               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.2.2016
            COM(2016) 66 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Přiložený návrh představuje právní nástroj pro doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               i)Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Protokolu Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               Tento návrh se předkládá společně s:

               ii)návrhem rozhodnutí Rady o podpisu Protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států;

               iii)návrhem rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států.

               V souladu s akty o přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii přistupují Bulharská republika, Česká republika, Estonská republika, Chorvatská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Maďarsko, Republika Malta, Polská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko a Slovenská republika k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, dále jen „dohoda“, byla podepsána v Bruselu dne 25. května 1998 (dohoda se v současnosti ratifikuje a dosud nevstoupila v platnost).

               Navržený protokol zahrnuje Bulharskou republiku, Českou republiku, Estonskou republiku, Chorvatskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Maďarsko, Republiku Malta, Polskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko a Slovenskou republiku jako smluvní strany dohody a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce.

               Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a žádá Radu, aby přijala rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu z roku 2003 o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky, čl. 6 odst. 2 aktu z roku 2005 o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, čl. 6 odst. 2 aktu z roku 2011 o přistoupení Chorvatské republiky se přistoupení k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé (dále jen „dohoda“) sjednává prostřednictvím protokolu k dohodě. V souladu s čl. 6 odst. 2 aktů z roku 2003, 2005 a 2011 o přistoupení se na tato přistoupení použije zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírají Rada, jednající jednomyslně jménem členských států, a dotčené třetí země.

               (2)Dne 8. prosince 2003 zmocnila Rada Komisi jménem Společenství a jeho členských států, aby sjednala s Turkmenistánem Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.

               (3)Dne 23. října 2006 zmocnila Rada Komisi jménem Společenství a jeho členských států, aby sjednala s Turkmenistánem Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.

               (4)Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi
                  1
                o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.

               (5)Uzavření protokolu Komisí by mělo být schváleno, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii.

               (4)Pokud jde o záležitosti, které spadají do pravomoci Unie a jejích členských států, řídí se podpis a uzavření protokolu zvláštním postupem,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii se schvaluje.

               Znění protokolu se připojuje k rozhodnutí o podpisu.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady 13351/12 LIMITED).


                         RESTREINT UE
                                            VHiBeài dne 30.7.2014
                                            СаЧ2014) 493 lìmi
                              l iļTC TlČui pro
                         RazœDfsuri RADY
oztmcněrá kzahájeií jedrn o dohode me/i Етркш tail aHniskemoąetićm
                              pŕvhnki osob
                                                    DECLASSIFIED PART
                                                    on     3 Q JAN 2015
                          RESTREINT UE
 ---pagebreak--- RESTREINT UE
 RESTREINT UE
 ---pagebreak---              DECLASSIFIED PART
     3       on  3 0 JAN 2015
RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
CS               on  3 0 JAN 2015
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                  RESTREINT UE
                                      Doporučení pro
                                 ROZHODNUTÍ RADY
  o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unii a Tuniskem o zpětném
                                      přebírání osob
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie. a zejména na či. 218 od st. 3 a 4 uvedené
smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
s ohledem na to, že by měla být zahájena jednání s cílem uzavřít dohodu s Tuniskem o
zpětném přebírání osob,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ :
                                          Článek 1
Komise se tímto zmocňuje k tomu. aby jménem Unie vyjednala mezinárodní dohodu mezi
Evropskou unií a Tuniskem o zpětném přebírám osob .
                                          Článek 2
Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.
                                          Článek 3
Jednání jsou vedena v konzultaci s Pracovní skupinou pro integraci, migraci a vyhoštění.
                                          Článek 4
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
                                            Za Radu
                                            předseda
                                                                     DECLASSIFIED PART
                                                                     on      3 0 JAN 2015
                                               6
                                   RESTREINT IIË
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                  (not declassified)


title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/183/ES o existenci nadměrného schodku v Polsku

