title: Doporučení Komise (EU) 2018/1149 ze dne 10. srpna 2018 o nezávazných pokynech k určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a jiných rizik v dodavatelském řetězci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821

text:
               17.8.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 208/94

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/1149
      ze dne 10. srpna 2018
      o nezávazných pokynech k určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a jiných rizik v dodavatelském řetězci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Přírodní nerostné suroviny mají velký rozvojový potenciál, v oblastech postižených konfliktem nebo vysoce rizikových oblastech však mohou být příčinou sporů, pokud příjmy z nich přispívají k vypuknutí nebo pokračování násilných konfliktů, což narušuje úsilí o rozvoj, řádnou správu věcí veřejných a právní stát. V těchto oblastech je zásadním prvkem pro zajištění míru, rozvoje a stability prolomení spojitosti mezi konfliktem a nelegálním využíváním nerostných surovin.

                  (2)

                  K řešení těchto problémů stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (1) povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí; toto nařízení se použije od 1. ledna 2021 (dále jen „nařízení“).

                  (3)

                  Pro účely uvedeného nařízení jsou oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti vymezeny jako oblasti, v nichž probíhá ozbrojený konflikt či přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, jakož i oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv.

                  (4)

                  V čl. 14 odst. 1 zmíněného nařízení je stanoveno, že v zájmu zajištění přehlednosti, jistoty a jednotnosti praxe užívané hospodářskými subjekty, zejména malými a středními podniky, vypracuje Komise na základě konzultace s Evropskou službou pro vnější činnost a OECD nezávazné pokyny pro hospodářské subjekty, které vysvětlují, jak nejlépe uplatňovat kritéria pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (dále jen „pokyny“).

                  (5)

                  V tomto článku je rovněž uvedeno, že tyto pokyny musí vycházet z definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí stanovené v nařízení a zohledňovat pokyny OECD pro náležitou péči v této oblasti, včetně dalších rizik v rámci dodavatelského řetězce, která jsou varovným signálem definovaným v dodatcích k těmto pokynům.

                  (6)

                  Aby byly tyto pokyny účinné, měly by objasňovat obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů v souvislosti s oblastmi postiženými konfliktem a vysoce rizikovými oblastmi a opatření, jež by měly společnosti přijmout s cílem určit a řešit rizika související s pořizováním cínu, tantalu, wolframu a zlata.

                  (7)

                  Je třeba připomenout, že se požadavky, které nařízení ukládá unijním dovozcům, nevztahují pouze na kovy a nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, nýbrž také na související rizika v předcházející části dodavatelského řetězce, co se týká například obchodování, nakládání a vývozu.

                  (8)

                  Tyto pokyny by měly objasňovat rovněž hlavní zásady určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro konkrétní účel týkající se provádění nařízení, přičemž definicí a objasněním těchto oblastí není dotčeno stanovisko Unie, pokud jde o to, co může představovat oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti mimo rámec zmíněného nařízení.

                  (9)

                  Hlavní částí těchto pokynů by měly být odkazy na příslušné informace z otevřených zdrojů, jež mohou hospodářské subjekty použít při určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, přičemž se připomíná, že příslušné zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou a měly by být případně doplněny o jiné zdroje.

                  (10)

                  Další rizika v dodavatelském řetězci, která jsou varovným signálem a jimiž se zabývají tyto pokyny, by se měla týkat lokalit, dodavatelů a neobvyklých okolností obchodních operací, přičemž by se mělo vycházet z činnosti OECD v této oblasti.

                  (11)

                  V čl. 14 odst. 2 nařízení je stanoveno, že si Komise vyžádá externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Uvedený chystaný seznam by měl vycházet z analýzy těchto pokynů vypracované externími odborníky a z jiných existujících informací získaných mimo jiné od akademické obce a systémů náležité péče v dodavatelském řetězci.

                  (12)

                  Tyto pokyny nejsou závazné a unijní dovozci nesou i nadále odpovědnost za plnění povinností náležité péče podle nařízení, přičemž útvary Komise zajistí, aby byly tyto pokyny v průběhu času relevantní,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  Unijní dovozci, kterým jsou uloženy povinnosti podle nařízení (EU) 2017/821, by měli dodržovat nezávazné pokyny obsažené v příloze tohoto rozhodnutí. Dodržování těchto pokynů jim pomůže náležitě určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a varovné signály tak, aby řádně plnili požadavky zmíněného nařízení, jakmile se budou od 1. ledna 2021 uplatňovat. Pokyny mohou dodržovat i jiné subjekty uplatňující náležitou péči ve svém dodavatelském řetězci nerostných surovin.

                  2.

                  Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne 10. srpna 2018.

               Za Komisi

            Cecilia MALMSTRÖM

               členka Komise

         (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1).

         PŘÍLOHA
         1.   CÍL TĚCHTO POKYNŮ

         Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (dále jen „nařízení“), vstoupilo v platnost dne 8. června 2017 a pro unijní dovozce (1) (mimo jiné subjekty zabývající se tavením a rafinací) platí od 1. ledna 2021. Jak je uvedeno v jeho prvním článku, nařízení má zajistit transparentnost a jistotu, pokud jde o dodavatelské postupy unijních dovozců, kteří získávají nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.
         Podle čl. 14 odst. 1 nařízení má Evropská komise vypracovat nezávazné pokyny v podobě příručky pro hospodářské subjekty, v níž bude vysvětleno, jak nejlépe uplatňovat kritéria pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. V tomto článku je rovněž stanoveno, že pokyny mají zohlednit pokyny OECD pro náležitou péči (2) v této oblasti, včetně dalších rizik v rámci dodavatelského řetězce, která jsou „varovným signálem“ definovaným v příslušných dodatcích k těmto pokynům.
         V těchto pokynech

                     —

                     ODDÍL 2 objasňuje obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů pocházejících z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a opatření, jež by měly společnosti přijmout k určení a řešení rizik souvisejících se získáváním cínu, tantalu, wolframu a zlata.

                     —

                     ODDÍL 3 objasňuje hlavní prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro účely nařízení.

                     —

                     ODDÍL 4 uvádí informace z otevřených zdrojů, které společnostem pomohou určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a jiná rizika.

                     —

                     ODDÍL 5 poskytuje informace o dalších ukazatelích možných rizik (neboli „varovných signálech“) v dodavatelském řetězci nerostných surovin ve vztahu k lokalitě, dodavatelům a neobvyklým okolnostem obchodních operací.

