title: ES: Doporučení Komise (ES) ze dne 2. března 2005 o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2005 dle směrnice Rady 95/53/ES (Text s významem pro EHP)

text:
               9.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 62/22

         DOPORUČENÍ KOMISE (ES)
   ze dne 2. března 2005
   o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2005 dle směrnice Rady 95/53/ES
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/187/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 95/53/ES ze dne 25. října 1995, kterou se stanoví zásady organizace úředních kontrol v oblasti výživy zvířat (1), a zejména na čl. 22 odst. 3 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V roce 2004 členské státy poukázaly na některé otázky, na které by se měl zaměřit koordinovaný program kontrol, jenž má být prováděn v roce 2005.

               (2)

               Ačkoli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (2) stanoví maximální obsahy aflatoxinu B1 v krmivech, pro ostatní mykotoxiny, jako je např. ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol a fumonisiny, neexistují žádné předpisy Společenství. Údaje užitečné pro vyhodnocení situace za účelem vývoje právních předpisů by mohl poskytnout sběr informací o výskytu těchto mykotoxinů prostřednictvím náhodného odběru vzorků. Některé krmné suroviny, jako např. obiloviny a olejnatá semena, jsou navíc v důsledku podmínek sklizně, skladování a přepravy obzvláště vystaveny kontaminaci mykotoxiny. Jelikož se koncentrace mykotoxinů rok od roku liší, je vhodné pro všechny uvedené mykotoxiny sbírat údaje za více po sobě jdoucích let.

               (3)

               Antibiotika mohou být s výjimkou kokcidiostatik a histomonostatik uváděna na trh a používána jako doplňkové látky v krmivech pouze do 31. prosince 2005. Předcházející kontroly výskytu antibiotik a kokcidiostatik v některých krmivech, v nichž některé z těchto látek nejsou povoleny, ukazují, že k porušování tohoto zákazu stále dochází. Četnost takových zjištění a citlivost dané záležitosti opravňují k pokračování v provádění kontrol.

               (4)

               Je důležité zajistit, aby byla účinně prosazována omezení týkající se použití krmných surovin živočišného původu v krmivech stanovená příslušnými právními předpisy Společenství.

               (5)

               Je vhodné zajistit, aby hodnoty stopových prvků mědi a zinku v krmných směsích pro prasata nepřekračovaly maximální obsah stanovený nařízením (ES) č. 1334/2003 ze dne 25. července 2003, kterým se mění podmínky pro povolení některých doplňkových látek v krmivech, které patří do skupiny stopových prvků (3).

               (6)

               Opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Doporučuje se, aby členské státy v průběhu roku prováděly koordinovaný program kontrol, jehož cílem je prověřit:

                           a)

                           koncentrace mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu a fumonisinů) v krmivech, s uvedením metody analýzy; metoda odběru vzorků by měla zahrnovat jak náhodný, tak cílený odběr vzorků; v případě cíleného odběru vzorků by vzorky měly být krmné suroviny, u nichž existuje podezření na vyšší koncentrace mykotoxinů, tj. např. obilná zrna, olejnatá semena, olejnaté plody, produkty a vedlejší produkty z nich a krmné suroviny skladované po dlouhou dobu či přepravované po moři na velké vzdálenosti; v případě aflatoxinu B1 by zvláštní pozornost měla rovněž být věnována krmným směsím pro zvířata chovaná na mléko kromě skotu chovaného na mléko; výsledky kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I;

                           b)

                           antibiotika, kokcidiostatika a/nebo histomonostatika, ať již povolené, či nepovolené jako doplňkové látky v krmivech pro určité živočišné druhy a kategorie, jež se často vyskytují v nemedikovaných premixech a krmných směsích, v nichž tyto látky nejsou povoleny; kontroly by se měly zaměřit na takové léčebné látky v premixech a krmných směsích, u kterých dle příslušného orgánu existuje větší pravděpodobnost zjištění nesrovnalostí; výsledky těchto kontrol by měly být oznámeny prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze II;

                           c)

                           realizaci omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu v souladu s přílohou III;

                           d)

                           hodnoty mědi a zinku v krmných směsích pro prasata v souladu s přílohou IV.

               2.

               Doporučuje se, aby členské státy zahrnuly výsledky koordinovaného programu kontrol stanoveného v odstavci 1 do zvláštní kapitoly výroční zprávy o kontrolních činnostech, kterou mají dle čl. 22 odst. 2 směrnice 95/53/ES a v souladu s nejnovější verzí harmonizovaného formuláře pro zprávu předložit do 1. dubna 2006.

      V Bruselu dne 2. března 2005.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/46/ES (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/100/ES (Úř. věst. L 285, 1.11.2003, s. 33).

      (3)  Úř. věst. L 187, 26.7.2003, s. 11. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2112/2003 (Úř. věst. L 317, 2.12.2003, s. 22).
   PŘÍLOHA I
   Koncentrace některých mykotoxinů (aflatoxinu B1, ochratoxinu A, zearalenonu, deoxynivalenolu, fumonisinů) v krmivech
   Jednotlivé výsledky všech kontrolovaných vzorků; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. a)

               Krmiva

               Odběr vzorků (náhodný či cílený)

               Druh a koncentrace mykotoxinů (μg/kg ve vztahu ke krmivu s obsahem vlhkosti 12 %)

               Druh

               Země původu

               Aflatoxin B1

               Ochratoxin A

               Zearalenon

               Deoxynivalenol

               Fumonisiny (1)

         Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

               —

               opatření přijatá v případě, že byly překročeny maximální hodnoty pro aflatoxin B1,

               —

               použité metody analýzy,

               —

               meze detekce.

      (1)  Koncentrace fumonisinů zahrnuje celkovou koncentraci fumonisinů B1, B2 a B3.
   PŘÍLOHA II
   Výskyt některých léčebných látek, jež nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech
   Některá antibiotika, kokcidiostatika a jiné léčebné látky se jako doplňkové látky mohou na základě právních předpisů vyskytovat v premixech a krmných směsích pro určité živočišné druhy a kategorie, pokud splňují požadavky článku 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1).
   Výskyt nepovolených léčebných látek v krmivech představuje porušení právních předpisů.
   Léčebné látky, jež mají být kontrolovány, by měly být vybrány z těchto látek:

               1.

               Léčebné látky povolené jako doplňkové látky v krmivech pouze pro určité živočišné druhy nebo kategorie:

                           avilamycin

                           decoquinát

                           diclazuril

                           flavofosfolipol

                           halofuginon hydrobromid

                           lasalocid sodný A

                           maduramicin amonium alfa

                           monensin sodný

                           narasin

                           narasin – nikarbazin

                           robenidin hydrochlorid

                           salinomycin sodný

                           semduramicin sodný

               2.

               Léčebné látky, které již nejsou povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                           amprolium

                           amprolium/ethopabát

                           arprinocid

                           avoparcin

                           carbadox

                           dimetridazol

                           dinitolmid

                           ipronidazol

                           meticlorpindol

                           meticlorpindol/methylbenzochát

                           nicarbazin

                           nifursol

                           olachindox

                           ronidazol

                           spiramycin

                           tetracykliny

                           tylosinfosfát

                           virginiamycin

                           zinkbacitracin

                           ostatní antimikrobiální látky

               3.