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                 V Bruselu dne 11.6.2008
                                                 SEK(2008) 2011 v konečném znění
                                    Doporučení pro
                                ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/183/ES o existenci nadměrného schodku v Polsku
                                  (předložená Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                             DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        SOUVISLOSTI
   Článek 104 Smlouvy stanoví, že členské státy se vyvarují nadměrných schodků veřejných
   financí, a upravuje postup pro jejich identifikaci a nápravu. Tento postup při nadměrném
   schodku je dále upřesněn v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a vyjasnění postupu
   při nadměrném schodku“1, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Ustanovení
   čl. 104 odst. 2 Smlouvy ukládají Komisi povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně
   podle dvou kritérií, a sice: a) zda plánovaný nebo skutečný schodek veřejných financí
   nepřesahuje referenční hodnotu 3 % HDP (ledaže by poměr podstatně a nepřetržitě klesal a
   dosáhl úrovně, která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo
   pouze výjimečné a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k referenční hodnotě) a b) zda
   poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu 60 %
   HDP (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční
   hodnotě).
   V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě Komise
   poskytuje údaje pro provádění postupu při nadměrném schodku. Jako součást používání
   tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93
   oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejného dluhu a dalších souvisejících
   proměnných dvakrát ročně, a to do dne 1. dubna a do dne 1. října2,3 Jak je vysvětleno níže v
   rámečku, Polsko bylo mezi zeměmi, které využily přechodného období pro provedení
   rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci fondových důchodových systémů a
   do března 2007 oznamovalo údaje o schodku a zadlužení bez započítání čistých nákladů na
   svou důchodovou reformu v roce 1999 (v současné době činí 2 % HDP ročně). Od té doby
   byly údaje o schodku a zadlužení oznamovány v souladu s rozhodnutím Eurostatu. Pokud
   není výslovně uvedeno jinak, všechny údaje citované v tomto dokumentu jsou v souladu s
   rozhodnutím Eurostatu.
                                 Rámeček: Klasifikace důchodových systémů
   V rámci důchodového systému země existují obvykle různé pilíře jako systém průběžného financování
   nebo fondové a nefondové systémy; důchodové systémy mohou být navíc dávkově definované nebo
   příspěvkově definované.
   Pokud je důchodový systém klasifikován ve veřejném sektoru, vybrané příspěvky a dávky vyplácené v
   rámci systému jsou vládními příjmy a výdaji a přispívají k saldu veřejných financí. Pokud je
   důchodový systém klasifikován v jiném než veřejném sektoru, příspěvky a dávky k saldu veřejných
   financí nepřispívají. Účetní pravidla ESA95 stanoví, že důchodové systémy klasifikované ve veřejném
   sektoru jsou ty, které jsou stanoveny, kontrolovány a financovány vládními institucemi.
   Dne 2. března 2004 Eurostat objasnil, že příspěvkově definované penzijní systémy tato kritéria
   nesplňují, protože důchody vyplácené z těchto systémů i) jsou závislé v první řadě na výkonu
   finančních trhů (tj. nejsou pod kontrolou veřejného sektoru) a ii) jsou financovány z rezerv, které
   nejsou v ekonomickém vlastnictví veřejného sektoru. I když jsou povinné nebo spravované veřejným
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
           s. 5).
   2
           Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
           (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
           Nejnovější oznámení Polska je k dispozici na adrese:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
CS                                                         2                                                         CS
 ---pagebreak---    sektorem (například spravované stejnou vládní agenturou, která vede pilíř průběžného financování)
   nebo i když existují určité vládní záruky minimálního důchodu, neměly by být příspěvkově definované
   systémy klasifikovány v rámci veřejného sektoru (*).
   K provedení tohoto rozhodnutí (**) bylo uděleno přechodné období, jež vypršelo na jaře 2007 (první
   oznámení z roku 2007).
   (*) Tisková zpráva Eurostatu č. 30/2004 ze dne 2. března 2004.
   (*) Tisková zpráva Eurostatu č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.
   Dne 12. května 2004 zahájila Komise v případě Polska postup při nadměrném schodku
   přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 na základě celkového schodku veřejných financí ve výši
   4,1 % HDP (kromě nákladů na důchodovou reformu) v roce 20034. Dne 5. července 2004
   Rada na základě doporučení Komise rozhodla, že Polsko má nadměrný schodek podle čl. 104
   odst. 65. V rozhodnutí Rady se uvádí, že údaje o schodku a zadlužení budou muset být
   upraveny směrem nahoru, pokud se fondové důchodové systémy podle rozhodnutí Eurostatu
   o klasifikaci fondových důchodových systémů vyloučí ze sektoru veřejných financí (viz
   rámeček). Současně Rada rovněž na základě doporučení Komise vydala doporučení podle
   čl. 104 odst. 7, aby Polsko ukončilo situaci nadměrného schodku veřejných financí nejpozději
   do roku 20076. Dne 28. listopadu 2006 Rada podle čl. 104 odst. 8 na doporučení Komise
   rozhodla, že opatření, která polské orgány do té doby přijaly, byla nedostatečná7. Dne 27.
   února 2007 Rada vydala nová doporučení podle čl. 104 odst. 7 založená na doporučení
   Komise.
   Ve svém druhém doporučení podle čl. 104 odst. 7 Rada doporučila, aby polské orgány
   odstranily nadměrný schodek do původního termínu 2007 a důvěryhodným a udržitelným
   způsobem snížily schodek veřejných financí a za tímto účelem zajistily zlepšení
   strukturálního salda (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných
   opatření) nejméně o 0,5 procentních bodů HDP v letech 2006 a 2007. Jako konečnou lhůtu,
   do které měly polské orgány přijmout účinná opatření, Rada stanovila 27. srpen 2007. Rada
   kromě toho vyzvala Polsko, aby zajistilo, že rozpočtová konsolidace bude probíhat i po
   odstranění nadměrného schodku a bude směřovat k dosažení střednědobého cíle
   strukturálního schodku ve výši 1 % HDP.
   4
             SEK(2004) 826.
   5
             Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 18.
   6
             Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Polska jsou k dispozici na
             internetové stránce:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
   7
             Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 81.
CS                                                              3                                             CS
 ---pagebreak---    Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 27. února 2007
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                                          2006                   2007
   Celkové saldo veřejných financí                                         −3,9          schodek blížící se 38
   Změna strukturálního salda                                                                nejméně +0,5
   p.m.: Růst reálného HDP (%)                                              5,4                    5,1
   Poznámka: Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření.
   Zdroj: Doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, pokud jde o reálný nárůst HDP, a stanovisko Rady k
   aktualizovanému konvergenčnímu programu z listopadu 2006, obě přijatá dne 27. února 2007.
   Dne 20. listopadu 2007, tj. po uplynutí lhůty pro přijetí opatření stanovené v doporučení
   Rady, přijala Komise sdělení Radě, ve kterém dospěla k závěru, že opatření, která Polsko
   přijalo na základě doporučení Rady, jsou v souladu s tímto doporučením. Ačkoli Komise
   vyjádřila obavy ohledně trvalého odstranění nadměrného schodku v roce 2008 a 2009, v
   tomto stádiu se nedoporučují další kroky podle postupu při nadměrném schodku9. Na svém
   zasedání dne 4. prosince 2007 se Rada k tomuto hodnocení připojila. Komise a Rada vyzvaly
   polské orgány, aby co nejrychleji předložily aktualizovaný konvergenční program popisující
   jejich střednědobou strategii pro celou legislativu, který je v souladu s udržitelným
   odstraněním nadměrného schodku a s dalším pokrokem, pokud jde o střednědobý cíl. Nový
   program byl předložen na konci března 2008. Komise společně s tímto doporučením pro
   rozhodnutí Rady předkládá doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu.
   Podle čl. 104 odst. 12 se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada
   na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
   napraven.
   2.         POSLEDNÍ VÝVOJ SCHODKU
   Na základě údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) vycházejících ze zprávy poskytnuté
   Polskem před dubnem 2008 se veřejný dluh od dosažení svého vrcholu ve výši 6,3 % HDP v
   roce 2003 ročně snižoval v průměru o více než 1 procentní bod a v roce 2007 dosáhl 2 %
   HDP.10,11,12 Výsledky byly obecně lepší, než se očekávalo, a to díky překvapivému
   pozitivnímu růstu v důsledku neočekávaných příjmů a neprovedení všech plánů výdajů.
   8
            Rada ve svém doporučení vycházela z aktualizovaného konvergenčního programu z listopadu 2006,
            který obsahuje pro rok 2007 cílový schodek 3,4 % HDP a „předpokládá, že pro účely zrušení
            rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 104 odst. 12 mohou Komise a Rada v souladu
            s čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 brát v úvahu rozpočtové náklady na důchodovou reformu
            z roku 1999 [odhadované na přibližně 2 % HDP v roce 2007] podle lineární a klesající stupnice
            představující v roce 2007 60 %. Rada upozorňuje na to, že pokud chce Polsko využít tohoto ustanovení,
            muselo by prokázat, že jeho schodek podstatně a nepřetržitě klesá a dostává se na úroveň, která se blíží
            referenční hodnotě. Vzhledem k tomu, že schodek v období 2004–2006 podstatně a nepřetržitě klesal,
            rozhodne o použití daného ustanovení v případě Polska jeho schodek za rok 2007 a výhled na další
            období“.
   9
            SEK(2007) 1543.
   10
            Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008.
   11
            Schodky jsou obvykle upravovány – směrem nahoru nebo dolů – po zveřejnění prvního výsledku v
            jarním oznámení. Pro členské státy EU jako celek jsou úpravy obvykle relativně malé a v průměru se
            jen nepodstatně odchylují od nuly. S ohledem na rozdíl mezi aktuálně oznámeným schodkem pro rok
CS                                                         4                                                         CS
 ---pagebreak---    V roce 2007 byl výsledek schodku veřejných financí 2,0 % HDP ve srovnání s 3,4 %
   odhadovanými v konvergenčním programu z listopadu 2006. Hlavním důvodem byl mnohem
   vyšší reálný a nominální růst HDP, než se v listopadu 2006 očekávalo, došlo však i k omezení
   veřejných výdajů. Zejména vysoká ziskovost společností umožnila omezit růst ve finančních
   příspěvcích a prudký pokles nezaměstnanosti a nedostatečná indexace nařízená Hausnerovým
   plánem13 omezily růst sociálních plateb. Kromě toho byly mzdy zaměstnanců ve státní správě
   nižší, než se plánovalo. Vládní investice byly nakonec nižší, než se předpokládalo, a to
   v důsledku pomalejšího čerpání prostředků z fondů EU, než se plánovalo. Celkové výdaje v
   poměru k HDP byly o 1,5 procentního bodu nižší, než se v listopadu 2006 plánovalo. Pokud
   jde o příjmy, příjmy z nepřímých daní a sociálních příspěvků byly vyšší, než se v listopadu
   2006 předpokládalo, a to zejména díky vyšší zaměstnanosti a růstu mezd. Tato pozitivní
   překvapení byla vyvážena nižším výkonem ostatních položek příjmů (přímé daně z důvodů
   zvýšení daňových tříd). Celkově to vedlo k tomu, že poměr příjmů byl mírně pod plánovanou
   úrovní.
   3.        PROGNÓZY SCHODKU NA ROK 2008–2009 A DALŠÍ OBDOBÍ
   Na rok 2008 prognóza útvarů Komise z jara 2008 předpokládá, že celkový schodek veřejných
   financí vzroste na 2,5 % HDP, v souladu s cílem konvergenčního programu z března 2008.
   Očekává se, že HDP vzroste v roce 2008 o 5,3 % a v roce 2009 o 5 %. Útvary Komise
   předpokládají, že se soukromá spotřeba v roce 2008 zvýší na 5,6 %, což bude doprovázeno
   snížením sociálních příspěvků, a v roce 2009 se sníží na 4,7 % v důsledku zhoršujících se
   vnějších vlivů, které negativně ovlivní důvěru zákazníků.
   Zvyšující se schodek veřejných financí vyplývá z rozpočtu Polska na rok 2008, jenž je
   zaměřený na zhoršování salda veřejných financí (ne ESA95) o přibližně 0,8 % HDP v roce
   2008 ve srovnání s výsledkem z roku 2007 v důsledku několika opatření vedoucích ke
   zvýšení deficitu, která byla přijata před parlamentními volbami v říjnu 2007. Většina z nich
   sníží státní příjmy: druhé snížení sociálních příspěvků a úleva na dani z příjmů fyzických
   osob pro rodiny. Pokud jde o výdaje, rozpočet na rok 2008 předpokládá vyšší veřejné
   investice a obnovuje dostatečnou (inflace plus růst mezd) každoroční indexaci důchodu a
   invalidních příspěvků. Opatření zvyšující deficit budou částečně vyvážena lepším
   dodržováním daňových předpisů, zvýšením zdanitelného příjmu a zvýšením spotřební daně v
   souvislosti s daňovou harmonizací s EU.
   V roce 2009 se očekávalo, že celkový schodek veřejných financí vzroste okrajově na 2,6 %
   HDP podle prognózy Komise z jara 2008, což je založeno na předpokladu nezměněné
   politiky. Konvergenční program z března 2008, který předpokládá provádění některých