               Tyto pokyny mají unijním dovozcům pomoci provádět náležitou péči ve svém dodavatelském řetězci. Není jimi dotčeno nařízení (EU) 2017/821 a nejsou právně závazné.
         Je třeba rovněž uvést, že podle čl. 14 odst. 2 nařízení si Komise vyžádá (následně) externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Tento seznam bude vycházet z analýzy těchto pokynů vypracované externími odborníky a z existujících informací získaných mimo jiné od vlád, mezinárodních organizací, akademické obce a systémů náležité péče v dodavatelském řetězci.
         2.   NÁLEŽITÁ PÉČE V DODAVATELSKÉM ŘETĚZCI NEROSTNÝCH SUROVIN – OBECNÁ KONCEPCE A OPATŘENÍ

         2.1.   Koncepce náležité péče na základě posouzení rizik

         V oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech mají společnosti zabývající se těžbou a zpracováním nerostných surovin a obchodováním s nimi potenciál vytvářet příjmy, růst a prosperitu, udržovat zdroje obživy a podporovat místní rozvoj. V těchto situacích může také hrozit, že společnosti přispívají nebo se připojují k významným nepříznivým dopadům souvisejícím s jejich činnostmi nebo rozhodnutími týkajícími se získávání nerostných surovin, včetně ozbrojených konfliktů a závažného porušování lidských práv. Aby bylo v tomto ohledu zajištěno, že společnosti úmyslně či neúmyslně nepřispívají nebo se (nadále) nepřipojují k těmto nepříznivým dopadům, měly by provádět náležitou péči na základě posouzení rizik v rámci soustavného, proaktivního a reaktivního procesu, který je pevně začleněn do jejich systému řízení.
         „Náležitá péče na základě posouzení rizik“ se obecně vztahuje na opatření, která by společnosti měly přijmout s cílem určit a řešit skutečná nebo potenciální rizika v jejich dodavatelském řetězci nerostných surovin, aby předešly přispívání k nepříznivým dopadům souvisejícím s těžbou, produkcí a zpracováním nerostných surovin pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, obchodování a nakládání s nimi a s jejich vývozem nebo aby tyto dopady zmírnily. Rizika jsou vymezena ve vztahu k potenciálně nepříznivým dopadům operací dané společnosti, které vyplývají z vlastních činností společnosti, nebo které mohou přímo souviset s operacemi, výrobky nebo službami na základě jejích obchodních vztahů se třetími stranami, včetně dodavatelů a ostatních subjektů v dodavatelském řetězci. Nepříznivé dopady mohou zahrnovat poškozování lidí (tj. vnější dopady), poškození dobrého jména nebo právní odpovědnost za společnost (tj. vnitřní dopady), nebo obojí.
         Společnosti mohou být ve svých dodavatelských řetězcích nerostných surovin vystaveny rizikům kvůli okolnostem těžby a produkce nerostných surovin, obchodování či nakládání s nimi nebo jejich vývozu, u nichž ze samé jejich povahy existuje vyšší riziko závažných nepříznivých dopadů, jako je financování konfliktu nebo rozdmýchávání či usnadnění konfliktu nebo zhoršení podmínek konfliktu, jak je uvedeno v příloze II pokynů OECD pro náležitou péči a jejich dodatcích.
         Kvůli těmto rizikům by společnosti měly v dobré víře vyvíjet úsilí o určení a posouzení rizik souvisejících s lokalitou, dodavatelem nebo okolnostmi a zavést opatření náležité péče, která jsou přizpůsobena zvláštním požadavkům plynoucím z těchto rizik. Náležitá péče může společnostem rovněž pomoci zajistit dodržování mezinárodního práva a soulad s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů upravujících nezákonný obchod s nerostnými surovinami, jakož i se sankcemi OSN a rozhodnutími Unie, která jsou založena na Smlouvě o Evropské unii (SEU) nebo Smlouvě o fungování Evropské unie (SFEU), zejména omezujícími opatřeními podle článku 215 SFEU.
         Celkovým cílem nařízení, který vychází ze zásad stanovených v pokynech OECD, je umožnit rozvoj bezpečných, transparentních a ověřitelných dodavatelských řetězců nerostných surovin a zajistit, usnadnit a prosazovat zodpovědný dovoz nerostných surovin a kovů pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí do EU, aniž by to přispívalo k ozbrojenému konfliktu a souvisejícímu porušování lidských práv, a tudíž přispívat k hospodářskému rozvoji a obživě místních komunit.
         2.2.   Náležitá péče – rámec zahrnující pět kroků

         Náležitá péče založená na posouzení rizik, jak je doporučena v pokynech OECD pro náležitou péči, je strukturována podle níže uvedených pěti kroků, jež jsou všechny zakotveny rovněž v nařízení.
         Společnosti v dodavatelském řetězci by měly:

                     —

                        Zavést pevný systém řízení a přijmout politiku pro nerostné suroviny a kovy potenciálně pocházející z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí a jasně o ní informovat dodavatele a veřejnost. To zahrnuje určení faktických okolností spojených s těžbou, přepravou, nakládáním, obchodováním, zpracováním, tavením, rafinací a legováním, výrobou nebo prodejem produktů obsahujících nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. (Článek 4 nařízení)

                     —

                        Určit a posoudit skutečná nebo potenciální rizika v dodavatelském řetězci (3). (Čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení)

                     —

                        Navrhnout a provést strategii pro řešení zjištěných rizik, která zabrání rizikům nebo je zmírní, a to přijetím a prováděním plánu řízení rizik. To může vést k rozhodnutí pokračovat v obchodování během vynakládání úsilí o zmírnění rizik, dočasně obchodování pozastavit a současně pokračovat ve stávajícím úsilí o zmírnění rizik, nebo ukončit spolupráci s dodavatelem, pokud úsilí o zmírnění rizik nepřinese žádoucí výsledek nebo pokud se dodavatel dopouští závažného porušování lidských práv (např. nejhorší formy dětské práce, nucená práce a mučení) nebo poskytuje přímou či nepřímou podporu nestátním ozbrojeným skupinám. (Čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení)

                     —

                        Provést nebo získat audit provedený nezávislou třetí stranou, který se týká činností, postupů a systémů společnosti používaných k výkonu náležité péče v dodavatelském řetězci v určených místech dodavatelského řetězce, zejména ve vztahu k postupům náležité péče u subjektů zabývajících se tavením a rafinací. (Článek 6 nařízení)

                     —

                        Zveřejňovat zprávu o politikách a postupech pro náležitou péči v dodavatelském řetězci, jež vytváří důvěru veřejnosti v opatření, která společnosti provádějí. (Článek 7 nařízení)

               3.   CHÁPÁNÍ DEFINICE OBLASTÍ POSTIŽENÝCH KONFLIKTEM A VYSOCE RIZIKOVÝCH OBLASTÍ

         Definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, která je použita v nařízení, je v souladu s pokyny OECD pro náležitou péči, pokud jde o charakteristiku těchto oblastí, a není jí dotčeno stanovisko EU ohledně toho, co může představovat oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti mimo rámec nařízení. Definice je uvedena výhradně za účelem náležité péče v dodavatelském řetězci, co se týká kovů a nerostných surovin spadajících do oblasti působnosti nařízení, a má být praktická, důkladná a pro společnosti snadno srozumitelná.
         Definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí v nařízení (čl. 2 písm. f)):

            „oblasti, v nichž probíhá ozbrojený konflikt či přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, jakož i oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv“.