               Léčebné látky, které nikdy nebyly povoleny jako doplňkové látky v krmivech:

                           ostatní látky
                           Jednotlivé výsledky všech vzorků, které nesplňují dané požadavky; formulář pro zprávy uvedený v odst. 1 písm. b)

                                       Druh krmiva (živočišný druh a kategorie)

                                       Zjištěná látka

                                       Zjištěná hodnota

                                       Důvod porušení právních předpisů (2)

                                       Přijaté opatření

                                 Příslušný orgán by měl rovněž uvést:

                                       —

                                       celkový počet zkoumaných vzorků,

                                       —

                                       názvy látek, které byly předmětem šetření,

                                       —

                                       použité metody analýzy,

                                       —

                                       meze detekce.

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Důvod výskytu nepovolené látky v krmivu dle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.
   PŘÍLOHA III
   Omezení výroby a používání krmných surovin živočišného původu
   Aniž jsou dotčeny články 3 až 13 a článek 15 směrnice 95/53/ES, měly by členské státy v průběhu roku 2005 provádět koordinovaný program kontrol s cílem stanovit, zda byla dodržena omezení týkající se výroby a používání krmných surovin živočišného původu.
   Členské státy by zejména měly provést zvláštní program kontrol založený na cílených kontrolách, aby zajistily, že je účinně uplatňován zákaz krmení některých zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, jak stanoví příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1). V souladu s článkem 4 směrnice 95/53/ES by uvedený kontrolní program měl vycházet ze strategie zohledňující míru rizika a měl by se vztahovat na všechna stadia výroby a veškeré druhy objektů, kde se krmivo vyrábí, manipuluje se s ním a kde se podává zvířatům. Členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost vymezení kritérií, která mohou souviset s nějakým rizikem. Váhový koeficient přisouzený každému kritériu by měl být úměrný tomuto riziku. Četnost kontrol a počet vzorků analyzovaných v daném objektu by měly být ve vztahu k souhrnu váhových koeficientů přidělených tomuto objektu.
   Při navrhování programu kontrol by měly být vzaty v úvahu tyto orientačně uvedené objekty a kritéria:

               Objekty

               Kritéria

               Váhový koeficient

               Výrobny krmiv

               Výrobny krmiv vyrábějící krmné směsi pro přežvýkavce i nepřežvýkavce, které na základě udělené výjimky obsahují zpracované živočišné bílkoviny
               Výrobny krmiv, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření
               Výrobny krmiv s velkým množstvím dovezených krmiv s vysokým obsahem bílkovin, jako je např. rybí moučka, sojový šrot, kukuřičný lepek a bílkovinné koncentráty
               Výrobny krmiv s velkým objemem výroby krmných směsí
               Riziko křížové kontaminace v důsledku vnitřních provozních postupů (účel používání sil, kontrola účinného oddělování výrobních linek, kontrola přísad, vlastní laboratoř, postupy pro odběr vzorků)

               Stanoviště hraniční kontroly a ostatní místa vstupu do Společenství

               Velký/malý podíl dovozů krmiv
               Krmiva s vysokým obsahem bílkovin

               Zemědělské podniky

               Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu, které na základě udělené výjimky používají zpracované živočišné bílkoviny
               Zemědělské podniky s chovem přežvýkavců a jiných živočišných druhů (riziko zkříženého krmení)
               Zemědělské podniky, které nakupují volně ložené krmivo

               Dodavatelé

               Sklady a místa přechodného uskladnění krmiva s vysokým obsahem bílkovin
               Prodej velkého objemu volně loženého krmiva
               Dodavatelé krmných směsí vyrobených v zahraničí

               Pojízdné výrobny krmných směsí

               Výrobny krmných směsí pro přežvýkavce i nepřežvýkavce
               Výrobny krmných směsí, ve kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření
               Výrobny krmných směsí používající jako přísady krmiva s vysokým obsahem bílkovin
               Výrobny krmných směsí s velkým objemem výroby krmiv
               Zásobování velkého počtu hospodářství včetně hospodářství s chovem přežvýkavců

               Přepravní prostředky

               Vozidla používaná pro přepravu zpracovaných živočišných bílkovin a krmiv
               Vozidla, u kterých již v minulosti došlo k porušení právních předpisů, či na něj existuje podezření

         Jako alternativu těchto orientačně uvedených objektů a kritérií mohou členské státy Komisi do 31. března 2005 předložit svůj vlastní systém posuzování rizik.
   Odběr vzorků by se měl zaměřit na šarže nebo případy, kdy je nejvíce pravděpodobné, že by mohlo dojít ke křížové kontaminaci zakázanými zpracovanými bílkovinami (první šarže následující po přepravě krmiv obsahujících živočišné bílkoviny v této šarži zakázané, technické problémy či změny týkající se výrobních linek, změny ve skladovacích zásobnících nebo silech pro volně ložený materiál).
   V roce 2005 by se členské státy měly zaměřit na analýzu cukrové pulpy a dovážených krmných surovin.
   V každém členském státě by mělo ročně být provedeno minimálně 10 kontrol na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. V každém členském státě by mělo ročně být úředně odebráno minimálně 20 vzorků na 100 000 tun vyrobených krmných směsí. Do doby, než budou schváleny alternativní metody, by se pro analýzu vzorků měla použít metoda mikroskopické identifikace a hodnocení uvedená ve směrnici Komise 2003/126/ES o analytické metodě identifikace složek živočišného původu pro úřední kontrolu krmiv (2). Jakýkoli výskyt zakázaných složek živočišného původu v krmivech by se měl považovat za porušení zákazu použití v krmivech.
   Výsledky programů kontrol by Komisi měly být oznámeny v níže uvedených formátech.
   Shrnutí kontrol týkajících se omezení krmení krmivem živočišného původu (krmení zakázanými zpracovanými živočišnými bílkovinami)
   A.   Zdokumentované kontroly

               Stadium

               Počet kontrol včetně kontrol výskytu zpracovaných živočišných bílkovin

               Počet porušení právních předpisů stanovený spíše na základě kontrol dokumentace než na základě laboratorních zkoušek

               Dovoz krmných surovin

               Skladování krmných surovin

               Výrobny krmiv

               Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

               Zprostředkovatelé krmiv

               Přepravní prostředky

               Hospodářství s chovem nepřežvýkavců

               Hospodářství s chovem přežvýkavců

               Ostatní: …………………….

   B.   Odběr vzorků a testování krmných surovin a krmných směsí, pokud jde o výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

               Objekty

               Počet úředně odebraných vzorků testovaných na výskyt zpracovaných živočišných bílkovin

               Počet nevyhovujících vzorků

               Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících ze suchozemských živočichů

               Výskyt zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z ryb

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               Krmné suroviny

               Krmné směsi

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               pro přežvýkavce

               pro nepřežvýkavce

               Při dovozu

               Výrobny krmiv

               Zprostředkovatelé/skladování

               Přepravní prostředky

               Výrobny krmných směsí pro vlastní potřebu/pojízdné výrobny krmných směsí

               V objektu zemědělského podniku

               Ostatní: ………….

   C.   Shrnutí zakázaných živočišných bílkovin zjištěných ve vzorcích krmiv určených pro přežvýkavce

               Měsíc odběru vzorků

               Druh, stupeň a původ kontaminace

               Uplatněné sankce (či jiná opatření)

               1

               2

               3

               4

               5

               …

      (1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 214/2005 (Úř. věst. L 37, 10.2.2005, s. 9).

