující závěry:

               –Spojené království v posledních letech splnilo doporučené cíle schodku veřejných financí. Po dosažení nejvyšší hodnoty 10 % HDP v roce 2009–2010 sledoval nominální schodek veřejných financí trvale sestupný trend, kdy v roce 2015–2016 klesl na 4 % a v roce 2016–2017 na 2,3 %, v souladu s doporučením Rady ze dne 19. června 2015. Fiskální konsolidace provedená v tomto období byla převážně založena na výdajích, kdy celkové běžné výdaje poklesly z  42,9 % HDP v roce 2009–2010 na 38 % HDP v roce 2016–2017. Přispěl k tomu také nárůst příjmů vládních institucí z 37,4 % HDP v roce 2009–2010 na 38,6 % HDP v roce 2016–2017, byť v menší míře.

               –Konvergenční program z roku 2016–2017, který orgány Spojeného království předložily 27. srpna 2017 a který se vztahoval na období let 2016–2017 až 2021–2022, předpokládal, že se schodek veřejných financí v roce 2017–2018 zvýší na 2,8 % a následně v roce 2018–2019 klesne na 1,9 %. Tato prognóza vycházela z plánového schodku veřejných financí ve výši 2,7 % v roce 2016–2017, v souladu s údaji o postupu při nadměrném schodku oznámenými orgány Spojeného království v březnu 2017. Od předložení konvergenčního programu Národní statistický úřad (ONS) svůj odhad schodku veřejných financí v roce 2016–2017 revidoval směrem dolů na 2,3 % HDP. Třebaže orgány Spojeného království následně nezveřejnily aktualizovanou prognózu schodku veřejných financí, prognóza Komise z podzimu 2017 předpokládá schodky ve výši 2,5 % v roce 2017–2018, 1,8 % v roce 2018–2019 a 1,3 % v roce 2019–2020, za předpokladu nezměněné politiky. V horizontu prognózy má tedy schodek zůstat pod referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

               –Podle své prognózy z podzimu 2017 Komise odhaduje, že strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financi bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se v období mezi rozpočtovými roky 2008–2009 a 2016–2017 zlepšilo o 3,2 % HDP.

               –Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se ve Spojeném království od doby, kdy Rada dne 8. července 2008 rozhodla, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek, výrazně zvýšil. Míra veřejného zadlužení se zvýšila z 41 % HDP v roce 2007–2008 na 86,8 % v roce 2016–2017, odrážejíc vyšší nominální schodky veřejných financí a také intervence do finančního sektoru v tomto období. Podle prognózy Komise z podzimu 2017 měl poměr dluhu k HDP dosáhnout nejvyšší hodnoty v roce 2016–2017 a postupně klesat na 82,9 % HDP v roce 2019–2020.

               (12)V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě odstraněn.

               (13)Podle názoru Rady byl nadměrný schodek ve Spojeném království odstraněn, a proto je nutné zrušit rozhodnutí 2008/713/ES.

               (14)Počínaje rokem 2017–2018, což je rozpočtový rok následující po odstranění nadměrného schodku, podléhá Spojené království preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého minimálního střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení výdajového kritéria a dodržení kritéria dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek ve Spojeném království byl odstraněn.

               Článek 2

               Rozhodnutí 2008/713/ES se zrušuje.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 2008/713/ES ze dne 8. července 2008 o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království (Úř. věst. L 238, 5.9.2008, s. 5).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady 2009/409/ES ze dne 27. dubna 2009, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy stanoví, zda Spojené království přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 8. července 2008 v souladu s čl. 104 odst. 7 (Úř. věst. L 132, 29.5.2009, s. 11).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 2015/1098 ze dne 19. června 2015, kterým se stanoví, že Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009 (Úř. věst. L 180, 8.7.2015, s. 1).

                     (4)

                        Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        V souladu s dokumentem „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3. září 2012. Viz
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            jehož cílem je zajistit nápravu zjištěného významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
            {SWD(2017) 603 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               jehož cílem je zajistit nápravu zjištěného významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. června 2017 Rada rozhodla podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), že v Rumunsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a Rumunsku doporučila, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  2
                nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP
                  3
               . Rumunsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco by opatření k rozpočtové konsolidaci měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada rozhodla, aby jí Rumunsko ve lhůtě do 15. října 2017 podalo zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na její doporučení.