         Tato definice uplatňuje některé klíčové zásady stanovené v mezinárodním právu, včetně „probíhajícího ozbrojeného konfliktu“, „nestability po ukončení konfliktu“ a „zhroucených států“. Tyto zásady jsou níže objasněny a vysvětleny s cílem usnadnit jejich chápání v praxi v rámci zodpovědného řízení dodavatelského řetězce ze strany společností.
         Tyto klíčové zásady by mimoto měly umožňovat snadné porovnání s informacemi z otevřených zdrojů, které se týkají situace v oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech, a měly by společnostem napomoci při obecnějším určování rizik v jejich dodavatelském řetězci a potenciálních dopadů jejich operací (viz oddíl 4).
         Je třeba připomenout, že náležitá péče v dodavatelském řetězci, jak se předpokládá v nařízení (a rovněž v pokynech OECD pro náležitou péči), je spojena s určením a posouzením rizik nepříznivých dopadů určitých obchodních operací a vztahů v souvislosti s kovy a nerostnými surovinami, které pocházejí z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (i na nižší než celostátní úrovni) nebo které jsou přes tyto oblasti přepravovány. Informace o jednotlivých zemích mohou poskytnout kontextové informace k určení obecné úrovně potřebné náležité péče.

                     Klíčové prvky definice

                     Vysvětlení

                     Probíhající ozbrojený konflikt

                        Existence ozbrojeného konfliktu, široce rozšířené násilí nebo jiná rizika poškozování lidí popsaná v mezinárodním humanitárním právu, které upravuje vedení ozbrojeného konfliktu bojujícími stranami. Ozbrojený konflikt může mít různé formy, například mezinárodní konflikt nebo konflikt, který nemá mezinárodní charakter a může zahrnovat dva nebo více států, nebo se může jednat o osvobozenecké války nebo povstání, občanské války atd.
                     Zvláštní pokyny k „probíhajícímu ozbrojenému konfliktu“ jsou obsaženy v Ženevských úmluvách z roku 1949 a jedná se o veškeré případy vyhlášené války nebo jakéhokoli jiného ozbrojeného konfliktu, který může vzniknout mezi dvěma či více stranami, ačkoliv jedna z nich válečný stav neuznává; veškeré případy částečného nebo úplného obsazení území určité strany, a to i v případě, že se obsazení nesetká s ozbrojeným odporem. Podle Dodatkového protokolu II (1977) k Ženevským úmluvám z roku 1949 se tyto nevztahují na situace vnitřních nepokojů a napětí, jako jsou vzpoury, izolované a sporadické násilné činy a ostatní činy podobné povahy.

                     Oblasti, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita
                     Oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv.

                        Oblastmi, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita, jsou oblasti, v nichž došlo k ukončení aktivních nepřátelských akcí a v nichž je situace nejistá, což znamená, že dotyčný region nebo stát má nedostatečnou kapacitu pro výkon základních funkcí státu a kvůli předchozímu konfliktu není schopen rozvíjet vzájemně konstruktivní vztahy ve společnosti. Tyto oblasti jsou zranitelnější vůči vnitřním nebo vnějším šokům, jako jsou hospodářské krize nebo přírodní pohromy. V těchto případech se musí hospodářské subjekty stejně jako v případech, na něž se vztahuje následující odstavec definice (tj. oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje), ujistit buď o existenci institucionální slabosti, nebo o neexistenci státní správy a všeobecném a systematickém porušování mezinárodního práva a lidských práv, aby mohly rozhodnout, že dotyčná oblast představuje oblast postiženou konfliktem nebo vysoce rizikovou oblast. Podmínka týkající se porušování mezinárodního práva je tudíž kumulativní a souvisí s podmínkami oblastí, v nichž přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, a oblastí, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje. Nedostatečnou státní správu dokládá například neexistence formálního postupu udělování licencí pro těžbu.

                     Zhroucené státy

                     „Zhroucený stát“ je příkladem situace mimořádné institucionální slabosti. Zhroucený stát znamená implozi mocenských a správních struktur, zhroucení práva a pořádku a neexistenci institucí, které by byly schopny zastupovat stát.

               4.   INFORMACE Z OTEVŘENÝCH ZDROJŮ K URČENÍ OBLASTÍ POSTIŽENÝCH KONFLIKTEM A VYSOCE RIZIKOVÝCH OBLASTÍ

         Tento oddíl obsahuje orientační, demonstrativní seznam příslušných informací z otevřených zdrojů, které společnostem pomohou určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti. Pochopením vnitrostátního a regionálního kontextu a potenciálních rizik existujících v oblastech, v nichž společnosti působí nebo z nichž pořizují nerostné suroviny, budou společnosti moci své úsilí o náležitou péči lépe přizpůsobit v souladu s tím. Tyto obecnější informace o jednotlivých zemích mohou být užitečné rovněž při posuzování věrohodnosti tvrzení o údajném pochybení.
         Uvedené informace z otevřených zdrojů jsou seskupeny podle hlavních prvků obsažených v definici oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (viz oddíl 3):

                     —

                     KONFLIKT – umožňující posouzení, zda v dotyčné oblasti „probíhá ozbrojený konflikt“ nebo v ní „přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu“.

                     —

                     STÁTNÍ SPRÁVA – umožňující posouzení, do jaké míry je v dotyčných oblastech státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje.

                     —

                     LIDSKÁ PRÁVA – umožňující posouzení, zda v oblasti dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv (4).

               Seznam uvedený v oddíle 4.2 mimoto kvůli kontextu obsahuje zdroje informací o nerostných surovinách.
         4.1.   Jak informační zdroje využívat co nejlépe

         Uvedené informační zdroje nemají komerční povahu, tj. nevyžadují poplatky za zpřístupnění ani finanční příspěvek. Společnosti by měly při využívání těchto zdrojů uvážit, zda obsahují aktuální informace. Nařízení stanoví, že kromě těchto pokynů si Evropská komise vyžádá externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Útvary Evropské komise spolu s externími odborníky zajistí případnou aktualizaci seznamu informačních zdrojů, aby byl i nadále relevantní.
         K dalším zdrojům obecnější povahy (z nichž některé nejsou v níže uvedeném seznamu výslovně zmíněny), do nichž je vhodné nahlédnout, patří geologické průzkumy s informacemi o nerostných surovinách (např. Britský geologický průzkum a Geologický průzkum USA), surovinový informační systém Evropské komise, internetové stránky předních organizací věnované této záležitosti, například zprávy ministerstva zahraničí USA týkající se jednotlivých zemí (státní správa a lidská práva), zprávy zveřejňované různými agenturami OSN (včetně Rady pro lidská práva, Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, UNICEF, UNDP, MOP a IOM) a ostatními příslušnými organizacemi občanské společnosti, jako je například Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch a IMPACT (bývalé partnerství Afriky a Kanady). Společnosti mohou nahlížet rovněž do internetových stránek a informačních zdrojů jiných organizací, jako je Mezinárodní výbor Červeného kříže, index hospodaření s přírodními zdroji (Natural Resource Governance Index), světový index míru (Global Peace Index) atd., aby získaly aktuálnější informace založené na zprávách.
         Je rovněž vhodné nahlédnout do vnitrostátních nebo regionálních zdrojů. Ačkoliv vnitrostátní/regionální zdroje jsou někdy obtížněji dostupné, v porovnání se souhrnnými informacemi o jednotlivých zemích umožňují důkladnější přezkum situace v konkrétní oblasti.
         Společnosti mohou při nahlížení do těchto zdrojů postupovat takto:

                     1.