      (2)  Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s. 78.
   PŘÍLOHA IV
   Jednotlivé výsledky veškerých vzorků (vyhovujících i nevyhovujících), pokud jde o obsah mědi a zinku v krmných směsích pro prasata

               Druh krmné směsi (kategorie zvířat)

               Stopový prvek (měď či zinek)

               Zjištěná hodnota (mg/kg kompletního krmiva)

               Důvod překročení maximálního obsahu (1)

               Přijaté opatření

      (1)  Dle závěrů šetření provedeného příslušným orgánem.


title: Doporučení Rady ze dne 10. února 2009 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2007

text:
               11.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 40/37

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 10. února 2009
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2007
   (2009/114/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), ve znění dohody podepsané v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro devátý Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2007, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2007 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2007 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2007.

      V Bruselu dne 10. února 2009.

            Za Radu

            předseda

         M. KALOUSEK

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 273.


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 9 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated convergence programme of Sweden, 2006-2009

text:
Důležité právní upozornění

|

52007SC0192

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.2.2007SEK(2007) 192 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Švédska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 8. února 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Švédska předloženou dne 7. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let;2.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu); a3.  vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíHospodářský výkon Švédska byl v posledních deseti letech celkově velmi silný. Růst reálného HDP byl vyšší než v eurozóně. Tento růst výkonnosti se vyznačoval silným růstem produktivity a příznivým vývojem příspěvků z čistého vývozu. Běžný účet vykazoval stále rostoucí přebytek. Míra nezaměstnanosti je nižší než v eurozóně a klesla, ačkoli podle domácích norem je stále považována za vysokou. Míra účasti na trhu práce je poměrně vysoká. Inflace je nízká a odráží věrohodný měnový režim zaměřený na inflaci. Reálné a úrokové sazby také klesly. Stav veřejných financí, který je řízen národním rámcem založeným na pravidlech, je zdravý a vykazuje průměrné přebytky rozpočtu, což je v zásadě v souladu s 2% vnitrostátním cílem přebytku v průběhu celého cyklu. Hrubá míra zadlužení veřejných financí se postupně snížila a nachází se hluboko pod 60% referenční hodnotou.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 24. ledna 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2009. Rada se domnívá, že stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je vzorovou ukázkou fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.Švédsko využívá přechodné období (které končí na jaře 2007) pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci fondových důchodových systémů. Po dosažení souladu s rozhodnutím Eurostatu se přebytek každým rokem sníží o zhruba 1 % HDP a míra zadluženosti státu se zvýší o půl procentního bodu.Vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Švédska, který nová vláda změnila v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 28. listopadu 2006. Národní program reforem Švédska uvádí jako hlavní problémy a priority: potřebu vysoké úrovně účasti na trhu práce a odpracovaných hodin a podporu znalostní ekonomiky s ekologickými výrobními postupy.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (přijatém jako součást výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Švédsko dosáhlo při provádění svého národního programu reforem velmi významného pokroku. Makroekonomický rámec orientovaný na stabilitu je vhodný a dobře funguje. Vynakládá se velké úsilí na posílení motivací k práci. Jsou zapotřebí další opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v oblasti služeb.S ohledem na dosažený pokrok bylo Švédsko vyzváno, aby se zaměřilo na tyto oblasti: regulatorní opatření ke zvýšení hospodářské soutěže, systém posouzení dopadu, zlepšení právních předpisů, nabídka práce a odpracované hodiny, míra zaměstnanosti přistěhovalců a mladých lidí a nové začlenění obyvatel do systémů zdravotnictví.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne [27. února 2007] Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období od roku 2006 do roku 2009.5.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 4,0 % v roce 2006 na průměrně 3,0 %, třebaže zůstane v rámci možností svého potencionálního růstu. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, tento scénář zřejmě vychází z věrohodných předpokladů růstu s tím, že v roce 2006 bude pravděpodobně ještě vyšší. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.6.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,8 % HDP, zatímco výsledek stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,9 % HDP. Rozdíl odráží hlavně dopad mnohem vyššího přebytku v roce 2005, než který byl očekáván. Podle dostupných údajů o likviditě se zdá, že přebytek v roce 2006 byl díky nižším primárním výdajům i vyšším příjmům z daní vyšší, než předpokládala podzimní prognóza útvarů Komise.7.  Aktualizovaný program potvrzuje, že přebytek rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP v průběhu celého cyklu zůstává spolu s víceletým výdajových stropem klíčovým fiskálním pravidlem. V jarním přehledu fiskální politiky na rok 2007 vláda přehodnotí stávající cíl přebytku veřejných financí s cílem zohlednit rozhodnutí Eurostatu o klasifikaci důchodových systémů financovaných z druhého pilíře[6]. Po skončení přechodného období k provedení tohoto rozhodnutí (jaro 2007) bude přebytek každý rok nižší o zhruba 1 % HDP a poměr hrubého zadlužení a HDP se zvýší o cca 0,5 % HDP. Rozpočtová strategie předložená v aktualizaci předpokládá snížení přebytku v roce 2007 (z 3,0 % HDP v roce 2006 na 2,4 %) a následně postupné zvyšování (na 3,1 % v roce 2009). Primární přebytek bude mít obdobný průběh. Poměr výdajů i příjmů k HDP se v průběhu programového období postupně snižuje. Strategie je spíše zaměřena na konec období s tím, že významné daňové škrty v roce 2007 jsou financovány jen částečně. V porovnání s předchozí aktualizací je navrhovaná úprava přebytku (počáteční snížení s postupným zvyšováním) podobná, jen s vyšší čistou věřitelskou pozicí během programového období.8.  Plánuje se, že během programového období se strukturální přebytek (tj. přebytek očištěný od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 2 % HDP. Podobně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je střednědobý cíl stavu rozpočtu předložený v programu v souladu se shora zmíněným cílem přebytku rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP během hospodářského cyklu (tj. ve strukturálních podmínkách), který by měl podle programu vydržet během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl mnohem náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je také výrazně náročnější než vyplývá z míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.9.  Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou od roku 2007 v zásadě vyrovnané. Rovněž se jeví, že makroekonomická perspektiva a prognózy daňových příjmů vycházejí z věrohodných předpokladů, i když je určitá nejasnost, pokud jde o budoucí účinnost daní z kapitálových zisků. Výdajové cíle podporuje dobrý pokrok díky již výše zmíněným výdajovým stropům.10.  Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Nicméně existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2007 stát procyklickou, neboť v tomto roce bude i nadále pokračovat příznivé období. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.11.  Odhaduje se, že hrubý státní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 46,5 % HDP, tedy hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení i nadále klesat až na hodnotu 13,5 procentního bodu v průběhu programového období.12.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel Švédska na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody jako podíl na HDP by měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému na snížení výdajů. Výchozí rozpočtová pozice s vysokým primárním přebytkem přispívá ke snížení hrubého zadlužení a akumulaci majetku. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícím přebytkem, který je plánovaný, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku.13.  Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z listopadu 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech je plánováno zejména provedení opatření ke zvýšení nabídky práce.14.  Rozpočtová strategie v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.15.  Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[7].Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bude však důležité zajistit, aby zhoršení strukturální rozpočtové pozice v roce 2007, která je spojena se strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce, nepřešlo i do následujících let.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |KOM listopad 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 24 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | neuvedeno |Inflace podle HICP2 (%) | KP prosinec 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |KOM listopad 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP prosinec 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |KOM listopad 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | neuvedeno |KP prosinec 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | KP prosinec 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |KOM listopad 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | KP prosinec 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |KOM listopad 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP prosinec 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |KOM listopad 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuvedeno |KP prosinec 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuvedeno |Strukturální saldo4 (% HDP) | KP prosinec 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |KOM listopad 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2.1 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1.7 | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | KP prosinec 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37.4 | 33,0 |KOM listopad 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38.7 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 50.9 | 49,4 | 4,.8 | 46.0 | neuvedeno |Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů, které je třeba zohlednit v jarním oznámení roku 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by představovalo 2,0 % HDP v roce 2005, 2,0 % HDP v roce 2006, 1,3 % v roce 2007, 1,6 % v roce 2008 a 2,0 % v roce 2009, zatímco hrubý státní dluh by byl 50,9 % HDP v roce 2005, 47,0 % v roce 2006, 42,0 % v roce 2007, 37,9 % v roce 2008 a 33,5 % v roce 2009. 2Údaje KP o inflaci jsou odhadnuty na bázi prosinec-prosinec, zatímco údaje Komise představují roční průměry. To vysvětluje rozdíl mezi údaji Komise a HICP v letech 2005 a 2006. Program rovněž předpokládá, že HICP bude v letech 2008 a 2009 sledovat UNDIX (národní index spotřebitelských cen kromě změn v přímých daních, dotací a výdajů úrokových sazeb). Očekává se však, že v roce 2007 bude HICP o půl procentního bodu nižší než inflace UND1X , což ještě zesílí snížení inflace HICP v roce 2008, kterou program předpokládá. 3Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 4Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 5Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek). 6Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek). 7Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % a 3,0 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[7] Chybí například údaje týkající se určitých deflátorů, daňových břemen a růstu příslušných zahraničních trhů.