           2007 a referenční hodnotou schodku je jen málo pravděpodobné, že případná budoucí revize národních
           účtů by zvýšila míru schodku v roce 2007 na úroveň překračující 3 % HDP.
   12
           V souladu s čl. 2 odst. 7 nařízení (ES) č. 1467/97 by se při rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci
           nadměrného schodku mělo přihlížet k čistým nákladům důchodové reformy zavádějící vícepilířový
           systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal
           a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě. Jelikož od roku 2007 byl celkový schodek
           veřejných financí nižší než 3% referenční hodnoty, není třeba použití tohoto článku zvažovat.
   13
           Dosud nejkomplexnější a nejkonkrétnější snaha o reformu výdajů byla navržena v roce 2003 a jejím
           cílem bylo snížení veřejných výdajů sociální ochrany, veřejné správy a státních podpor. Hausnerům
           plán mimo jiné nahradil každoroční valorizaci valorizací po celkové inflaci překračující 5 % nebo po
           každých třech letech (podle toho, co nastane dřív).
CS                                                        5                                                         CS
 ---pagebreak---    opatření snižujících deficit, která musí být ještě specifikována, předpokládá schodek
   veřejných financí ve výši 2,0 % HDP.
   Jarní prognóza předpokládá, že strukturální schodek se zvýši přibližně o 0,25 procentního
   bodu HDP v roce 2008, avšak v roce 2009 se opět sníží přibližně o 1/3 procentního bodu, což
   bude způsobeno zlepšením pracovního trhu stimulovaného snížením daňového zatížení14.
   Hlavním cílem rozpočtové strategie představené v konvergenčním programu z března 2008 je
   dosáhnout střednědobého cíle, strukturálního schodku ve výši 1 % HDP do roku 2011, tj. rok
   po ukončení programového období. Rozpočtová úprava je založena na výdajích a je
   plánována na konec období 2009 a 2010.
   4.        VÝVOJ A PROGNÓZY DLUHU
   Poté, co míra zadlužení dosáhla v roce 2006 vrcholu ve výši 47,6 % HDP, zdá se, že má nyní
   klesající tendenci. Značného snížení dluhu bylo dosaženo v roce 2007, kdy míra klesla téměř
   o 2,5 procentního bodu na 45,2 % HDP, což bylo možné zejména díky vysokému
   nominálnímu růstu HDP, ale také díky zhodnocení zlotého. Očekává se, že hrubé zadlužené
   bude tento a další rok klesat pomaleji a v roce 2009 dosáhne podle prognózy z jara 2008 za
   předpokladu nezměněné politiky 44 % HDP.
   5.        ZÁVĚRY
   Celkový schodek veřejných financí se snížil z 6,3% HDP v roce 2003 na 2,0% v roce 2007,
   pod referenční hodnotu 3 % HDP. Snížení dluhu v roce 2007 odráží zejména vyšší
   hospodářský růst, který společně s omezením výdajů (částečně kvůli neúplnému provedení
   plánů investic) snížil míru výdajů ve srovnání s rozpočtovými plány. Podíl příjmů se přiblížil
   k cíli s neočekávanými příjmy z příznivých hospodářských podmínek vyváženým snížením
   přímých daní a nízkou výkonností ostatních příjmových kategorií. Strukturální saldo, tj.
   očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření, se zlepšilo o 1,5
   procentního bodu HDP, čímž bylo překročeno fiskální úsilí dosáhnut nejméně 0,5 procentního
   bodu doporučovaného Radou. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se očekává, že se
   celkový schodek v roce 2008 zvýší na 2,5 % HDP a v roce 2009 při nezměněné politice
   dosáhne 2,6 % HDP. Toto naznačuje, že se podařilo snížit schodek pod prahovou hodnotu ve
   výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem.
   Hrubý veřejný dluh se snížil z 47,6 % HDP v roce 2006 na 45,4 % HDP v roce 2007, což je
   výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se
   míra zadlužení bude podle očekávání dále snižovat na přibližně 44 % HDP do roku 2009 (za
   předpokladu neměnné politiky).
   14
           Zdá se, že existuje značně vysoký potenciál pro snížení šedé ekonomiky a stimulaci pracovní činnosti v
           Polsku, jak vyplývá ze značného rozdílu mezi registrovanou mírou nezaměstnanosti a mírou
           nezaměstnanosti z výzkumu pracovních sil (přibližně 3 procentní body na začátku roku 2008). Polsko
           má jednu z nejnižších měr zaměstnanosti v EU (63,5 % ve srovnáním s téměř 71 % v EU v druhé
           polovině roku 2007), a to zejména u osob starších 55 let. Navíc strmý nárůst příjmů z daní právnických
           osob a malých podniků (zdaněno podle režimu daně z příjmů fyzických osob) lze částečně vysvětlit
           zlepšením daňové disciplíny po snížení původně vysokých daňových sazeb.
CS                                                       6                                                        CS
 ---pagebreak---    Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl v Polsku napraven. Komise proto
   doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Polsku.
   Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2003–2009
                                       2003     2004    2005    2006   2007         2008             2009
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                                              KOM CP(2)       KOM(3)      CP(2)
   Celkové       saldo    veřejných
                                        −6,3    −5,7     −4,3   −3,8    −2,0     −2,5    −2,5     −2,6     −2,0
   financí
   Celkové příjmy                       38,4     36,9    39,0    40,0   40,4     40,1    40,0      39,7     39,2
   Celkové výdaje                       44,6     42,6    43,3    43,8   42,4     42,6    42,5      42,3     41,2
     Z nichž:       – úrokové výdaje     3,0      2,8     2,8     2,7    2,6      2,7     2,3       2,7      2,3
            – tvorba hrubého fixního
                                         3,3      3,4     3,4     3,9    4,1      4,5     5,2       4,8      5,0
                             kapitálu
   Primární saldo                       −3,3    −2,9     −1,5   −1,1     0,6      0,2    −0,2       0,1      0,3
   Jednorázová a dočasná opatření        0,0      0,0     0,0     0,0    0,0      0,0     0,0       0,0      0,0
   Strukturální saldo (1)               −5,9    −5,9     −4,2   −4,0    −2,5     −2,7    −2,8     −2,3     −1,9
   Strukturální primární saldo (1)      −2,9    −3,1     −1,4   −1,3     0,1      0,0    −0,5       0,3      0,4
   Pm        Růst reálného HDP (%)       3,9      5,3     3,6     6,2    6,5      5,3     5,5       5,0      5,0
   Pm        Mezera výstupu            −1,0       0,4   −0,4      0,6    1,2      0,5     0,7     −0.7     −0,2
   (1)
              Cyklicky očištěné (primární) saldo bez jednorázových a dočasných opatření.
   (2)
              Cyklicky očištěná a strukturální salda a mezery výstupu podle programu podle výpočtů útvarů Komise
              na základě informací uvedených v programu.
   (3)
              Neočekávají se žádné změny politiky.
   Zdroje:    Prognóza útvarů Komise z jara 2008 (KOM) a aktualizovaný konvergenční program z března 2008
              (KP).
CS                                                         7                                                     CS
 ---pagebreak---                                                  Doporučení pro
                                            ROZHODNUTÍ RADY,
      kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/183/ES o existenci nadměrného schodku v Polsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Rozhodnutím Rady 2005/183/ES ze dne 5. července 200415 bylo na základě
           doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Polsku existuje
           nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných financí v roce 2003 činil 4,1%
           HDP, což je více, než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě, zatímco
           celkové hrubé veřejné zadlužení činilo 45,4 % HDP, což je pod referenční hodnotu
           60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. V rozhodnutí Rady se uvádí, že údaje o schodku a
           zadlužení budou muset být upraveny směrem nahoru, pokud se fondové důchodové
           systémy podle rozhodnutí Eurostatu o klasifikaci fondových důchodových systémů
           vyloučí ze sektoru veřejných financí16.
   (2)     Dne 5. července 2004 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4
           nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
           postupu při nadměrném schodku17 doporučení založené na doporučení Komise
           a určené Polsku, aby Polsko ukončilo situaci nadměrného schodku nejpozději do
           konce roku 2007. Doporučení bylo zveřejněno.
   (3)     Dne 28. listopadu 2006 Rada podle čl. 104 odst. 8 na doporučení Komise rozhodla, že
           opatření, která polské orgány do té doby přijaly, byla nedostatečná18. Dne 27. února
           2007 Rada vydala nové doporučení podle čl. 104 odst. 7 o doporučení Komise
           potvrzující lhůtu pro úpravu v roce 2007. Doporučení bylo zveřejněno.
   (4)     V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného
           schodku zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
           napraven.
   15
           Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 18.
   16
           Viz tisková zpráva Eurostatu č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.
   17
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. 174, 7.7.2005,
           s. 5).
   18
           Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 81.
CS                                                        8                                                        CS
 ---pagebreak---    (5) V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě
       Komise poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku. V rámci
       uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku
       veřejných financí a veřejném dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně,
       a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93
       ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku,
       připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství19.
   (6) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) v souladu s čl. 8g odst. 1 nařízení (ES)
       č. 3605/93 na základě údajů oznámených Polskem před 1. dubnem 2008 a podle
       prognózy útvarů Komise z jara 2008 jsou oprávněné následující závěry:
         –      Schodek veřejných financí se snížil z 3,8 % HDP v roce 2006 na 2,0 % HDP
                v roce 2007, což je méně, než činí referenční hodnota 3 % HDP. Cíl stanovený
                v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 činil přitom 3,4 %
                HDP.
         –      Lepší výsledek schodku v roce 2007 ve srovnání s cílem doprovázel mnohem
                vyšší růst reálného HDP, než bylo očekáváno v konvergenčním programu z
                listopadu 2006. Navíc pokud jde o HDP, vláda vydala méně prostředků na
                sociální transfery (vzhledem k nedostatečné indexaci v roce 2007), dotace,
                investice a kompenzace pro zaměstnance. Celkové výdaje byly o 1,5
                procentního bodu nižší, než bylo plánováno v konvergenčním programu z
                listopadu 2006. Zlepšení strukturálního salda (tj. cyklicky očištěné saldo bez
                jednorázových a jiných dočasných opatření) se v roce 2007 odhaduje na zhruba
                1,5 % HDP.
         –      Vzhledem k nižšímu růstu HDP než v roce 2007 prognóza z jara 2008
                předpokládá, že se schodek zvýší v roce 2008 na 2,5 % HDP, avšak zůstane
                pod referenční hodnotou, což bude dáno zejména snížením sociálních
                příspěvků, daňovými úlevami pro fyzické osoby a zvýšením sociálních
                transferů spolu s vyššími investicemi. To je v souladu s oficiálním cílem
                schodku stanoveným v aktualizaci konvergenčního programu z března 2008.
                Na rok 2009 jarní prognóza předpokládá, že se schodek při nezměněné politice
                stabilizuje. To naznačuje, že se schodek snížil pod referenční hodnotu ve výši
                3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem.
         –      Strukturální saldo se nicméně mírně zhorší o ¼ procentního bodu HDP v roce
                2008 a při nezměněné politice přibližně o ⅓ procentního bodu v roce 2009. To
                je třeba posuzovat v souvislosti s nutností dosáhnout pokroku, pokud jde o
                střednědobý cíl stavu financí, což je v případě Polska strukturální schodek ve
                výši 1 % HDP,
         –      Veřejný dluh v roce 2007 klesl na 45,2 % HDP z 47,6% HDP v roce 2006.
                Podle prognózy z jara 2008 se předpokládá, že míra zadlužení zůstane značně
                pod prahem 60 % HDP a do konce roku 2009 se sníží pod 44 % HDP.
   19
       Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
       (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
CS                                               9                                                 CS
 ---pagebreak---    (7)    Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Polsku odstraněn a rozhodnutí
          2005/183/ES by proto mělo být zrušeno,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                             Článek 1
   Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl v Polsku napraven.
                                             Článek 2
   Rozhodnutí 2005/183/ES se zrušuje.
                                             Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda / předsedkyně
CS                                              10                               CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.4.2017
            COM(2017) 190 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Připojený návrh představuje právní nástroj pro doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii Návrh zahrnuje:

               i)doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření protokolu Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               Tento návrh se předkládá společně s:

               ii)návrhem rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států;

               iii)návrhem rozhodnutí Rady o uzavření protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států.

               Podle aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavazuje přistoupit k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 21. června 1996 a vstoupila v platnost dne 1. července 1999.

               Rozhodnutím Rady ze dne 14. září 2012
                  1
                byla Komise zmocněna, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Republikou Uzbekistán byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               Navržený protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako smluvní stranu dohody a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v chorvatském jazyce.

               Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a žádá Radu, aby přijala rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky přistoupí Chorvatská republika k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, (dále jen „dohoda“)
                  2
                prostřednictvím protokolu k uvedené dohodě.

               (2)Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi
                  3
               . Jednání s Republikou Uzbekistán byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               (3)Uzavření protokolu Komisí by mělo být schváleno, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii.

               (4)Pokud jde o záležitosti, které spadají do pravomoci Unie a jejích členských států, řídí se podpis a uzavření protokolu zvláštním postupem,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii, se schvaluje.

               Znění protokolu se připojuje k rozhodnutí o podpisu.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady a Komise 1999/593/ES, ESUO, Euratom ze dne 31. května 1999 o uzavření Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 229, 31.8.1999, s. 1).

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.ÚČEL

                  V posudku ze dne 26. července 2017
                     1
                   Soudní dvůr EU uvedl, že dohodu mezi Kanadou a EU o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) podepsanou dne 25. června 2014 nelze uzavřít v její stávající podobě. EU by proto měla zahájit nové jednání s Kanadou, jehož cílem bude uzavření dohody o jmenné evidenci cestujících, jež bude v souladu s požadavky, které soud stanovil v posudku.

               2.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

                  Právní předpisy Kanady vyžadují, aby letečtí dopravci provozující leteckou přepravu cestujících do Kanady umožnili Agentuře kanadské hraniční služby (CBSA) elektronický přístup k údajům PNR, a to ještě před příletem cestujících do Kanady.

                  Cílem těchto předpisů je, aby kanadské úřady měly údaje PNR k dispozici ještě před příletem, což zvýší schopnost kanadské hraniční služby předem účinně vyhodnocovat riziko související s cestujícími, usnadňovat cestování v dobré víře, a zvyšovat tak bezpečnost Kanady. EU s Kanadou spolupracuje v boji proti terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a chápe předávání údajů PNR Kanadě jako prostředek posilování mezinárodní spolupráce v oblasti vymáhání práva, k čemuž Kanada přispěje poskytováním analytických informací vyplynuvších z údajů PNR příslušným orgánům členských států a také Euopolu a Eurojustu v rámci jejich mandátů.

                  Jmenná evidence cestujících je záznam o cestovních požadavcích každého cestujícího a jsou v něm obsaženy veškeré informace potřebné k tomu, aby letečtí dopravci mohli zpracovat rezervaci. Pro účel tohoto doporučení zahrnují údaje PNR údaje shromážděné od cestujících, které jsou uloženy v automatizovaných rezervačních a odbavovacích systémech.

                  Letečtí dopravci jsou povinni poskytnout CBSA přístup k těm údajům PNR, které jsou shromážděny a uloženy v jejich automatizovaných rezervačních a odbavovacích systémech.

                  K předání osobních údajů z EU do třetí země může dojít pouze za předpokladu, že tato třetí země zajišťuje takovou úroveň ochrany základních práv a svobod, která je v zásadě rovnocenná úrovni zaručené v Unii. Je nutné řešení, které poskytne právní základ na úrovni EU pro předávání údajů PNR z EU do Kanady a uzná potřebu údajů PNR v boji proti terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti.

                  Evropské společenství podepsalo v roce 2005 dohodu s Kanadou o předávání a zpracovávání údajů PNR na základě souboru závazků CBSA ohledně uplatňování jeho programu PNR
                     2
                  .

                  Dohoda vstoupila v platnost dne 22. března 2006 a vycházela ze závazků CBSA ohledně nakládání s údaji PNR a z rozhodnutí o odpovídající ochraně, ve kterém Evropská komise konstatovala, že závazky CBSA poskytují odpovídající úroveň ochrany osobních údajů.

                  V listopadu 2008 pak Komise provedla společný přezkum provádění dohody z roku 2006 a shledala, že CBSA svoje závazky a podmínky v ní uvedené do značné míry plní.

                  Platnost závazků CBSA a rozhodnutí o odpovídající ochraně vypršela dne 22. září 2009. V závazcích bylo stanoveno, že jeden rok před vypršením jejich platnosti zahájí CBSA s Komisí jednání o prodloužení závazků za vzájemně přijatelných podmínek.

                  Vláda Kanady požádala Komisi o zahájení jednání s cílem buď pozměnit stávající rámec, nebo uzavřít zcela novou dohodu.

                  CBSA rovněž členským státům, předsednictví a Komisi potvrdila, že svoje závazky bude plnit i nadále po přechodnou dobu nutnou k vyjednání a uzavření dlouhodobé dohody mezi EU a Kanadou. Členské státy se v návaznosti na to zavázaly zajistit, že letečtí dopravci budou Kanadě během tohoto přechodného období nadále předávat údaje PNR.

                  V roce 2010 tedy EU zahájila jednání s Kanadou za účelem podpisu nové dvoustranné dohody o podmínkách a rámci, v němž budou letečtí dopravci kanadské hraniční službě předávat údaje PNR o cestujících přepravovaných mezi EU a Kanadou. Návrh nové dohody s Kanadou byl podepsán dne 25. června 2014, načež jej Rada v červenci 2014 předložila Evropskému parlamentu ke schválení. Evropský parlament pak dne 30. ledna 2015 požádal Soudní dvůr, aby posoudil, zda je navrhovaná dohoda o PNR s Kanadou slučitelná se Smlouvami a Listinou základních práv Evropské unie.

                  Dne 27. dubna 2016 byla přijata směrnice (EU) 2016/681 o používání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) pro prevenci, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti
                     3
                  , která představuje právní základ pro předávání údajů PNR leteckými dopravci členským státům a stanoví záruky, které členské státy mají dodržovat v souvislosti se zpracováním údajů PNR.

                  Dne 26. července 2017 vydal Soudní dvůr výše zmíněný posudek, ve kterém uvedl, že zamýšlenou dohodu o předávání údajů PNR mezi Kanadou a EU nelze uzavřít v její současné podobě, jelikož několik jejích ustanovení je neslučitelných se základními právy, které Evropská unie uznává, konkrétně s právem na ochranu osobních údajů a s právem na respektování soukromého života. Konstatoval rovněž, že právním základem takové dohody by měl být čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU ve spojení s čl. 16 odst. 2 SFEU.

                  Po vydání tohoto posudku se CBSA vyslovila pro znovuzahájení jednání za účelem nalezení vzájemně přijatelných podmínek, které budou v souladu se zjištěními Soudního dvora.

                  EU by tedy měla opět zahájit jednání s Kanadou za účelem podpisu nové dvoustranné dohody o rámci a podmínkách, podle nichž budou letečtí dopravci kanadské pohraniční službě předávat údaje PNR o cestujících přepravovaných mezi EU a Kanadou, a to způsobem, který bude v souladu se zjištěními Soudního dvora.

                  Jednání by se měla omezit na aspekty nezbytné k vyvození důsledků plynoucích z posudku Soudního dvora. Všechny ostatní prvky zamýšlené dohody podepsané dne 25. června 2014 by měly zůstat nedotčeny.