                     Na základě informací o dodavatelském řetězci uložených v jejich systému řízení (první krok podle rámce zahrnujícího pět kroků, viz oddíl 2) by se společnosti měly nejprve snažit určit zeměpisné oblasti pro získávání nerostných zdrojů, obchodování a nakládání s nimi a jejich přepravu s cílem porozumět kontextu, v jakém se uskutečňují těžební a obchodní činnosti, a určit související rizika.

                     2.

                     Za tímto účelem mohou společnosti nahlížet do níže uvedených otevřených zdrojů (např. analytických zdrojů, map/tabulek a novinových zpráv), které zahrnují tři klíčové prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (tj. konflikt, státní správa a lidská práva), aby porozuměly politické a bezpečnostní situaci a určily a posoudily potenciální rizika nepříznivých dopadů jejich dodavatelského řetězce na základě jejich politiky týkající se dodavatelského řetězce, která musí být v souladu s přílohou II pokynů OECD pro náležitou péči, a „varovné signály“ uvedené v jejich dodatcích.

                     3.

                     Pokud níže uvedené zdroje poskytují protichůdné nebo nepřesvědčivé informace, měly by společnosti postupovat obezřetně, než určitou oblast z posílených postupů náležité péče vyloučí. Je třeba znovu zdůraznit, že povinnost náležité péče je spojena s určením a řešením skutečných nebo potenciálních rizik s cílem zabránit nepříznivým dopadům operací v konkrétních dodavatelských, obchodních a podnikatelských vztazích nebo je zmírnit, jakož i jiných okolností spojených s činnostmi společností, a nikoli pouze se zemí nebo oblastí původu nerostných surovin.

                     4.

                     Níže uvedené zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou, a ačkoliv mohou být relevantní, nemusí být vždy zcela přesné. Měly by se proto případně používat ve spojení s doplňkovými zdroji a být o tyto zdroje doplněny. Jakmile bude k dispozici výše zmíněný orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, který bude poskytnut v externím posudku, bude představovat další zdroj informací.

               4.2.   Seznam otevřených zdrojů informací

                     Záležitost, která má být posouzena

                     Pokrytí

                     Otevřené zdroje

                     Obsah zdrojů

                     KONFLIKT

                     Globální

                     Analytické zdroje

                     Heidelberg Conflict Barometer
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Analýza nejnovějších globálních konfliktů ve formě textů a grafiky; zvláštní kapitoly věnované regionům a jednotlivým zemím.

                     Geneva Academy – Rule of Law in Armed Conflicts
                     http://www.rulac.org/

                     Databáze a analýza poskytující informace o uplatňování mezinárodního práva v ozbrojených konfliktech po celém světě (globální pokrytí a stručné přehledy).

                     Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Mapa světa analýza jednotlivých zemí podávající přehled a analýzu zemí, v nichž se vyskytuje „znepokojivá situace“, „humanitární krize“ a „vážná humanitární krize“.

                     Mapy nebo tabulky

                     Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Interaktivní mapa výskytu organizovaného násilí založená na zdrojích zpráv; obsahuje údaje o počtu mrtvých osob, druhu násilí (státní, nestátní, jednostranné), uživatel má možnost mapu zvětšit na úroveň jednotlivých událostí.

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Současný stav nejvýznamnějších globálních konfliktů / potenciálních konfliktů; interaktivní mapa a databáze, která umožňuje posoudit situaci ve vybraných zemích v období 2003–2018.

                     Světový index míru (Global Peace Index)
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktivní mapa, která měří světový mír podle kvalitativních a kvantitativních ukazatelů (bezpečnostní pracovníci a příslušníci policie, politická nestabilita, organizovaný konflikt, příslušníci ozbrojených sil atd.).

                     Významné případy politického násilí (Major Episodes of Political Violence)
                     http://www.systemicpeace.org

                     Mapy a tabulky udávající například případy ozbrojených konfliktů (včetně ztrát na životech) ve světě v období 1946–2017.

                     Regionální

                     Údaje o místech a případech ozbrojených konfliktů (Armed Conflict Location and Event Data)
                     http://www.acleddata.com/

                     Zpráva a analýza týkající se tendencí ke konfliktům, včetně měsíčních aktuálních informací o politickém násilí v Africe, na Blízkém východě a v Asii na základě údajů v reálném čase a analýza současné a minulé dynamiky v konkrétních státech.

                     International Peace Information Service – mapování konfliktů
                     http://ipisresearch.be/

                     Mapy Demokratické republiky Kongo (konflikt / nerostné suroviny, které jsou předmětem konfliktu), Středoafrické republiky, Súdánu – Jižního Súdánu (sporné oblasti, incidenty, přírodní zdroje, vzdělávání, násilí mezi komunitami, násilí uvnitř států a mezi státy); je uvedena analýza map.

                     International Tin Association
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Tin Supply Chain Initiative (iTSCi) poskytuje zprávy hodnotící bezpečnostní situaci v těžebních lokalitách ve Rwandě, východních provinciích Demokratické republiky Kongo, Burundi a Ugandě.

                     Konflikty v souvislosti s těžbou v Latinské Americe
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Atlas environmentální spravedlnosti (Environmental Justice Atlas) dokumentuje a zaznamenává sociální konflikt v souvislosti s environmentálními otázkami za účelem získání kontextových informací.

                     STÁTNÍ SPRÁVA

                     Globální

                     Celosvětové ukazatele správy (Worldwide Governance Indicators)
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Soubor aktuálních souhrnných a individuálních ukazatelů státní správy pro konkrétní země, šest dimenzí státní správy; zprávy s údaji pro jednotlivé země shrnují ukazatele pro danou zemi.

                     Index nestabilních států (Fragile States Index)
                     http://ffp.statesindex.org

                     Index zaměřující se na ukazatele rizik, který je založen na novinových článcích a zprávách.

                     Index vnímání korupce (Corruption Perception Index)
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Index vnímané korupce v jednotlivých zemích.

                     National Resource Governance Institute
                     https://resourcegovernance.org/

                     Informace o jednotlivých zemích a srovnávací analýza záležitostí souvisejících s hospodařením s přírodními zdroji.

                     LIDSKÁ PRÁVA

                     Globální

                     Rezoluce Rady bezpečnosti OSN
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     Rezoluce Rady bezpečnosti OSN poskytují každoročně užitečný popis politické a bezpečnostní situace v zemích, které vyvolávají obavy.