title: Doporučení č. U1 ze dne 12. června 2009 o právních předpisech použitelných na nezaměstnané osoby, které na částečný úvazek vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než ve státě bydliště (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)

text:
               24.4.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 106/49

         DOPORUČENÍ č. U1
   ze dne 12. června 2009
   o právních předpisech použitelných na nezaměstnané osoby, které na částečný úvazek vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než ve státě bydliště
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)
   2010/C 106/15
   SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,
   s ohledem na čl. 72 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1), podle kterého se správní komise zabývá všemi správními otázkami a otázkami výkladu vyplývajícími z nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (2),
   s ohledem na čl. 11 odst. 3 písm. a) a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 883/2004 a na článek 18 nařízení (ES) č. 987/2009,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pokud jsou osoby, které bydlí na území členského státu, podle právních předpisů, jež se na ně vztahují, způsobilé pobírat dávky v nezaměstnanosti, mělo by jim být umožněno vykonávat na částečný úvazek výdělečnou činnost na území jiného členského státu a zároveň by jim měl zůstat nárok na dávky v nezaměstnanosti poskytované ve státě, ve kterém bydlí.

               (2)

               V této situaci je nutné určit právní předpisy, které se na tyto osoby vztahují podle článku 11 nařízení (ES) č. 883/2004, aby se odvrátila případná kolize právních předpisů.

               (3)

               Podle čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení se u osob pobírajících peněžité dávky z důvodu nebo v důsledku jejich zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti má za to, že uvedenou činnost vykonávají.

               (4)

               Podle čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení se na zaměstnance nebo osobu samostatně výdělečně činnou v členském státě vztahují právní předpisy tohoto členského státu.

               (5)

               V zájmu osob uvedených ve výše uvedeném 1. bodě odůvodnění je žádoucí, aby tyto osoby nadále podléhaly právním předpisům země jejich bydliště, pokud jde o platbu příspěvků splatných na základě jejich výdělečné činnosti i o poskytnutí dávek.

               (6)

               Ustanovení čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 883/2004 umožňují členským státům stanovit výjimky z článků 11 až 15 uvedeného nařízení,
               jednajíc v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004,

         DOPORUČUJE PŘÍSLUŠNÝM ÚTVARŮM A INSTITUCÍM, ABY:

               1.

               Příslušné orgány dotčených členských států uzavřely nebo nařídily subjektům určeným těmito příslušnými orgány uzavřít dohody podle čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 883/2004 za těchto podmínek:
               Dohody by měly stanovit, že osoby pobírající dávku v nezaměstnanosti ve státě jejich bydliště, které současně vykonávají na částečný úvazek výdělečnou činnost v jiném členském státě, podléhají výlučně právním předpisům státu jejich bydliště, pokud jde o platbu příspěvků i o poskytování dávek.
               Instituce, jež poskytuje dávku v nezaměstnanosti ve státě bydliště dotčené osoby, informuje instituci určenou příslušným orgánem uvedeného státu o jakékoliv výdělečné činnosti na částečný úvazek, kterou dotčená osoba vykonává v jiném členském státě.
               Instituce určená příslušným orgánem uvedeného státu okamžitě informuje instituci určenou příslušným orgánem členského státu, na jehož území dotčená osoba vykonává činnost na částečný úvazek, že uvedená osoba nadále podléhá právním předpisům členského státu bydliště.

               2.

               Se v rámci těchto dohod použily správní postupy stanovené v článcích 19 až 21 nařízení (ES) č. 987/2009.

               3.

               Dohoda uzavřená členskými státy podle doporučení č. 18 ze dne 28. února 1986, která je přílohou tohoto doporučení, zůstala v platnosti podle nařízení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 s výhradou odstavce 2 tohoto doporučení.

               4.

               Toto doporučení se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne vstupu nařízení (ES) č. 987/2009 v platnost.

            předsedkyně správní komise

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Dohoda ze dne 28. října 1986 mezi Belgií a Lucemburskem o určení právních předpisů použitelných na nezaměstnané osoby, které bydlí v jednom z těchto dvou států, v němž pobírají dávky v nezaměstnanosti, přičemž zároveň pracují na částečný úvazek v druhém státě.


Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na roky 2004-2008


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/7

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Španělska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2016
   (2016/C 299/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise také doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016 (3). Španělsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Španělsku. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byl rovněž zahrnut hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu.Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Španělsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména vysoké vnitřní a vnější zadlužení, a to jak veřejné tak soukromé, představuje v souvislosti s vysokou nezaměstnaností i nadále slabé místo. Důležité je přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i nepříznivých vedlejších účinků na hospodářskou a měnovou unii. Navzdory zlepšení salda běžného účtu se nepředpokládá, že čisté vnější závazky dosáhnou v krátkodobém horizontu obezřetné úrovně. Snižování zadluženosti soukromého sektoru je na dobré cestě, přičemž je částečně podporováno příznivými podmínkami růstu, ale potřeba snižování zadlužení je naléhavá a veřejný dluh zůstává vysoký. Byla přijata opatření ve finančním sektoru a v rámcích pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob; je však zapotřebí dalších kroků v oblasti inovací a dovedností a pokud jde o dodržování Paktu o stabilitě a růstu.