               3.PRÁVNÍ PRVKY DOPORUČENÍ

                  Posudek Soudního dvora o původně zamýšlené dohodě mezi EU a Kanadou o předávání údajů PNR stanoví právní požadavky na takovou dohodu z hlediska její slučitelnosti s Listinou základních práv Evropské unie.

                  Toto doporučení je založeno na článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jelikož Soudní dvůr ve svém posudku vyjasnil, že zamýšlená dohoda by měla být založena na čl. 16 odst. 2 a čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU, jsou jako hmotněprávní základ uvedena i tato dvě ustanovení. V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie se vyjednavačem Unie jmenuje Komise.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 16. odst. 2 a čl. 87 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření dohody mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim.

               (2)Tato dohoda by měla ctít základní práva a dodržovat zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie, zejména pak právo na respektování soukromého a rodinného života podle článku 7, právo na ochranu osobních údajů podle článku 8 a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces podle článku 47 listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s uvedenými právy a zásadami.

               (3)[V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily tyto členské státy své přání účastnit se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.]

                  NEBO

                  [V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.]

                  NEBO

                  [V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.]

                  V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, (dopisem ze dne...) oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.]

                  NEBO

                  [V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, (dopisem ze dne...) oznámilo Spojené království své přání účastnit se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

                  V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.]

               (4)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k zahájení jednání jménem Unie o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci se zvláštním výborem jmenovaným Radou.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Posudek 1/15 Soudního dvora ze dne 26. července 2017 (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  Úř. věst L 82, 21.3.2006, s. 15 a Úř. věst. L 91, 29.3.2006, s. 49.

                     (3)
                  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 132.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            PŘÍLOHA
            Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

            doporučení pro rozhodnutí Rady
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

               doporučení pro rozhodnutí Rady

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) s cílem předcházet terorismu a jiné závažné nadnárodní trestné činnosti a bojovat proti nim

               Dohoda by měla obsahovat všechny záruky nezbytné pro její slučitelnost s články 7, 8, 21 a čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie, jak je uvedeno v posudku 1/15 Soudního dvora Evropské unie ze dne 26. července 2017
                  1
               .

               Všechny ostatní prvky dohody mezi Kanadou a EU o předávání a využívání údajů jmenné evidence cestujících podepsané dne 25. června 2014 by měly zůstat nedotčeny.

                     (1)

                        Posudek 1/15 Soudního dvora ze dne 26. července 2017: (EU:C:2017:592).


                       EVROPSKÁ
                       KOMISE
                                              V Bruselu dne 21.4.2015
                                              COM(2015) 166 final
                                 Doporučení pro
                             ROZHODNUTÍ RADY
   o jmenování evropských hlavních měst kultury pro rok 2019 v Bulharsku a Itálii
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                              DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení
   akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až
   20191 stanoví postup jmenování evropských hlavních měst kultury. Podle článku 2 uvedeného
   rozhodnutí budou počínaje rokem 2009 evropskými hlavními městy kultury jmenována dvě
   města ze dvou členských států v pořadí stanoveném v příloze rozhodnutí. V roce 2019 mají
   nárok na pořádání projektu Bulharsko a Itálie.
   Nominace na evropská hlavní města kultury pro rok 2019 v Bulharsku a Itálii probíhá níže
   popsaným postupem.
   Výzvu k předkládání žádostí zveřejňuje každý z dotyčných členských států nejpozději šest let
   před předpokládaným zahájením projektu. Nejpozději pět let před zahájením projektu se sejde
   porota složená ze 13 nezávislých odborníků v oblasti kultury a provede předběžný výběr.
   Zhodnotí předložené žádosti s ohledem na kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí
   č. 1622/2006/ES a dohodne se na užším výběru kandidátských měst, která budou po doplnění
   své žádosti dále posuzována.
   Za účelem konečného výběru svolá každý z dotyčných členských států příslušnou porotu, a to
   devět měsíců po její schůzi týkající se předběžného výběru. Po podrobném zhodnocení
   předběžně vybraných měst podle kritérií, která byla pro akci stanovena, doporučí porota na
   uvedený titul jedno město v každém z dotyčných členských států.
   Na základě těchto doporučení nominuje každý z členských států jedno město na evropské
   hlavní město kultury a sdělí tuto nominaci Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru
   regionů, a to nejpozději čtyři roky před předpokládaným zahájením projektu.
   Evropský parlament může Komisi zaslat k návrhům stanovisko, a to nejpozději tři měsíce
   poté, co mu byly předloženy.
   Rada na základě doporučení Komise úředně jmenuje příslušná města pro rok, na který byla
   navržena.
   Po skončení obou výše popsaných kol soutěže porota ve svých zprávách z října 2014 a
   listopadu 2014 doporučila, aby v roce 2019 byly pořadatelskými městy projektu Plovdiv
   (Bulharsko) a Matera (Itálie). Bulharsko oznámilo svou nominaci Evropskému parlamentu,
   Radě, Komisi a Výboru regionů v prosinci 2014 a Itálie tak učinila v únoru 2015.
   Evropský parlament zaslal Komisi své kladné stanovisko v březnu 2015.
   Komise tudíž v souladu s čl. 9 odst. 3 rozhodnutí č. 1622/2006/ES předkládá Radě přiložené
   doporučení pro úřední jmenování měst Plovdiv (Bulharsko) a Matera (Itálie) evropskými
   hlavními městy kultury pro rok 2019.
   1
           Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.
CS                                                  2                                           CS
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                             ROZHODNUTÍ RADY
        o jmenování evropských hlavních měst kultury pro rok 2019 v Bulharsku a Itálii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne
   24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město
   kultury“ pro roky 2007 až 20192, a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na zprávy poroty z října a listopadu 2014 týkající se výběru evropských hlavních
   měst kultury v Bulharsku a Itálii,
   vzhledem k tomu, že:
   kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES jsou splněna v plném rozsahu,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                                  Článek 1
   Evropskými hlavními městy kultury pro rok 2019 jsou jmenována města Plovdiv v Bulharsku
   a Matera v Itálii.
   2
           Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.
CS                                                    3                                       CS
 ---pagebreak---                                              Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   V Bruselu dne
                                              Za Radu
                                              předseda
CS                                              4                                            CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o výzvě Španělsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
            {SWD(2016) 263 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o výzvě Španělsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
                  1
               , které bylo přijato na podporu urychleného odstraňování nadměrných schodků veřejných financí.

               (3)Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že ve Španělsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. Od té doby vydala Rada na základě čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU Španělsku tři nová doporučení, jimiž prodloužila lhůtu pro nápravu nadměrného schodku do roku 2013 (doporučení ze dne 2. prosince 2009), do roku 2014 (doporučení ze dne 10. července 2012) a do roku 2016 (doporučení ze dne 21. června 2013). Ve všech třech doporučeních Rada dospěla k závěru, že Španělsko přijalo účinná opatření, avšak že nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance
                  2
               .

                (4)Podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy Rada dne 12. července 2016 rozhodla, že Španělsko v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 nepřijalo účinná opatření.

               (5)Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada okamžitě přijme rozhodnutí podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy, pokud zúčastněný členský stát potřebná opatření neprovádí nebo pokud podle názoru Rady nejsou prováděná opatření dostatečná.

               (6)
                     Komise aktualizovala svou letošní jarní prognózu s využitím informací dostupných do 19. července 2016. Na základě toho se prognóza růstu reálného HDP pro rok 2016 ve srovnání s jarní prognózou zvýšila o 0,3 procentního bodu na 2,9 % a pro rok 2017 se snížila (2,3 % oproti 2,5 % na jaře). Dále se předpokládá, že v roce 2018 vzroste reálný HDP o 2,1 %. V roce 2015 byl zaznamenán růst ve výši 3,2 %. Hospodářský růst tedy zpomalí, ale zůstane nadále silný a stále bude těžit z reforem provedených v reakci na krizi a z úspěšného dokončení programu finanční pomoci. Oživení je nadále doprovázeno intenzivním vytvářením pracovních míst v kontextu pokračující umírněnosti mzdových požadavků a využívání reforem trhu práce. Růst podporují také nízké ceny ropy. Zároveň se očekává, že v roce 2016 dosáhne inflace –0,3 %. Existuje však riziko zpomalení předpokládaného růstu, a to zejména od roku 2017, které souvisí mimo jiné s výsledkem referenda o členství v Evropské unii ve Spojeném království, kvůli němuž se zvýšila nejistota a jenž by mohl mít negativní důsledky na obchod a domácí poptávku.