                     Rada pro lidská práva OSN
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Všeobecné, pravidelné přezkumy.

                     Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informace o jednotlivých zemích, které se týkají otázek lidských práv.

                     Rozvojový program OSN – mezinárodní ukazatele lidského rozvoje – profily jednotlivých zemí
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Výroční zprávy pro jednotlivé země, které se týkají praktik v oblasti lidských práv v dotyčné zemi, globální pokrytí.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Mines and Communities
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Novinové články a analýzy týkající se celosvětové těžby a jejích dopadů; seřazené podle tématu, země, společnosti, nerostných surovin.

                     NEROSTNÉ SUROVINY A PRODUKCE

                     Globální

                     Britský geologický průzkum
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin.

                     Geologický průzkum USA
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin.

                     Surovinový informační systém EU
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Informace o produkci, obchodních tocích a politice v souvislosti se surovinami.

               Kromě výše zmíněných otevřených zdrojů informací se očekává, že OECD poskytne další informace, které jsou důležité pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Rizika související s humanitárními krizemi a pohromami mohou poskytnout rovněž kontextové informace a poukázat na oblasti, v nichž mohou vzniknout ozbrojené konflikty. V tomto ohledu je užitečným zdrojem INFORM (projekt spolupráce mezi Meziagenturním stálým výborem a Evropskou komisí; http://www.inform-index.org). Dalším užitečným nástrojem v této souvislosti je index rizika globálního konfliktu (Global Conflict Risk Index) (databáze s otevřeným zdrojovým kódem obsahující důkazy na podporu rozhodování o dlouhodobých rizicích konfliktu, kterou vyvinulo Společné výzkumné středisko Evropské komise; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Evropská komise bude mimoto prostřednictvím programu COSME poskytovat podporu malým a středním podnikům v jejich úsilí o zavedení a provádění politik v oblasti zodpovědného získávání nerostných surovin, jež má podle předpokladů částečně souviset s určením oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí podle nařízení (EU) 2017/821.
         5.   POSOUZENÍ RIZIK DODAVATELSKÝCH ŘETĚZCŮ NEROSTNÝCH SUROVIN – „VAROVNÉ SIGNÁLY“ PRO POSÍLENÍ NÁLEŽITÉ PÉČE

         5.1.   Představení varovných signálů a obecné aspekty

         Postup náležité péče stanovený v nařízení a pokynech OECD pro náležitou péči není omezen na určení rizik ve vztahu k původu a přepravě nerostných surovin v oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech a na zmírňování těchto rizik. Podle pokynů OECD pro náležitou péči mají společnosti uvážit a poskytnout informace o rizicích v souvislosti s obchodováním a nakládáním s nerostnými surovinami a s jejich vývozem v předcházejícím dodavatelském řetězci a s neobvyklými okolnostmi.
         Za tímto účelem dodatky k pokynům OECD pro náležitou péči obsahují seznam tzv. situací s „varovnými signály“, které vyžadují posílení náležité péče, včetně sběru dodatečných údajů prostřednictvím systému řízení společnosti, a to zejména v těchto případech:

                     A.

                        Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

                                 —

                                 Pokud nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižené konfliktem nebo vysoce rizikové oblasti nebo byly přepravovány přes oblast postiženou konflikty nebo vysoce rizikovou oblast.

                                 —

                                 Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, o níž je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

                                 —

                                 Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotčené nerostné suroviny (tj. deklarované objemy nerostných surovin z této země neodpovídají známým nerostným zdrojům nebo předpokládané úrovni produkce).
                                 V případě každého z těchto „varovných signálů“ ve vztahu k lokalitám, zejména v případě oblastí, ve kterých je státní správa slabá nebo neexistuje, se riziko zvyšuje, jestliže nejsou dostatečně vymáhány právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz a boje proti korupci, celní kontroly a další příslušné právní předpisy týkající se vládního dohledu; pokud fungují neformální bankovní systémy a pokud jsou v rozsáhlém měřítku používány hotovostní platby.

                     B.

                        Varovné signály u dodavatele

                                 —

                                 Pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo mají podíly či jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“.

                                 —

                                 Pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“.

                                 —

                                 V případě zlata: pokud zlato údajně pochází z recyklovatelného zlata / šrotu ze zlata nebo ze smíšených zdrojů a bylo rafinováno v zemi, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že je přes ni přepravováno zlato z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

                     C.

                        Okolnosti, které představují varovný signál

                                 —

                                 Pokud byly prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním.

               5.2.   Určení konkrétních varovných signálů a zajištění odpovídající náležité péče

         Po určení „varovných signálů“ uvedených v oddíle 5.1 v rámci řízení rizik společnosti by měly společnosti provést hloubkový přezkum souvislostí všech těchto „varovných signálů“, prostřednictvím svého systému řízení shromáždit další informace a zajistit, aby byla příslušná rizika řádně zohledněna.
         Jak je zdůrazněno v pokynech OECD pro náležitou péči, náležitá péče je progresivní přístup založený na posouzení rizik, jehož prostřednictvím musí společnosti zavést náležité systémy a postupy řízení, zmapovat skutkové okolnosti v celém dodavatelském řetězci a určit rizika, která mohou vést k uplatňování posílené náležité péče.
         Níže uvedené pokyny by měly společnostem pomoci získat příslušné informace o situacích s „varovnými signály“ a v souladu s tím přizpůsobit náležitou péči. Je třeba uvést, že uvedené informační zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou, a ačkoliv mohou být relevantní, nemusí být vždy zcela přesné. Měly by se proto případně používat ve spojení s doplňkovými zdroji a být o tyto zdroje doplněny.

                     A.

                        Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

                                 —

                                    Varovný signál: nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo přepravované přes takovéto oblasti

                                 Náležitou péči je třeba posílit v případě, že nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo jsou přepravovány přes takovéto oblasti. O určení těchto oblastí pojednává oddíl 4 těchto pokynů.

                                 —

                                    Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

                                 Společnosti by měly posoudit, nakolik jsou relevantní tyto aspekty:

                                             —

                                             Je třeba posoudit „otázky týkající se státní správy a jiných zemí“ s cílem určit, do jaké míry dotyčné země či oblasti kontrolují své hranice a mají odpovídající vnitřní mechanismy vymáhání práva, aby byla zajištěna věrohodná a zdokumentovaná vysledovatelnost obchodování s nerostnými surovinami k odstranění rizik souvisejících s tranzitem v případě slabé státní správy.

                                                         Ukazatele

                                                         Informační zdroje (5)

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná země původu má prostupné hranice nebo celní orgány nevymáhají u zboží dostatečně právní předpisy.

                                                                     —

                                                                     Rezoluce Rady bezpečnosti OSN (viz oddíl 4)

                                                                     —

                                                                     Informace poskytnuté místními velvyslanectvími, delegacemi EU či jinými delegacemi

                                                                     —

                                                                     Právní předpisy v oblasti boje proti korupci nejsou dostatečně vymáhány a v oblasti těžby a obchodu jsou hlášeny případy korupce.