               (3)

               Dne 29. dubna 2016 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2016 a dne 30. dubna 2016 svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

            Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability na rok 2016 Španělsko plánuje dosáhnout cílové hodnoty celkového schodku ve výši 3,6 % HDP v roce 2016 a 2,9 % HDP v roce 2017. Náprava nadměrného schodku se tudíž chystá o rok později, než jak v současné době doporučuje Rada, přičemž hlavních cílů nebylo v letech 2014 a 2015 dosaženo. Tyto cíle předpokládají úplnou realizaci trvalých úspor ve výši 0,4 % HDP na úrovni ústřední vlády a regionálních vlád, jak bylo oznámeno v reakci na autonomní doporučení Komise ze dne 9. března 2016. Schodek pak má dále klesat až na 1,6 % HDP v roce 2019. Dosažení střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability neplánuje. Konkrétně se očekává, že přepočítané strukturální saldo se v letech 2016 a 2017 zlepší jen nepatrně na – 2
                   % HDP a dále bude pomalu klesat až na hodnotu – 2
                   % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP klesl v roce 2015 jen minimálně na 99,2 % HDP a očekává se, že v letech 2016 a 2017 bude mírně klesat, přičemž v dalších dvou letech dojde k většímu poklesu až na 96 % HDP v roce 2019, kdy se primární saldo změní v přebytek. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je pro roky 2016 a 2017 realistický, na další období však vyznívá poněkud optimisticky. Tento scénář potvrdil nezávislý španělský orgán pro fiskální odpovědnost (AIReF). Prognóza Komise z jara 2016 předpokládá, že schodek dosáhne 3,9 % HDP v roce 2016 a 3,1 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní hlavních cílů stanovených v programu stability. Španělsko tedy pravděpodobně nenapraví stav nadměrného schodku do roku 2016, jak doporučila Rada. Rizika týkající se cílových schodků v programu pramení zejména z nejistoty panující kolem realizace úspor z opatření z března/dubna 2016. Vzhledem k tomu, že se očekává, že strukturální schodek během obou let mírně naroste, není fiskální úsilí v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Rada se na základě svého posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 domnívá, že existuje riziko, že Španělsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Je proto zapotřebí dalších opatření k zajištění souladu v letech 2016 a 2017.

               (6)

               Komise bude podle čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (5) pravidelně sledovat provádění opatření, která Španělsko učiní v reakci na poslední doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU. Komise proto Radě doporučí vhodná opatření, která je třeba přijmout v rámci postupu při nadměrném schodku.

               (7)

               Od roku 2012 byl španělský fiskální rámec posílen, aby se mimo jiné zabránilo odchylkám a aby se zajistil soulad s cíli týkajícími se schodku, dluhu a výdajů na všech úrovních správy. Kromě toho bylo v polovině roku 2015 schváleno (dobrovolné) prováděcí pravidlo na regionální úrovni, které má omezit nárůst výdajů na zdravotní péči a léčivé přípravky (a které bylo v roce 2016 stanoveno jako povinné pro většinu regionů), a v listopadu 2015 byla podepsána dohoda mezi vládou a farmaceutickým průmyslem s cílem napomoci racionalizaci výdajů v oblasti léčiv. Navzdory tomu většina regionů ani sektor sociálního zabezpečení v roce 2015 zdaleka nesplnily své vnitrostátní fiskální cíle. Ústřední, regionální ani místní subsektory vládních institucí výdajové pravidlo zákona o stabilitě nedodržely a růst výdajů na léčivé přípravky, konkrétně v nemocnicích, dále pokračoval, a to i bez započtení dopadů nových způsobů léčby žloutenky typu C.

               (8)

               V oblasti zadávání veřejných zakázek si Španělsko vede dobře, pokud jde o kvalitu právních předpisů a dostupnost přezkumných řízení. Bylo vyvinuto úsilí o racionalizaci veřejných zakázek, zejména prostřednictvím mechanismů společného zadávání veřejných zakázek. Při realizaci veřejných zakázek jsou však mezi jednotlivými správami rozdíly a nedostatečné kontrolní mechanismy brání správnému uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Počet údajných porušení právních předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek, na které byla Komise v posledních letech upozorněna, byl relativně vysoký. Kromě toho španělský účetní dvůr upozornil na některé nedostatky, jako jsou časté používání jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, opakované změny smluv, dělení zakázek na menší a nedostatečná přesnost a jasnost některých dokumentů k zadávacímu řízení a správních rozhodnutí.

               (9)

               Španělsko učinilo značný pokrok v restrukturalizaci finančního sektoru. Byl proveden zákon o spořitelnách za účelem posílení jejich správy a snížení většinových podílů držených bankovními nadacemi. Značně pokročilo provádění plánů restrukturalizace bank, které obdrží pomoc státu. Španělská centrální banka změnila stávající režim účetnictví pro úvěrové instituce a přijala nový rámec pro španělskou společnost SAREB spravující aktiva. Tento nový rámec umožní společnosti SAREB dosáhnout adekvátního řešení případů znehodnocení aktiv a napomůže při přizpůsobování jejích politik pro snižování zadluženosti věrohodným tržním předpokladům.

               (10)

               Díky reformám trhu práce provedeným v posledních letech zaměstnanost lépe reaguje na růst a obnovila se tvorba pracovních míst, jež je podporována zvýšenou flexibilitou a pokračujícím zpomalováním růstu mezd. Kolektivní smlouvy tento trend podpořily, a to i v důsledku meziodvětvové dohody z června 2015. Nedávné zvýšení celkové zaměstnanosti bylo způsobeno zejména uzavíráním smluv na dobu určitou, ačkoliv se pomalu zvyšuje i počet nově podepsaných smluv na dobu neurčitou. Využívání pobídek pro poskytování nových stálých pracovních míst však zůstává omezeno, přičemž podíl dočasných pracovníků je i nadále jedním z nejvyšších v Unii a jejich příležitosti pro přechod na smlouvu na dobu neurčitou jsou stále malé. Krátkodobé trvání smluv na dobu určitou omezuje motivaci investovat do lidského kapitálu, což brání růstu produktivity. Nezaměstnanost je i přes rychlý pokles stále velmi vysoká, a to především mezi mladými lidmi, a její průměrná délka je rovněž velmi vysoká. Trvale vysoká dlouhodobá nezaměstnanost naznačuje, že nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což negativně ovlivňuje pracovní a sociální podmínky. Téměř 60 % dlouhodobě nezaměstnaných osob má nízkou kvalifikaci, což vyžaduje vhodné aktivní a pasivní politiky na trhu práce a v oblasti odborné přípravy s cílem řešit obecný nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zabránit ztrátám kvalifikace v této skupině. Interakce se zaměstnavateli při přípravě vzdělávacích programů je stále slabá.