               (7)Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že se schodek veřejných financí sníží na 4,6 % HDP v roce 2016, na 3,3 % HDP v roce 2017 a 2,7 % HDP v roce 2018 (pro srovnání, cílové hodnoty programu stability činily 3,6 % HDP pro rok 2016, 2,9 % HDP pro rok 2017 a 2,2 % HDP pro rok 2018 a jarní prognóza předpovídala výsledný schodek ve výši 3,9 % HDP v roce 2016 a 3,1 % HDP v roce 2017). Důvodem pro vyšší předpokládaný schodek je skutečnost, že Komise ve své aktualizované prognóze zohledňuje menší objem opatření omezujících výdaje na úrovni centrálních i regionálních vládních institucí přijatých v reakci na doporučení Komise z března 2016 (0,2 % HDP), než jaký zohlednila prognóza v programu stability (0,4 % HDP), a to proto, že některá z daných opatření dosud nejsou upřesněna natolik, aby mohla být zahrnuta do prognózy Komise na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik. Rozdíl však z největší části zapříčinily změny v právním rámci týkajícím se daně z příjmu právnických osob, díky nimž společnosti v roce 2016 platí nižší zálohy (pagos fraccionados). Nižší příjem ze záloh nebyl v programu stability vyčíslen a projevil se až v dubnu v době první splátky, a tedy až po datu uzávěrky pro jarní prognózu. V aktualizované prognóze z jara 2016 Komise odhaduje tento výpadek v roce 2016 na 0,5 % HDP. Výše uvedené změny způsobují trvalé zpoždění v placení daní, ale nemění se sazby ani základ daně, a výnos z daní z příjmu právnických osob by proto za nově ustáleného stavu (od roku 2017) neměl být ovlivněn. Jejich výsledkem je dočasná ztráta výběru daní v roce 2016, se kterou aktualizovaná jarní prognóza zacházela jako s jednorázovou. Pro rok 2017 vyplývají rozdíly mezi aktualizovanou jarní prognózou a programem stability z horší počáteční situace, než se očekávalo, a ze skutečnosti, že úsporná opatření přijatá v reakci na doporučení Komise z března 2016 dosud nejsou upřesněna natolik, aby mohla být zahrnuta do prognózy Komise na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik. Předpokládá se, že strukturální schodek se zvýší v roce 2016 o 0,4 % HDP, v roce 2017 o 0,1 % HDP a v roce 2018 zůstane beze změny. V roce 2016 je však očekávané navýšení strukturálního schodku částečně zapříčiněno skutečností, že podle současného výhledu budou hodnoty inflace a růstu nominálního HDP nižší, než z jakých vycházel rozpočet na rok 2016, což nepříznivě ovlivnilo strukturální příjmy vládních institucí a zároveň neumožnilo přizpůsobit výdaje.

               (8)Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP vzrostl z 36 % v roce 2007 na přibližně 99 % v roce 2014. V roce 2015 byla míra zadlužení víceméně stabilní, neboť čistý prodej finančních aktiv vyrovnával negativní dopad toho, že schodek narůstal rychleji než nominální HDP. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že míra zadlužení vyvrcholí v roce 2017 hodnotou 100,6  % HDP, zatímco jarní prognóza předpokládala, že k vyvrcholení dojde v roce 2016 na hodnotě 100,3 % HDP. Ačkoliv se nezdá, že by se Španělsko potýkalo s bezprostředními riziky fiskální tísně vyplývající z této vysoké míry zadlužení, rizika co do udržitelnosti dluhu se ve střednědobém horizontu výrazně zvýší, pokud se nezlepší rozpočtová pozice. V dlouhodobějším horizontu se rizika ohledně fiskální udržitelnosti začnou snižovat díky pozitivnímu dopadu snížení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva
                  3
               .

               (9)Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada ve svém rozhodnutí vyzývajícím k přijetí opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy dotčený členský stát požádá, aby dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření. Nicméně skutečnost, že toto rozhodnutí Rady o výzvě je přijímáno ve druhé polovině roku, umocňuje fiskální úsilí potřebné k dosažení daného ročního zlepšení strukturálního salda. Rovněž je nutno mít na paměti, že základní scénář pro nový postup korekce začíná se strukturálním schodkem horším o 0,4 % HDP, jenž je alespoň částečně důsledkem nižší inflace, než s jakou počítal scénář, z něhož vycházel rozpočet na rok 2016, přičemž tento vývoj je z velké části mimo kontrolu vlády. Zvážíme-li tyto skutečnosti, nejeví se jako vhodné vyžadovat v roce 2016 další strukturální opatření.

               (10)Vzhledem k tomu, že by se v roce 2016 neměla vyžadovat žádná další strukturální opatření, pokud by byl Španělsku přiznán jeden dodatečný rok k nápravě nadměrného schodku, což je podle nařízení Rady (ES) č. 1467/97 pravidlem, vyžadovalo by to v roce 2017 roční zlepšení strukturálního salda, které by mělo příliš negativní dopad na růst. Z tohoto důvodu se zdá přiměřené prodloužit Španělsku lhůtu k odstranění nadměrného schodku o dva roky.

               (11)Proto by věrohodný a udržitelný postup korekce vyžadoval, aby Španělsko dosáhlo schodku veřejných financí ve výši 4,6 % HDP v roce 2016, 3,1 % HDP v roce 2017 a 2,2 % HDP v roce 2018, což odpovídá zhoršení strukturálního salda ve výši 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP jak v roce 2017, tak 2018. Tyto rozpočtové cíle též zohledňují skutečnost, že je třeba kompenzovat sekundární dopady fiskální konsolidace na veřejné finance, které vzniknou vlivem této konsolidace na celkovou ekonomiku.

               (12)K dosažení těchto cílů se považují za nezbytná další strukturální opatření, jejichž odhadovaný dopad odpovídá 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018. Úspory pro roky 2017 a 2018 by mohly pro dosažení požadovaného strukturálního úsilí mimo jiné zahrnovat snížení množství a rozsahu daňových výdajů, zejména snížených sazeb DPH.

               (13)Včasné a trvalé nápravě nadměrného schodku by navíc mohlo napomoci striktní prosazování preventivních a nápravných mechanismů podle španělského zákona o stabilitě na úrovni všech vládních institucí. Toho by bylo možné dosáhnout automatičtějším prováděním těchto mechanismů. Tento příspěvek pravidla pro výdaje zakotveného v zákoně o stabilitě k udržitelnosti veřejných financí by mohl být posílen dalším vyjasněním oblasti působnosti a dalším vymezením kategorií výdajů nezbytných k jeho vypočtení a výslovnou výzvou určenou veřejným správám, které uvedená pravidla porušují, aby vyrovnaly odchylky ve výdajích v roce následujícím po jejich výskytu.

               (14)Španělsko by rovněž mělo věnovat řádnou pozornost kvalitativním aspektům veřejných financí, včetně politiky v oblasti zadávání veřejných zakázek. Komise byla v posledních letech upozorněna na významný počet případů protiprávního jednání, jež měly dopad na provádění právních předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek. Z údajů vyplývá, že v zadávání veřejných zakázek existují mezi veřejnými i ostatními zadavateli rozdíly a že nedostatečné mechanismy kontrol ex ante i ex post brání správnému a jednotnému uplatňování předpisů o veřejných zakázkách. Španělsko se ve srovnání s ostatními členskými státy vyznačuje nízkou mírou zveřejňování oznámení o zahájení zadávacího řízení a poměrně častým využíváním jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení. Promítá se to do omezené hospodářské soutěže ze strany podniků z ostatních zemí EU a často také do přímého uzavírání smluv, což má za následek vyšší výdaje vládních institucí. Omezené využívání nástrojů centralizovaného či společného zadávání veřejných zakázek neumožňuje úspory vyplývající z vyšší efektivity, které by přispěly k fiskálním úsporám. Neexistence nezávislého subjektu pověřeného zajišťováním efektivnosti zadávání veřejných zakázek a souladu s právními předpisy v této oblasti po celé zemi brání řádnému uplatňování pravidel zadávání zakázek a může rovněž vytvářet příležitosti k protiprávnímu jednání, přičemž obojí má negativní dopady na stav španělských veřejných financí.

               (15)Pro usnadnění úspěchu strategie fiskální konsolidace bude rovněž důležité fiskální konsolidaci podpořit komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady určenými Španělsku v rámci evropského semestru 2016, a zejména s těmi, která souvisejí s nápravou jeho makroekonomické nerovnováhy.

               (16)Podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy může Rada, jakožto součást svého rozhodnutí o výzvě podle tohoto článku, požádat dotčený členský stát o předložení zpráv týkajících se fiskálního úsilí podle konkrétního časového harmonogramu. Podle čl. 5 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 zpráva členského státu zahrne cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a upřesní fiskální opatření jak na straně výdajů, tak na straně příjmů, jakož i informace týkající se politických opatření přijatých v reakci na konkrétní rozhodnutí Rady. V zájmu snazšího sledování lhůty pro dosažení souladu s doporučeními obsaženými v této výzvě a lhůty pro odstranění nadměrného schodku se Španělsko žádá, aby tuto zprávu předložilo do 15. října 2016 současně s návrhem rozpočtového plánu na rok 2017.

               (17)Španělsko by mělo předložit zprávu Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru podle požadavků článku 10 nařízení Rady (EU) č. 473/2013 a v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 877/2013. Zpráva by měla být poprvé předložena do 15. ledna 2017 a následně každé tři měsíce,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.Španělsko odstraní stávající nadměrný schodek do roku 2018.

               2.Španělsko sníží schodek veřejných financí v roce 2016 na 4,6 % HDP, v roce 2017 na 3,1 % HDP a v roce 2018 na 2,2 % HDP. Toto zlepšení schodku veřejných financí odpovídá zhoršení strukturálního salda ve výši 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018, určených na základě aktualizované prognózy Komise z jara 2016. Španělsko použije všechny neočekávané příjmy k rychlejšímu snižování schodku a dluhu.