               (2)Dne 11. července 2017 doporučila Rada Rumunsku, aby v roce 2017 zajistilo plnění jejího doporučení ze dne 16. června 2017 k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
                  4
               . Pro rok 2018 bylo Rumunsku doporučeno vynaložit značné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, aby dosáhlo další korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP. Podle korekční matice společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu tato korekce znamenala požadavek, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí v roce 2018 nepřesáhla 4,3 %. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP.

               (3)Komise ve dnech 26. a 27. září 2017 uskutečnila v Rumunsku posílenou kontrolní misi pro účely sledování na místě podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97. O svých zjištěních podala dne 24. října 2017 zprávu Radě a zároveň je poté, co předala předběžná zjištění orgánům Rumunska, zveřejnila.

               (4)V reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017 předložily rumunské orgány dne 13. října 2017 zprávu o účinných opatřeních. S ohledem na informace, které rumunské orgány v této zprávě o přijatých opatřeních uvedly, a s ohledem na celkové posouzení vycházející z prognózy z podzimu 2017 Rada dne [XX] rozhodla, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017.

               (5)Rumunsko vykazuje procyklickou fiskální politiku, přičemž má vysoký hospodářský růst a kladnou mezeru výstupu. Odhaduje se, že strukturální saldo se v roce 2017 odchýlí od střednědobého rozpočtového cíle o 2,3 % HDP. S ohledem na neexistenci účinných opatření je zapotřebí Rumunsku adresovat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 SFEU o vhodných opatřeních, která mají být přijata.

               (6)Na základě prognózy Komise z podzimu 2017 ohledně mezery výstupu je hospodářská situace Rumunska v roce 2017 a 2018 standardní. Míra veřejného zadlužení v Rumunsku nedosahuje prahové hodnoty 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a korekční matici společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, činí 0,5 % HDP.

               (7)Komise předpokládá, že se strukturální schodek Rumunska v roce 2017 zvýší o 1,1 % HDP, přičemž doporučení Rady ze dne 16. června 2017 požadovalo strukturální pokles alespoň ve výši 0,5 % HDP. Navíc se předpokládá, že Rumunsko bude v roce 2017 nadále vykazovat schodek veřejných financí na úrovni referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, a podle předpovědi Komise z podzimu 2017 tuto hodnotu v roce 2018 významně převýší.

               (8)Strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP vyplývající z doporučení Rady ze dne 11. července 2017 by mělo doplnit dodatečné úsilí nezbytné k tomu, aby se Rumunsko po propadech v letech 2016 a 2017 dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů. Další úsilí o snížení schodku o 0,3 % HDP se s ohledem na rozsah závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle jeví jako dostatečné a zrychlí korekci požadovanou k dosažení tohoto cíle. Požadované zlepšení strukturálního salda o 0,8 % HDP v roce 2018 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která v roce 2018 nepřekročí 3,3 %.

               (9)Komise ve své prognóze z podzimu 2017 předpokládá, že v roce 2018 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 1 %. S ohledem na požadované strukturální zlepšení na úrovni 0,8 % HDP v roce 2018 je proto zapotřebí, aby byla přijata strukturální opatření v celkové výši 1,8 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem pro rok 2018 uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2017.

               (10)Komise ve své prognóze z podzimu 2017 předpokládá v roce 2018 schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Požadovaná strukturální korekce na úrovni 0,8 % HDP ve srovnání s předpokládaným výsledkem za rok 2017 by rovněž zajistila, že Rumunsko v roce 2018 bez problému dodrží prahovou hodnotu pro schodek veřejných financí ve výši 3 % HDP.

               (11)Požadavky pro rok 2018 uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené ve fiskálním doporučení, které bylo součástí doporučení Rady ze dne 11. července 2017 určeného Rumunsku.

               (12)Rumunsko by mělo do 15. dubna 2018 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, třeba v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

               (13)Je vhodné toto doporučení zveřejnit,

               DOPORUČUJE:

               ABY RUMUNSKO

               1)přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 %, což v daném roce odpovídá roční strukturální korekci ve výši nejméně 0,8 % HDP, a tím se dostalo na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

               2)ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

               3)podalo Radě do 15. dubna 2018 zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení.

               Toto doporučení je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (3)

                        Doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1).

                     (4)

                        Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017 (Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 98).