               (11)

               Účinnost aktivačních opatření a aktivních opatření na trhu práce do značné míry závisí na kapacitě služeb zaměstnanosti navrhovat a poskytovat příjemcům individualizovanou podporu. Provádění nedávných reforem aktivních politik trhu práce postupuje pomalu a schopnost veřejných služeb zaměstnanosti poskytovat efektivní, individuální poradenství a pomoc při hledání zaměstnání je stále omezená. Limitovaná zůstává i spolupráce mezi regionálními veřejnými službami zaměstnanosti a soukromými agenturami zprostředkujícími zaměstnání. Spolupráce mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami se navíc v různých regionech liší, což brání poskytování koordinované pomoci osobám vzdáleným pracovnímu trhu, zejména těm, které dostávají minimální příjem. Mezi regiony existují značné rozdíly, pokud jde o režimy podpory příjmů, například v podmínkách dodání, požadavcích na způsobilost, pokrytí a přiměřenosti, přičemž problémy s převáděním sociálních dávek brání meziregionální pracovní mobilitě. Kromě toho jsou též poměrně omezené informace týkající se přechodu ze systémů minimálního příjmu do zaměstnání. Španělsko v současné době připravuje přehled národních a regionálních režimů podpory příjmů v zemi, jež jsou k dispozici na vnitrostátní a regionální úrovni. Účinnost rodinných dávek a příspěvků na bydlení ve snižování chudoby zůstává navzdory přijetí některých opatření omezená a zejména ženy odrazuje od hledání práce nedostatek vhodné a dostupné péče o děti a poskytování dlouhodobé péče.

               (12)

               Stále rychlejší změny v sektorovém složení zaměstnanosti, jež Španělsko zažívá od roku 2008, jsou doprovázeny zvyšujícím se nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Celkově nízká úroveň dovedností omezuje přechod k činnostem s vyšší přidanou hodnotou a brání růstu produktivity. Navzdory vysoké míře dosaženého terciárního vzdělání není nabídka dovedností dostatečně sladěna s potřebami trhu práce a míra zaměstnanosti čerstvých absolventů terciárního vzdělávání patří mezi nejnižší v Evropě, přičemž významný podíl absolventů vykonává práce, u kterých se nevyžaduje vysokoškolské vzdělání. Spolupráce mezi univerzitami a podniky je navíc stále slabá, navzdory mírnému zlepšení za posledních pět let, které je částečně podporováno iniciativami k posílení zastoupení podniků v univerzitních správních radách. Překážky pro užší spolupráci zhoršuje snížená mobilita akademických pracovníků, nepružnost systému správy univerzit a administrativní problémy, s nimiž se potýkají úřady pro předávání výsledků výzkumů (Oficinas de Transferencia de Resultados de Investigación).

               (13)

               Politika výzkumu a inovací ve Španělsku čelí několika výzvám. Interakce mezi veřejným a soukromým výzkumem je slabá. Intenzita výzkumu a vývoje (výdaje na výzkum a vývoj v poměru k HDP) a inovační výkonnost ve Španělsku nadále klesá, přičemž zde existuje jen relativně nízký počet inovativních firem a pobídky pro spolupráci mezi veřejným výzkumem a podniky jsou omezené. Pokud jde o většinu ukazatelů podnikatelských inovací, jsou výsledky Španělska nedostatečné. Rozdíl týkající se výdajů na intenzitu výzkumu a vývoje oproti Unii jako celku je zvláště výrazný v případě investic do výzkumu a vývoje ze strany soukromého sektoru (0,6 % ve Španělsku ve srovnání s 1,3 % v Unii jako celku). Rizikový kapitál se ve Španělsku stále ještě dost nevyužívá, zejména pokud jde o počáteční fáze. Nedostatečná koordinace politik výzkumu a vývoje ve Španělsku a regionální roztříštěnost subjektů a programů na podporu inovační činnosti a na posílení spolupráce mezi vědou a podniky vytváří značné problémy pro podniky, zejména pro ty menší. Nízká účast podniků v inovačních činnostech by mohla poukazovat na nedostatek absorpční kapacity, rámcových podmínek a pobídek povzbuzujících inovace. Jak je zdůrazněno ve vzájemném hodnocení španělského systému výzkumu a inovací Výboru pro Evropský výzkumný prostor a inovace (ERAC) z roku 2014, nejúspěšnější systémy veřejného výzkumu jsou řízeny vyššími stupni hodnocení a vyvozování odpovědnosti, než jsou ve Španělsku. V této souvislosti je třeba uvést, že se přidělování veřejného institucionálního financování univerzitám a veřejným výzkumným organizacím obvykle neprovádí na základě výkonnosti v oblasti výzkumu a vývoje, což snižuje motivaci ke zlepšení kvality a relevantnosti vědeckých výstupů.

               (14)

               Malá průměrná velikost španělských podniků částečně vysvětluje přetrvávající nízkou produktivitu španělského hospodářství. Růst firem v kombinaci se zlepšováním lidského kapitálu, inovacemi, technologiemi, přístupem k financím a efektivním soudnictvím by mohl povzbudit celkovou produktivitu. V roce 2015 došlo k posílení obchodních investic do podniků podporovanému dynamickým vývojem poptávky, nízkými výpůjčními náklady a probíhající korekcí rozvahy ze strany podnikového sektoru a domácností. Španělsko přijalo různá opatření k usnadnění rozvoje podnikání. Například nedávno přijatý zákon o financování podniků by měl usnadnit přístup malých a středních podniků k financím. Kromě toho je nyní povinné předběžné posouzení potenciálního dopadu nových předpisů na malé a střední podniky. Doba a počet povolení potřebné pro založení podniku a zahájení některých hospodářských činností zůstávají nicméně relativně vysoké.

               (15)

               Značné rozdíly mezi jednotlivými španělskými regiony, pokud jde o regulační postupy, včetně získání oprávnění k podnikání, mohou omezovat růstovou kapacitu podniků. O snížení překážek v přístupu k hospodářským činnostem a v jejich provádění napříč španělskými regiony a o zlepšení právní úpravy usiluje zákon o jednotnosti trhu. Ten by mohl mít teoreticky významný dopad na odstranění překážek pro investice a na usnadnění vydávání oprávnění k podnikání a podporu podnikatelských činností i růstu společností. Provedení zákona o jednotnosti trhu vyžaduje plné zapojení všech správních úrovní. Nicméně regionální vlády tento zákon tři roky po začátku jeho používání provádějí jen pomalu. Stejně tak přínosy reformy maloobchodního sektoru z roku 2014 závisejí na regionálních vládách, které musejí přijmout nezbytné prováděcí akty. Odstranění překážek v přístupu k odvětví svobodných povolání by kromě toho mohlo zlepšit produktivitu v ostatních odvětvích, která tyto vstupy používají. Kromě provedení směrnice o službách do španělského práva nedošlo k žádnému pokroku ohledně horizontální reformy předpisového rámce pro regulovaná povolání a profesní sdružení, kromě oblasti certifikace projektů profesní radou. Reforma plánovaná postupně v několika národních programech reforem nebyla přijata. Tato reforma měla určit profese vyžadující registraci v profesní organizaci, upravit problematiku transparentnosti a odpovědnosti profesních organizací, otevřít trh neodůvodněně vyhrazených činností a zabezpečit jednotnost trhu při přístupu ke službám poskytovaným svobodnými povoláními a při výkonu těchto služeb ve Španělsku.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

         DOPORUČUJE Španělsku v období 2016–2017:

               1.

               Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v souladu s příslušnými rozhodnutími či doporučeními v rámci postupu při nadměrném schodku přijetím nezbytných strukturálních opatření a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Provést na všech úrovních státní správy nástroje stanovené v zákoně o fiskálním rámci. Posílit kontrolní mechanismy pro zadávání veřejných zakázek a koordinaci politik v oblasti zadávání veřejných zakázek na různých úrovních státní správy.

               2.