               3.Nad rámec úspor již zahrnutých v aktualizované prognóze Komise z jara 2016 Španělsko přijme a v plném rozsahu uskuteční jak v roce 2017, tak v roce 2018 konsolidační opatření ve výši 0,5 % HDP.

               4.Španělsko by mělo být připraveno přijmout další opatření, pokud se naplní rizika ohrožující rozpočtové plány. Opatření fiskální konsolidace musí přinést trvalé zlepšení celkového strukturálního salda veřejných financí a měla by toho dosáhnout způsobem podporujícím růst.

               5.Španělsko přijme opatření k posílení fiskálního rámce, zejména za účelem posílení automatičnosti mechanismů k prevenci a nápravě odchylek od cílů v oblasti schodku, zadlužení a výdajů, a opatření k posílení příspěvku pravidla o výdajích zakotveného v zákoně o stabilitě k udržitelnosti veřejných financí.

               6.Španělsko vytvoří soudržný rámec k zajištění transparentnosti a koordinace politiky zadávání veřejných zakázek pro všechny veřejné i ostatní zadavatele, aby zaručilo hospodářskou efektivnost a vysokou úroveň hospodářské soutěže. Rámec zahrne i vhodné mechanismy kontroly ex ante a ex post pro zadávání veřejných zakázek, aby byla zajištěna efektivnost a soulad s právními předpisy.

               Článek 2

               Rada stanoví lhůtu, která vyprší 15. října 2016, v níž je Španělsko povinno přijmout účinná opatření a v souladu s čl. 5 odst. 1a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podat Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na výzvu Rady. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a upřesní diskreční opatření na straně výdajů i příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady za účelem posílení fiskálního rámce a rámce pro zadávání veřejných zakázek v souladu s čl. 1 odst. 5 a 6.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku Španělska jsou k dispozici na internetové stránce:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                  .

                     (3)
                  Evropská komise (2016), Zpráva o fiskální udržitelnosti 2015, European Economy, Institutional Paper No. 018.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Globálním institutem pro zelený růst

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Globální institut pro zelený růst (Global Green Growth Institute, GGGI) je mezinárodní organizace, která byla založena v roce 2012 a která podporuje a prosazuje silný, inkluzivní a udržitelný ekonomický růst v rozvojových zemích a rozvíjejících se ekonomikách. Jejím cílem je odolnější svět, jehož se dosáhne právě prostřednictvím silného, inkluzivního a udržitelného zeleného růstu. Jejím posláním je podpořit přechod k modelu zeleného růstu a za tím účelem vytvářet a uplatňovat strategie, které vedou současnou ke snížení chudoby, k sociální inkluzi, environmentální udržitelnosti a ekonomickému růstu.

               V návaznosti na Pařížskou dohodu UNFCCC z října 2015, jejíž snahou je udržet nárůst průměrné globální teploty hluboko pod hodnotou 2 °Celsia oproti úrovni před průmyslovou revolucí a pokusit se omezit jej na 1,5 °Celsia, se zintenzívní reakce na hrozbu změny klimatu. Každá ze smluvních stran dohody má vnitrostátně stanovený příspěvek, který určuje, jaká opatření země podnikne, aby dohodnuté cíle splnila. Strany se rovněž dohodly, že pro zvýšení odolnosti proti změně klimatu a snížení emisí skleníkových plynů je důležitý rozvoj a přenos technologií.

               Pařížská dohoda žádá od všech zemí značně intenzívní a trvalé mezinárodní úsilí snížit emise skleníkových plynů co nejvíce a co nejrychleji. Dohoda také uznává, že rozvojovým zemím bude nutné s plněním klimatických plánů pomoci.

               Institut GGGI vznikl v tomto kontextu jako přední mezinárodní hráč zabývající se zeleným růstem. Členstvím v něm by Unie získala přístup do fóra, jehož prostřednictvím by mohla zintenzívnit svou diplomatickou činnost v oblasti klimatu zaměřenou na rozvojové země a rozvíjející se ekonomiky a zároveň přispět svými cennými zkušenostmi získanými v průběhu vytváření unijních právních předpisů pro oblast klimatu. Jelikož se GGGI zaměřuje na komplexní strategie zeleného růstu, členství by Unii umožnilo také využívat synergie klimatických cílů a cílů udržitelného rozvoje, které jsou součástí Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.Navrhuje se zahájit s GGGI jednání o členství EU, přičemž alternativní variantou je navrhnout přistoupení Unie k Dohodě o založení GGGI. Důvodem tohoto návrhu je skutečnost, že hlasovací práva EU jako budoucího člena mezinárodní organizace GGGI by měla být jasně stanovena předtím, než se Unie stane jejím členem.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Aby bylo možné omezit nárůst teploty na úroveň hluboko pod 2 °C, musí být Pařížská dohoda skutečně globální a účinná. Své vnitrostátně stanovené příspěvky musí začít plnit všechny státy. Unie díky svému členství bude moci:

               –motivovat stávající i budoucí členské státy GGGI k plnění jejich vnitrostátně stanovených příspěvků a k větším ambicím, a to mimo jiné využitím osvědčených postupů vyvinutých a používaných v rámci strategie zeleného růstu,

               –spolupracovat s GGGI v kontextu unijní strategie pro diplomatickou činnost v oblasti klimatu, a to s plným využitím synergií klimatických cílů a cílů udržitelného rozvoje,

               –sdílet osvědčené postupy na politické i odborné úrovni vycházející z rozsáhlých zkušeností, jež Unie získala díky tvorbě a uplatňování klimatických strategií.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Činnost GGGI je vzhledem k jeho zaměření na zelený, udržitelný růst jasně provázána s environmentálními a rozvojovými tématy a také s předpisy v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Článek 216 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví, že Unie může uzavírat dohody s mezinárodními organizacemi. Článek 218 stanoví postup uzavírání dohody s mezinárodní organizací a čl. 218 odst. 3 podrobnosti o pověření Komise vyjednáním jménem Unie.

                   •
                        Subsidiarita (nevýlučné pravomoci)

               Změna klimatu je nadnárodní problém. Koordinace opatření v této oblasti je proto nezbytná na celosvětové i evropské úrovni a opatření ze strany Unie jsou odůvodněná zásadou subsidiarity. Článek 191 SFEU uvádí pravomoci Unie v oblasti životního prostředí a změny klimatu.

               Jako člen by Unie mohla sdílet poznatky a osvědčenou praxi GGGI napříč všemi členskými státy EU a také společně se svými zahraničními partnery co nejvíce šířit svou politiku a diplomatické úsilí související se změnou klimatu.

               •Proporcionalita

               Doporučení pro rozhodnutí Rady zahájit jednání o členství Unie v GGGI je přiměřené – je to nejjednodušší a z právního hlediska nejmenší možný krok nutný k tomu, aby se Unie mohla stát členem GGGI.

               •Volba nástroje

                  Přijetí rozhodnutí Rady stanoví čl. 218 odst. 3 SFEU.

                   3.
                        VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontrola účelnosti stávající legislativy

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh. Komise nicméně svůj záměr žádat o povolení Rady jednat jménem Unie o členství Unie v GGGI zveřejnila dne 8. listopadu 2016 na svých internetových stránkách věnovaných zlepšování právní úpravy. Během období vymezeného k vyjádření zúčastněných stran, od 8. listopadu 2016 do 12. ledna 2017, Komise žádné vyjádření neobdržela.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nebylo vypracováno žádné posouzení dopadů, neboť rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájit jednání o členství Unie v GGGI, s sebou nenese žádný přímý dopad na rozpočet Komise ani nevyžaduje provedení jakéhokoliv opatření ze strany členských států.

                  Komise nicméně zvážila možnost nepřijmout žádné opatření. Základní scénář, kdy by Komise nepřijala žádné opatření, by znamenal, že členství v GGGI by měl jen malý počet unijních zemí (od založení organizace v roce 2012 se jejími členy staly jen Dánsko, Spojené království a nedávno Maďarsko). V takovém případě by se pravděpodobně zkušenosti Unie v oblasti zeleného růstu do GGGI nedostaly a organizace by nemohla být využita v maximální možné míře k naplnění cílů unijní strategie pro diplomatickou činnost v oblasti klimatu.

                  Upřednostňovaná varianta, která je předmětem tohoto návrhu, je členství Unie v GGGI. Navrhuje se, aby se Unie stala přidruženým členem, který neodvádí finanční příspěvky (článek 3 stanov GGGI).

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

                   4.
                        ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Členství Unie v GGGI nemá žádné přímé dopady na rozpočet EU.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh – rozhodnutí Rady o vyjednávání o členství v GGGI nevyžaduje žádná opatření ze strany členských států.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Komise doporučuje, aby:

               –Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o členství Unie v GGGI,

               –Komise během jednání vedla konzultace se zvláštním výborem dle ustanovení SFEU,

               –Rada schválila směrnice pro jednání připojené k tomuto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Globálním institutem pro zelený růst

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 uvedené smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Členem Globálního institutu pro zelený růst (GGGI) je v současnosti jen malý počet států Unie
                  1
               . Je proto nepravděpodobné, že by byly do GGGI přeneseny zkušenosti Unie z oblasti zeleného růstu v celém jejich rozsahu a že by se prostřednictvím organizace realizovaly cíle strategie Unie v oblasti klimatu v té nejvyšší možné míře.