                                                                     —

                                                                     Právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz nebo bankovní dohled neexistují nebo nejsou dostatečně zavedeny či jsou slabě vymáhány.

                                                                     —

                                                                     Ekonomiky jsou založeny většinou na hotovostních tocích, zejména při obchodování s nerostnými surovinami.

                                                                     —

                                                                     Finanční akční výbor (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Index vnímání korupce sestavovaný organizací Transparency International
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Celosvětové ukazatele správy Světové banky
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Zprávy organizace Global Financial Integrity
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „státní správy“

                                             —

                                             „Bezprostřední blízkost, regionální a historické záležitosti“ poskytují informace o pravděpodobnosti nesprávně uvedeného původu a pašování ze sousedních zemí, ze zemí s historickými vazbami nebo ze zemí, které poskytují daňové pobídky.

                                                         Ukazatele

                                                         Informační zdroje

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná země původu přímo sousedí s oblastmi, v nichž se na produkci nerostných surovin a obchodování s nimi podílejí nezákonné ozbrojené skupiny, veřejné bezpečnostní sbory nebo zločinecké organizace.

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná země původu má hospodářské vazby na oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a související nezákonné obchodování s nerostnými surovinami

                                                                     —

                                                                     Rezoluce Rady bezpečnosti OSN

                                                                     —

                                                                     Místní velvyslanectví, delegace EU

                                                                     —

                                                                     Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „konfliktu“.

                                                                     —

                                                                     Daňová politika země původu vede k pobídkám k pašování nerostných surovin do tranzitních zemí, v nichž vývoz surovin nepodléhá daním, nebo je zdaněn s mnohem nižšími sazbami.

                                                                     —

                                                                     Databáze OECD s omezeními týkajícími se vývozu surovin
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje/zásoby nerostných surovin nebo předpokládanou úroveň produkce

                                 Níže uvedený kontrolní seznam uvádí „konkrétní záležitosti související s nerostnými surovinami a dodavatelským řetězcem“. V rámci svého postupu náležité péče by měly společnosti zejména ověřit, zda udávaná země původu skutečně má geologické zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotyčné nerostné suroviny. Společnosti by měly obdobně přiměřeně posoudit, zda deklarovaný původ má smysl z hospodářského hlediska – jako je existence blízkých a přitažlivých trhů.

                                             Ukazatele

                                             Informační zdroje

                                                         —

                                                         Deklarovaná země původu má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce nerostných surovin a rovněž zvláštní charakteristiky nerostných surovin.

                                                         —

                                                         Deklarovaná země původu má do značné míry neformální nebo neprůmyslovou těžbu v malém měřítku, kdy jsou související rizika obvykle vyšší.

                                                         —

                                                         Britský geologický průzkum:
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         Geologický průzkum USA:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Vnitrostátní geologické služby v členských státech

                                                         —

                                                         Geologická služba údajné země původu

                     B.

                        Varovné signály u dodavatele

                                 —

                                    Varovný signál: pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo jsou akcionáři či mají jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“.

                                 Tyto informace o konkrétních dodavatelích by měly pocházet především z údajů, které společnosti shromáždily při uplatňování svého systému náležité péče. Jakmile jsou k dispozici údaje o totožnosti dodavatele společnosti či o jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce, měly by se společnosti snažit ověřit, zda dodavatel působí v lokalitě, u níž existuje „varovný signál“, a to prostřednictvím:

                                             —

                                             Vyhledání obecných informací o daném dodavateli / společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce na internetu, včetně zpráv vlád a mezinárodních organizací (zejména zpráv skupiny odborníků OSN) a zpráv z mezinárodních a místních sdělovacích prostředků a obecněji od organizací občanské společnosti.

                                             —

                                             Přezkoumání internetových stránek společností a všech dostupných zpráv o náležité péči (např. zpráv předložených americké Komisi pro cenné papíry a burzy).

                                             —

                                             Přezkoumání seznamů stávajících systémů náležité péče sestavených subjekty zabývajícími se tavením/rafinací a chystaného seznamu celosvětových zodpovědných subjektů zabývajících se tavením a rafinací připravovaného Evropskou komisí, jakmile bude k dispozici.

                                             —

                                             Nahlížení do vnitrostátního obchodního rejstříku, který může poskytnout informace o umístění sídla a případně fungujících dceřiných společnostech.

                                       Společnosti mohou nahlížet rovněž do registrů skutečných vlastníků, pokud jsou k dispozici, a do zpráv Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) týkajících se jednotlivých zemí (které obsahují stále více informací o skutečných vlastnících společností působících v těžebním odvětví).

                     C.

                        Okolnosti, které představují varovný signál

                                 —

                                    Varovný signál: pokud jsou prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním s nimi.

                                 Tyto informace o konkrétních operacích vyplývají téměř výlučně z údajů, které společnosti získají při provádění náležité péče.
                                 Odchylky/neobvyklé okolnosti mohou mít řadu podob. Dodatek pokynů OECD pro náležitou péči týkající se zlata například stanoví, že pokud jsou šperky nošené v dané zemi obvykle ze čtrnáctikarátového zlata (58 %), je třeba mít pochybnosti o nabídce recyklovaných šperků s údajně 90 % obsahem zlata.
                                 K jiným příkladům patří situace, kdy dodavatel v předcházející části dodavatelského řetězce (např. místní vývozce) je z nevysvětlitelných důvodů schopen zvýšit objem vyváženého materiálu v krátké době a existují zprávy o časté krádeži nerostných zdrojů v regionu, ve kterém podle domnění evropského dovozce surovinu získává.
                                 Jiné příklady „neobvyklých okolností“, zejména s ohledem na zlato (a jiné drahé kovy), jsou uvedeny v bodě 111 pokynů Finančního akčního výboru založených na posouzení rizik, které jsou určeny pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (6), a ve zprávě Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada o příručce týkající se přístupu založeného na posouzení rizik, která je určena pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (7), například:

                                             —

                                             Dříve neznámý zákazník požadující, aby subjekt zabývající se rafinací přeměnil zlato na zlatou cihlu.

                                             —

                                             Čistota, hmotnost, původ a hodnota zlata jsou ve formulářích celního prohlášení uvedeny nesprávně.

                                             —

                                             Zlato vyrábějí nebo uvádějí na trh osoby nebo podniky, kterým nebyla udělena licence.

                                             —

                                             Drahý kov ve slitcích s fyzickými vlastnostmi, jež nejsou v souladu se standardy odvětví.

            (1)  V čl. 2 písm. l) nařízení (EU) 2017/821 je stanoveno, že „unijním dovozcem“ se rozumí každá fyzická nebo právnická osoba, která deklaruje nerostné suroviny nebo kovy za účelem jejich propuštění do volného oběhu ve smyslu čl. 201 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1), či jakákoli fyzická nebo právnická osoba, jejímž jménem je toto prohlášení učiněno, jak je uvedeno v datových prvcích 3/15 a 3/16 v souladu s přílohou B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

            (2)  Pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí (druhé vydání, OECD 2013) představují rámec pro provádění náležité péče v dodavatelském řetězci podle nařízení (EU) 2017/821.