               Přijmout další opatření pro zlepšení integrace na trhu práce pomocí zaměření na individualizovanou podporu a zlepšení účinnosti vzdělávacích činností. Zvýšit kapacitu regionálních služeb zaměstnanosti a posílit jejich koordinaci se sociálními službami. Řešit nedostatky a rozdíly v systémech minimálního příjmu a zlepšit programy na podporu rodiny, včetně přístupu ke kvalitní péči o děti a k dlouhodobé péči.

               3.

               Přijmout další opatření ke zlepšení relevantnosti terciárního vzdělání pro pracovní trh, mimo jiné pomocí poskytování pobídek pro spolupráci mezi univerzitami, podniky a výzkumnými institucemi. Zvýšit poskytování finančních prostředků veřejným výzkumným organizacím a univerzitám na základě výkonnosti a podpořit investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje.

               4.

               Urychlit provádění zákona o jednotnosti trhu na regionální úrovni. Zajistit provádění přijatých reformních opatření pro odvětví maloobchodu autonomními oblastmi. Přijmout plánovanou reformu svobodných povolání a profesních sdružení.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0214

Doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii  /* KOM/2007/0214 konecném znení - CNS 2007/0075 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.4.2007KOM(2007) 214 v konečném znění2007/0075 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAktem o přistoupení Bulharska a Rumunska z roku 2005[1] se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 Smlouvy o EU (dříve článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o založení Evropského společenství. K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 27 členskými státy): podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k těmto úmluvám a protokolům na pouze základě aktu o přistoupení.Podle čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení vydá Rada za tímto účelem rozhodnutí, ve kterém určí den, kdy tyto úmluvy pro Bulharsko a Rumunsko vstoupí v platnost, a provede veškeré úpravy daných úmluv a protokolů, jež jsou z důvodu přistoupení těchto dvou nových členských států nezbytné (součástí úprav je v každém případě přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby tato znění mohla mít „stejnou platnost“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam sedmi úmluv a protokolů z oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí.Tento seznam obsahuje Úmluvu ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracovanou na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii.Účelem tohoto doporučení Komise pro rozhodnutí Rady je provést úpravy z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k výše zmíněné úmluvě v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.2007/0075 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska (dále jen „akt o přistoupení“), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného aktu,s ohledem na doporučení Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:1.  Úmluva ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel[4] (dále jen „úmluva o zákazu řízení motorových vozidel“), vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, byla podepsána v Lucemburku dne 17. června 1998 a dosud nevstoupila v platnost.2.  Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy uvedeným v příloze I k aktu o přistoupení, který mimo jiné zahrnuje úmluvu o zákazu řízení motorových vozidel. Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem, který určí Rada.3.  V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení provede Rada všechny úpravy, které jsou z důvodů přistoupení k uvedeným úmluvám a protokolům nezbytné,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Úmluva o zákazu řízení motorových vozidel vstupuje pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem, kdy vstoupí v platnost pro původní signatářské členské státy.Článek 2Znění úmluvy o zákazu řízení motorových vozidel vypracované v bulharském a rumunském jazyce a připojené k tomuto rozhodnutí je platné za stejných podmínek jako ostatní znění této úmluvy.Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA Znění Úmluvy ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, v bulharském a rumunském jazyce.[1] Úř. věst. L 157, 2005, s. 203.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C 216, 10.7.1998, s. 1.


				|

		52013DC0376

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Finska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Finska na období 2012–2017 /* COM/2013/0376 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Finska na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Finska na období 2012–2017

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, která se zaměří na
klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, který představuje jednotný rámec pro
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o přijetí
opatření na úrovni členských států, jež má být zejména
vyjádřením závazku naplnit cíle strategie Evropa 2020 a realizovat
doporučení pro jednotlivé země.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Finska na rok
2012 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Finska na období
2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Dne 28. listopadu
2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala
zprávu mechanismu varování[7],
ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu[8] Finska podle článku 5
nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k
závěru, že ve Finsku panuje makroekonomická nerovnováha, kterou je
třeba sledovat a řešit na politické úrovni. Zvláště značné
zhoršení salda běžného účtu a slabá exportní výkonnost
v důsledku restrukturalizace průmyslu, jakož i nákladové a
nenákladové faktory konkurenceschopnosti vyžadují trvalou pozornost.
(8)       Dne 18. dubna 2013 předložilo
Finsko svůj program stability na období 2012–2017 a národní program
reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy
posuzovány současně.
(9)       Na základě hodnocení
programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 došla Rada k
závěru, že veřejné finance Finska jsou celkově zdravé a že byla
vynaložena snaha ke zvýšení příjmů a kontrole výdajů
s cílem přiblížit se k střednědobému rozpočtovému
cíli. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je realistický. Projekce růstu pro rok 2013 se podobá
jarní prognóze Komise, zatímco projekce pro rok 2014 je o 0,6 procentních
bodů vyšší než tato prognóza. Cílem rozpočtové strategie
nastíněné v programu jsou vyvážené finance ústředních vládních
institucí a dosažení klesající tendence poměru vládního dluhu k HDP
do roku 2015. Program zahrnuje změnu střednědobého
rozpočtového cíle z 0,5 % na –0,5 %. Nový střednědobý
rozpočtový cíl je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.
Program předpokládá, že střednědobého rozpočtového cíle
bude dosaženo do roku 2014 a že do roku 2017 bude udržen. Na základě
(nově vypočteného) strukturálního salda vycházejícího
z informací uvedených v programu Finsko v roce 2012 nesplnilo
původní střednědobý rozpočtový cíl a nesplní ani nový
střednědobý rozpočtový cíl v roce 2013. Program
předpokládá, že se (nově vypočtené) strukturální saldo sníží z
–1 % HDP v roce 2012 na –0,9 % HDP v roce 2013. V období
2014–2017 by mělo zůstat mezi –0,6 % a –0,7 % HDP. Čisté výdaje
Finska v roce 2012 vzrostly o 0,4 %, což je stále pod stanovenou
referenční hodnotou výdajového kritéria. Vzhledem k zápornému
růstu reálného HDP v roce 2012 je nízké tempo strukturální korekce
považováno za dostatečné. V roce 2013 se (nově vypočtené)
strukturální saldo Finska zlepšuje a čisté výdaje by se měly odchýlit
od výdajového kritéria pouze o 0,1 % HDP. Vzhledem k velké záporné
mezeře výstupu Finska je to považováno za přiměřené.
V roce 2014 se má (nově vypočtené) strukturální saldo Finska
dále zlepšit až na úroveň –0,6 % HDP, čímž se dostatečně
přiblíží k střednědobému rozpočtovému cíli (podle
jarní prognózy Komise má Finsko v roce 2014 tento cíl dokonce zcela
naplnit). Celkově by tak byl zajištěn soulad s preventivní složkou
Paktu o stabilitě a růstu. Konsolidovaný hrubý veřejný dluh byl
v roce 2012 na úrovni 53 % HDP a podle programu se během programového
období udrží pod 60 % HDP. V letech 2016 a 2017 program předpokládá
pokles úrovně zadlužení. Nejvýznamnějším problémem fiskální politiky
zůstává dlouhodobá udržitelnost. Mezera udržitelnosti související se
stárnutím populace a dotýkající se důchodů a zdravotní a dlouhodobé
péče byla vzata na vědomí a musí být nepřetržitě sledována.