               (2)Změna klimatu je nadnárodní problém. Opatření v oblasti klimatu je proto nezbytné koordinovat na celosvětové i evropské úrovni a opatření ze strany Unie jsou odůvodněná zásadou subsidiarity. Článek 191 SFEU uvádí pravomoci Unie v oblasti životního prostředí a změny klimatu.

               (3)Jako člen by Unie mohla sdílet poznatky a osvědčenou praxi GGGI mezi všemi členskými státy EU. Společně se svými zahraničními partnery by Unie také mohla co nejvíce šířit svou politiku a diplomatické úsilí související se změnou klimatu

               (4)
                     Jelikož se GGGI zaměřuje na komplexní strategie zeleného růstu, členství by Unii umožnilo také využívat synergie klimatických cílů a cílů udržitelného rozvoje, které jsou součástí Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

               (5)Komise by proto měla být oprávněna zahájit jednání jménem Evropské unie s cílem uzavřít dohodu o členství Unie v GGGI,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise je zmocněna, aby jménem Unie jednala o uzavření dohody o členství Unie v Globálním institutu pro zelený růst.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Během jednání budou vedeny konzultace s [název zvláštní výboru

               doplní Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Od založení GGGI v roce 2012 se jeho členy staly jen Dánsko, Spojené království a nedávno Maďarsko.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            PŘÍLOHA
             Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,kterým se schvaluje zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Globálním institutem pro zelený růst
            Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Globálním institutem pro zelený růst o členství Unie v Globálním institutu pro zelený růst

               PŘÍLOHA
               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Globálním institutem pro zelený růst o členství Unie v Globálním institutu pro zelený růst

               1.Komise bude usilovat o to, aby dohoda vedoucí k členství Unie v Globálním institutu pro zelený růst (GGGI) byla v souladu s příslušnou legislativou Unie.

               2.Komise povede jednání v souladu s příslušnou platnou legislativou Unie nebo v souladu s postoji Unie dohodnutými zvlášť pro tato jednání ve zvláštním výboru zástupců členských států uvedeném v článku 3 tohoto rozhodnutí nebo v Radě.

               3.O výsledcích jednání, jakož i o případných problémech, jež nastanou v průběhu jednání, podá Komise Radě zprávu.


Důležité právní upozornění

|

52004SC1067

Doporučení pro rozhodnutí Rady které opravňuje Komisi vyjednat pro Společenství podmínky přistoupení k dohodě Hospodářské komise pro Evropu Spojených národů (UN-ECE), která se týká přijetí jednotných podmínek pro pravidelné technické kontroly kolových vozidel a vzájemného uznávání takových kontrol (vyhotovené ve Vídni dne 13. listopadu 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 konecném znení */

	V Bruselu dne 08.09.2004SEC(2004) 1067 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADYkteré opravňuje Komisi vyjednat pro Společenství podmínky přistoupení k dohodě Hospodářské komise pro Evropu Spojených národů (UN-ECE), která se týká přijetí jednotných podmínek pro pravidelné technické kontroly kolových vozidel a vzájemného uznávání takových kontrol (vyhotovené ve Vídni dne 13. listopadu 1997){SEC(2004)1056}(předložená Komisí)1. SOUVISLOSTIDohoda UN-ECE z roku 1958 o technických požadavcích na kolová vozidla, k níž Společenství přistoupilo dne 24. března 1998, byla navržena s cílem vytvořit jednotné technické předpisy pro konstrukci a schvalování typu nových vozidel. Účelem dohody UN- CE o kontrole vozidel z roku 1997 je stanovit pravidla pro pravidelné technické kontroly kolových vozidel registrovaných nebo používaných na území smluvních stran dohody.Oblasti působnosti dohody o kontrole vozidel podléhají činnosti Společenství. Spadají do oblasti působnosti směrnice Rady 96/96/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se prohlídek technické způsobilosti motorových vozidel a jejich přípojných vozidel ve znění směrnice 2001/11/ES (zkoušky omezovače rychlosti užitkových vozidel) a směrnice 2003/27/ES (zkoušky emisí z výfuku motorových vozidel). Tyto směrnice upřesňují minimální požadavky, přičemž některé členské státy jdou ještě dále.K dohodě o kontrole vozidel doposud přistoupilo sedm států: Estonsko, Nizozemsko, Finsko, Maďarsko, Rumunsko, Ruská federace a Bulharsko. Článek 4 dohody z roku 1997 stanoví, že přistoupit k dohodě o kontrole vozidel mohou regionální organizace pro hospodářskou integraci, jimž jejich členské státy předaly pravomoci v oblastech, na něž se vztahuje dohoda, včetně pravomoci přijímat o svých členských státech závazná rozhodnutí, což je jasný odkaz na Společenství. Vzhledem k tomu, že jsou všechny ostatní záležitosti stejné, získá Společenství přistoupením EU k dohodě o kontrole vozidel 25 z celkových 28 hlasů.2. VÝKON PRAVOMOCÍ V OBLASTI KONTROLY VOZIDEL Z HLEDISKA TECHNICKÉ ZPůSOBILOSTIDohoda o kontrole vozidel z roku 1997 spadá do působnosti pracovní skupiny 29 UN-ECE, přidruženého orgánu Výboru pro vnitrozemskou dopravu UN-ECE, který se rovněž stará o řízení dohody o konstrukci vozidel z roku 1958.3. VYJEDNÁVÁNÍNěkterá ustanovení dohody o kontrole vozidel je třeba upravit nebo vyjasnit, aby byla v souladu s evropskými právními předpisy.Nejdůležitější je upravit a vyjasnit dva aspekty: článek 1 a článek 12 je třeba změnit s cílem vyjasnit pojem vzájemného uznávání osvědčení o technické způsobilosti, aby se omezila jeho působnost, co se týče volného pohybu vozidel na území EU. Dohoda o kontrole vozidel by neměla umožňovat, aby bylo vozidlu uděleno jiné osvědčení o technické způsobilosti než to vydané na území smluvní strany, kde je registrováno, pokud mezi smluvními stranami, kde je vozidlo registrováno a kde je kontrolováno, neexistuje dvoustranná dohoda.Pravidlo č. 1 dohody rovněž obsahuje podrobné technické body, které by bylo potřeba změnit, např. zrušit požadavky kontroly týkající se klimatizačních a chladicích systémů, a to alespoň do té doby, než mohou být vyvinuty a schváleny přijatelné kontrolní metody.Některé úpravy vyžadované pro dosažení úplného souladu dohody o kontrole vozidel s evropskými právními předpisy jsou již v podstatě ve fázi provádění. Během vyjednávání a v době přistoupení Komise prohlásí, že nebude uplatňovat ustanovení dohody, která nejsou plně v souladu s evropskými právními předpisy (viz pokyny pro vyjednávání v příloze). V případě nutnosti je možné učinit menší úpravy po přistoupení Společenství k dohodě. Počet hlasů, kterými bude Společenství v rámci pracovní skupiny 29 disponovat, mu umožní silně ovlivňovat budoucí vývoj.Je velmi důležité, aby Společenství přistoupilo k dohodě o kontrole vozidel, protože tak bude z hlediska Společenství možné zajistit slučitelnost norem kontroly technické způsobilosti a schválení typu, obojí v rámci působnosti pracovní skupiny 29 UN-ECE.S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise doporučuje Radě, aby pověřila Komisi:-  aby co nejdříve vyjednala dohodu o přistoupení Společenství k dohodě o kontrole vozidel;-  řídila jednání, při kterých bude Komise konzultovat zvláštní poradní výbor navržený Radou, v souladu s pokyny pro vyjednávání uvedenými v příloze.PŘÍLOHA Pokyny pro vyjednávání1. Cílem vyjednávání je umožnit Evropskému společenství co nejdříve přistoupit k dohodě o kontrole vozidel Evropské hospodářské komise Spojených národů.2. Během vyjednávání Komise musí zejména:-  zajistit, aby v oblastech, které spadají do pravomocí Společenství, Společenství volilo počtem hlasů svých členských států, které jsou členy Hospodářské komise pro Evropu, za použití čl. 4 odst. 1 dohody o kontrole vozidel;-  prohlásit v souladu s čl. 2 odst. 4 dohody o kontrole vozidel, že Společenství nepoužije:-  ustanovení článku 1 týkající se vzájemného uznávání (angl. reciprocal recognition ; výraz používaný v právních předpisech Společenství je mutual recognitioní ) kontrol prováděných členskými státy;-  článek 12 dohody o kontrole vozidel, který uvádí, že předpokladem technických kontrol prováděných orgány technické kontroly jménem jiného členského státu je dvoustranná dohoda; a-  pravidlo č. 1 o jednotných ustanoveních pro pravidelné technické kontroly kolových vozidel s ohledem na ochranu životního prostředí;dokud nebudou zcela v souladu s právními předpisy Společenství.-  stanovit, že si Společenství vyhrazuje právo kdykoli prohlásit, že v souladu s čl. 2 odst. 2 dohody o kontrole vozidel nepoužije určité(á) pravidlo(a) v příloze této dohody;-  prohlásit, že se nepovažuje za vázanou článkem 8 dohody o kontrole vozidel, který se týká rozhodování sporů mezi dvěma nebo více smluvními stranami.