(10)     Růst produktivity
veřejných služeb neodpovídá růstu produktivity širší ekonomiky a
zároveň se zvyšuje zátěž spojená se stárnutím populace.
Přestože byly stanoveny principy reformy obcí, zůstane slučování
dobrovolné, ačkoliv budou dostupné finanční pobídky ústřední
vlády. Předpokládá se, že probíhající reforma sociálních a zdravotnických
služeb nepovede k významnému snížení stávajícího počtu zdravotních
obvodů.
(11)     Byla zavedena opatření ke
snížení nezaměstnanosti mládeže a dlouhodobě nezaměstnaných,
jako například záruky pro mládež, časově omezený program na
zvyšování kvalifikace mladých lidí a pilotní program pro dlouhodobě
nezaměstnané. Tato opatření byla v roce 2013 doplněna o
dodatečnou finanční podporu pro učňovské vzdělávání
coby součást iniciativy „Záruka pro mladé lidi“ a jsou vzhledem
k očekávanému růstu nezaměstnanosti vítána. Tato
opatření je nyní třeba zavádět způsobem jasně
zaměřeným na zlepšení dovedností a postavení cílových skupin na trhu
práce. Pro zajištění udržitelnosti veřejných financí a pokrytí
budoucí poptávky po pracovní síle je nutné zvýšit míru zaměstnanosti
starších pracovníků. Velikost populace v produktivním věku se ve
Finsku zmenšuje. Bylo dohodnuto několik opatření zaměřených
na způsoby předčasného odchodu do důchodu, jako
například zvýšení věkové hranice pro vznik nároku na
částečný starobní důchod, zrušení možnosti sníženého
důchodu a zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu u lidí,
kteří byli určitou dobu nezaměstnaní. Prodlužování střední
délky života však bylo rychlejší, než se očekávalo při přípravě
důchodové reformy v roce 2005, a postupně by se mohlo ukázat, že
současné zákonem stanovené věkové rozmezí pro odchod do důchodu
je příliš nízké a důchody nedostatečné. Vláda se ve svém
programu zavázala zvýšit do roku 2025 skutečný věk odchodu do důchodu
na 62,4 let, což je vzhledem k střední délce života a demografickým
problémům stále málo. Provádění těchto dohodnutých opatření
zůstává v krátkodobém horizontu prioritou.
(12)     Regulační bariéry v
odvětví služeb jsou ve Finsku stále ještě restriktivní a koncentrace
na trhu je v důležitých odvětvích, například maloobchodu,
vysoká. Plánované změny zákona o hospodářské soutěži týkající se
dominantního postavení prodejců potravin, cíle programu zdravé hospodářské
soutěže zajišťující větší dohled v tomto odvětví a
odstranění zbytečných omezení hospodářské soutěže ze
stávající legislativy, například zákona o územním plánování a stavbách, by
měly pomoci současné problémy řešit. Účinnost politiky
hospodářské soutěže a výhody z ní plynoucí by obecně mělo
zlepšit i sloučení úřadu na ochranu hospodářské soutěže a
úřadu na ochranu spotřebitele spolu s navýšením rozpočtu a
rozšířením pravomocí tak, aby byla zajištěna neutralita
hospodářské soutěže mezi veřejnými a soukromými subjekty. Pokuty
za porušení hospodářské soutěže jsou ve Finsku tradičně
nízké a průzkum plánovaný na rok 2013 by měl poskytnout základ pro
další reformy, které by zvýšily jejich odrazující účinky.
(13)     Růst produktivity ve
Finsku i nadále zaostává za růstem mezd a zároveň klesá
konkurenceschopnost v mezinárodním měřítku, což dokládá
klesající tržní podíl finského exportu. Zatímco investice do výzkumu, rozvoje a
inovací jsou stále vysoké, zásadní problém je i nadále v efektivitě, s
jakou se výsledky výzkumu promítají do inovací a zakládání nových společností
s vysokým růstovým potenciálem, jež mohou proniknout na rychle
rostoucí exportní trhy a posílit zahraniční konkurenceschopnost.
Z krátkodobého hlediska by Finsko mělo provádět politiky a
zavést opatření ke zlepšení systému výzkumu a inovací, jež v poslední
době přijalo, jakož i nový akční plán, a navrhnout případné
další reformy vycházející ze stávajících hodnocení a připravovaných
prognóz. Bylo zjištěno, že k položkám, jež zvyšují vstupní náklady finských
producentů, patří ceny energií a práce. Růst mezd byl
v posledních letech mírný v důsledku tripartitní dohody o
mzdách, jejíž platnost končí v roce 2013. Je proto znepokojivé, že
sociální partneři dosud neuzavřeli žádnou novou dohodu.
(14)     V kontextu
evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky
Finska. Posoudila program stability i národní program reforem a předložila
hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou
fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad
s pravidly a pokyny EU, a to vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu
ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování
členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení 1 až 5.
(15)     Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability Finska a její stanovisko[9] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1.
(16)     Na základě výsledků
hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala
finský národní program reforem a program stability. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě
makroekonomické nerovnováhy jsou promítnuta zejména do níže uvedených
doporučení 3, 4 a 5.
(17)         V kontextu
evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské
politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě Rada vydala konkrétní
doporučení určená členským státům, jejichž měnou je
euro. Finsko by mělo rovněž zajistit, aby byla tato doporučení
realizována včas a v plném rozsahu,
DOPORUČUJE, aby Finsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Uskutečňovat
prorůstovou fiskální politiku a zachovat zdravou fiskální pozici podle
plánu, tak aby bylo zajištěno splnění střednědobého
rozpočtového cíle během programového období. Pokračovat v
ročním hodnocení velikosti mezery udržitelnosti související se stárnutím
populace a přizpůsobit veřejné příjmy a výdaje dlouhodobým
cílům a potřebám. Zajistit nákladovou efektivitu a udržitelnost
dlouhodobé péče a více se zaměřit na prevenci, rehabilitaci a
samostatný život.
2.           Zajistit účinné
provádění probíhajících správních reforem týkajících se struktury obcí,
jež přinese vyšší produktivitu a úspory nákladů v oblasti
veřejných služeb, včetně sociálních služeb a zdravotní
péče.
3.           Přijmout další kroky ke
zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků, a to i zlepšením
jejich zaměstnatelnosti a omezením možností předčasného odchodu
do důchodu, a sladit minimální zákonem stanovený věk odchodu do
důchodu s prodlouženou střední délkou života. Provádět
stávající opatření ke zlepšení postavení mladých lidí a dlouhodobě
nezaměstnaných na trhu práce se zvláštním zaměřením na rozvoj
pracovních dovedností a pečlivě sledovat jejich dopad.
4.           Nadále usilovat o posílení
hospodářské soutěže na trhu se zbožím a službami, zejména v
odvětví maloobchodu, a to pomocí nového programu na podporu zdravé
hospodářské soutěže.
5.           Podpořit schopnost
Finska vytvářet v rychle se měnícím prostředí inovativní
produkty, služby a společnosti s vysokým růstovým potenciálem a
pokračovat v diverzifikaci průmyslu směrem k energeticky
méně náročným odvětvím. Podporovat v současném pomalu
rostoucím prostředí sladění vývoje reálných mezd a produktivity,
při plném respektování úlohy sociálních partnerů a vnitrostátní praxe.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 376 final.
[4]               P7_TA(2013) 0052 a P7_TA(2013) 0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 123 final.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č.
1466/97.