            (3)  Rizika uvedená v příloze II pokynů OECD pro náležitou péči, včetně rizik v důsledku „varovných signálů“ stanovených v jejich dodatcích.

            (4)  Pokud jde o definici lidských práv, viz Úmluva o ochraně lidských práv a základních svobod; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf

            (5)  Informace by měly být případně pravidelně aktualizovány.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   71. zasedání Valného shromáždění OSN
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 7. července 2016 k 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě k 71. zasedání Valného shromáždění OSN předložený Andrejem Kovačevem za skupinu PPE (B8-1374/2015),

               —

               s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy,

               —

               s ohledem na 70. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů,

               —

               s ohledem na závěry Rady ze dne 22. června 2015 týkající se priorit EU pro 70. zasedání Valného shromáždění OSN,

               —

               s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

               —

               s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na úmluvy OSN o lidských právech společně s jejich opčními protokoly,

               —

               s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN (1), ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se má na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (2),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 18. dubna 2013 k zásadě OSN spočívající v „odpovědnosti za ochranu“ (R2P) (3),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 2. dubna 2014 týkající se 69. zasedání Valného shromáždění OSN (4),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o úloze EU v rámci OSN – jak lépe dosáhnout cílů EU v zahraniční politice (5),

               —

               s ohledem na svá usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. ledna 2016 o prioritách EU pro zasedání Rady OSN pro lidská práva v roce 2016 (6) a ze dne 17. července 2014 o zločinu agrese (7),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá'iš) (8),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 8. března 2016 o situaci uprchlic a žadatelek o azyl v EU (9),

               —

               s ohledem na Pařížskou dohodu ze dne 12. prosince 2015,

               —

               s ohledem na dokument ze dne 13. června 2012 nazvaný „Akční plán k posílení podpory EU v rámci SBOP pro operace OSN k udržení míru“ (10) a dokument ze dne 23. března 2015 s názvem „Posilování strategického partnerství OSN a EU pro udržování míru a řešení krizí: priority 2015–2018“ (11),

               —

               s ohledem na „obecné zásady z Osla“ pro použití zahraničních prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků katastrof, které byly definovány v listopadu 2007,

               —

               s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) a nedávnou rezoluci Rady bezpečnosti č. 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti,

               —

               s ohledem na hodnotící zprávu OSN ze dne 15. května 2015 o úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během mírových operací,

               —

               s ohledem na první zprávu OSN o rezistenci vůči antibiotikům, kterou v dubnu 2014 vypracovala WHO a jež označuje rezistenci vůči antibiotikům za „vážnou hrozbu“ pro globální veřejné zdraví,

               —

               s ohledem na nedávná odhalení týkající se aktivit panamské společnosti Mossack Fonseca a na s tím související iniciativy usilující o užší mezinárodní spolupráci v boji proti daňovým únikům,

               —

               s ohledem na čl. 134 odst. 3 a článek 113 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0146/2016),

               A.

               vzhledem k tomu, že závazek EU prosazovat účinný multilateralismus, v němž ústřední roli hraje OSN, je nedílnou součástí vnější politiky EU a vychází z přesvědčení, že multilaterální systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách, které je třeba ctít a dodržovat, je nejvhodnějším nástrojem k řešení globálních krizí, výzev a hrozeb;

               B.

               vzhledem k tomu, že by EU měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, lidským právům, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na zásadách právního státu;

               C.

               vzhledem k tomu, že členské státy EU se v návaznosti na mandát obsažený v čl. 34 odst. 1 Smlouvy o EU musí co nejvíce snažit o koordinaci své činnosti v orgánech a systému OSN;

               D.

               vzhledem k tomu, že celosvětová i regionální bezpečnostní situace se rychle zhoršuje, stává se složitější a stírá hranice mezi vnitřní a vnější bezpečností; vzhledem k tomu, že OSN stále hraje klíčovou úlohu při zajišťování celosvětové bezpečnosti a stability;

               E.

               vzhledem k tomu, že důkladné přehodnocení nástrojů efektivního multilateralismu v rámci OSN je nezbytné, neboť se mění uspořádání a rozptýlení moci na globální úrovni; vzhledem k tomu, že takové nástroje musí více zapojovat všechny zainteresované strany, státní a nestátní subjekty ve stejné míře, a to i do procesu předcházení konfliktům a řešení krizí;

               F.

               vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou společně největším finančním přispěvatelem do systému OSN, který poskytuje přibližně jednu třetinu pravidelného rozpočtu OSN, téměř dvě třetiny rozpočtu OSN na mírové operace a přibližně polovinu celkových příspěvků do fondů a programů OSN;

               G.

               vzhledem k tomu, že EU usiluje o udržitelnost životního prostředí, zejména v rámci boje proti změně klimatu tím, že podporuje mezinárodní opatření a akce usilující o zachování a zlepšování kvality životního prostředí a také prosazuje udržitelné hospodaření s přírodními zdroji;

               H.

               vzhledem k tomu, že EU patří k nejhorlivějším ochráncům a propagátorům lidských práv, základních svobod, kulturních hodnot a rozmanitosti, demokracie a právního státu;

               I.

               vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU je čím dál nestabilnější a proměnlivější kvůli velkému počtu dlouhodobých nebo nových výzev, včetně násilných konfliktů, terorismu, organizovaného zločinu, bezprecedentních migračních vln a změny klimatu, což jsou otázky, které nelze vyřešit na úrovni jednotlivých států a které si vyžadují regionální a globální reakci;

               J.

               vzhledem k tomu, že nové výzvy, jako jsou hybridní a informační války, kybernetické hrozby, bioinženýrství, smrtelné autonomní systémy, nanotechnologie, miniaturizace zbraní a šíření technologií dvojího užití, vyžadují, aby byly rozvíjeny mnohostranné dohody, pro něž je nejvhodnější rámec OSN;

               K.

               vzhledem k tomu, že v důsledku posledního vývoje v oblasti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů jsou kontroly zbraní a odzbrojování čím dál obtížnější a celosvětová bezpečnost a stabilita jsou ohroženy; vzhledem k tomu, že OSN představuje vhodný rámec pro podporu úsilí o opatření nové generace v oblasti kontrol zbraní a odzbrojování ve spolupráci s podobně smýšlejícími partnery;

               1.

               dává Radě tato doporučení:

         Mír a bezpečnost

               a)

               aktivně usilovat o zajištění toho, aby všechny strany přímo či nepřímo zapojené do ozbrojených konfliktů a jejich organizace řádně plnily své mezinárodní závazky a dodržovaly standardy zakotvené v mezinárodním právu a usilovaly o zajištění mírových, diplomatických řešení různých konfliktů; naléhavě vyzvat k tomu, aby také plnily závazek poskytnout osobám v nouzi přístup k humanitární pomoci;

               b)

               pokračovat v podpoře poskytované multilaterálnímu úsilí o nalezení trvalých politických a mírových řešení probíhajících konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe; pokračovat v podpoře práce zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN pro Sýrii, zvláštního zástupce a vedoucího mise OSN na podporu Libye, zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN pro Jemen, zvláštního koordinátora OSN pro blízkovýchodní mírový proces a zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Západní Saharu; vyzvat k pokračování humanitární, finanční a politické podpory mezinárodního společenství s cílem řešit humanitární situaci a usilovat o okamžité zastavení násilí; odsoudit jednostranné, nekoordinované kroky v jakékoli krizové oblasti;

               c)

               podporovat vnitrosyrské rozhovory, které se řídí rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2254 (2015); podporovat činnost pracovních skupin, které zřídila mezinárodní skupina na podporu Sýrie a jež vykonávají dohled nad poskytováním tolik potřebné humanitární pomoci tisícům Syřanů v obsazených a dalších obtížně dostupných oblastech, a také zastavení nepřátelských akcí, které schválila Rada bezpečnosti OSN v rezoluci č. 2268 (2016); ostře odsoudit široce rozšířené případy porušování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva v Sýrii a podporovat činnost místních a mezinárodních organizací občanské společnosti při dokumentování případů porušení lidských práv, sbírání důkazů o válečných zločinech, zločinech proti lidskosti a dalších případech porušování lidských práv; zdůrazňovat potřebu nalézt politické řešení konfliktu a zajistit účast žen při mírových rozhovorech; naléhavě vyzvat členské státy EU, aby poskytly veškeré dostupné potřebné finanční a lidské zdroje, které pomohou místnímu obyvatelstvu a uprchlíkům;

               d)

               zajistit, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU a USA poskytlo všechny nástroje nezbytné k zajištění toho, že dvoustátní řešení s hranicemi podle stavu z roku 1967, s Jeruzalémem jako hlavním městem obou států a se Státem Izrael s bezpečnými a uznanými hranicemi a s nezávislým, demokratickým, celistvým a životaschopným palestinským státem, kdy oba tyto státy budou žít bok po boku v míru a bezpečí, bude udržitelné a účinné; jednat v souladu se závěry Rady o mírovém procesu na Blízkém východě přijaté dne 18. ledna 2016, které považují neustálé rozšiřování izraelských osad za přetrvávající překážku míru;

               e)

               zdůraznit potřebu koordinované humanitární činnosti v Jemenu pod vedením OSN; naléhavě vyzvat všechny strany, aby v souladu se zásadou nestrannosti, neutrality a nezávislosti umožnily OSN a mezinárodním humanitárním organizacím vstup do země a dodávky nezbytně nutných potravin, léků, paliv a další potřebné pomoci, aby byly uspokojeny naléhavé potřeby civilistů zasažených krizí; vyzvat k okamžitému přerušení bojů z humanitárních důvodů, aby bylo možné obyvatelům Jemenu naléhavě poskytnout životně důležitou pomoc; žádat nestranné a nezávislé vyšetření všech obvinění z údajného porušování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, včetně posledních útoků na humanitární infrastrukturu a pracovníky; vyzvat všechny strany, aby respektovaly lidská práva a svobody všech občanů Jemenu, a zdůraznit, že je důležité zvýšit bezpečnost všech osob, které působí v mírových a humanitárních misích v této zemi, včetně humanitárních pracovníků, lékařů a novinářů; podporovat politiku smíření mezi Saúdskou Arábií a Íránem s cílem zmírnit napětí v regionu a vyřešit konflikt v Jemenu i jiných oblastech;

               f)

               dále požadovat plné dodržování mezinárodně dohodnutých hranic a územní celistvosti zemí východní Evropy a jižního Kavkazu, včetně Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, s ohledem na porušování mezinárodního práva v těchto oblastech a možnost svobodné a suverénní volby vybrat si evropskou cestu; podporovat a oživit diplomatické úsilí o mírové urovnání těchto probíhajících a zamrzlých konfliktů; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby plně provádělo politiku neuznání nezákonné anexe Krymu; aktivně zvyšovat tlak na Rusko, jež je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, s cílem vyřešit konflikt na Ukrajině;

               g)

               vyzvat k posílení podpory úsilí mezinárodního společenství a regionálních organizací s cílem řešit bezpečnostní krize v Africe, zejména v Somálsku, Súdánu, Jižním Súdánu, Středoafrické republice, Mali, Nigérii, Burundi a oblasti afrických Velkých jezer obecně; podněcovat členské státy OSN k tomu, aby zvýšily svou podporu rostoucí role a vlastních kapacit Africké unie při zprostředkovávání a zvládání krizí a současném úsilí o doplnění snah Úřadu OSN pro podporu budování míru; podporovat úsilí AU, Východoafrického společenství a OSN předejít eskalaci krize v Burundi a usilovat o prosazení naléhavého, inkluzivního a skutečného vnitřního dialogu v Burundi mezi vládou a opozicí; podporovat nezávislé mezinárodní vyšetřování všech případů údajného porušení lidských práv a přispívat k tomu, aby příslušné osoby nesly odpovědnost a byly postaveny před soud;

               h)

               podporovat probíhající komplexní úsilí o posílení mírových operací OSN a její schopnost řešit konflikty; zkoumat nové výhledové možnosti posílení spolupráce mezi EU a OSN v rámci přetváření jejich strategických vizí v otázce bezpečnosti, a to na jedné straně novou globální strategií EU pro zahraniční a bezpečnostní politiku a na straně druhé tím, že OSN provádí revizi svých mírových operací, architektury pro budování míru a agendy v otázce žen, míru a bezpečnosti (rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000)), a synergií mezi nimi; zajistit, aby postup přezkumu struktury OSN pro budování míru, který byl proveden v roce 2015, podporoval zásadu odpovědnosti za ochranu a úlohu žen při budování míru;

               i)

               přivítat přijetí nedávné rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2242 (2015), která ženy považuje za hlavní prvek veškerého úsilí zaměřeného na řešení globálních výzev, a podporovat jeho naplnění a vyzvat k dalšímu úsilí o integraci žen, míru a bezpečnostní agendy do všech jednotlivých dimenzí udržování míru; zdůraznit význam rovnoprávného, plného a aktivního zapojení žen do předcházení konfliktům a jejich řešení a do mírových jednání a procesu budování míru; zajistit, aby byla všem ženám, které se staly obětí znásilnění ve válečných oblastech, poskytnuta veškerá potřebná bezpečná zdravotní péče;

               j)

               prosazovat v rámci systému OSN kulturu prevence, aby se zlepšila schopnost organizace rychleji reagovat na vznikající krize a potenciální hrozby pro mír a bezpečnost, zejména účinnější preventivní diplomacií, budováním sebedůvěry a zprostředkovatelskými snahami; snažit se zlepšit včasnou komunikaci a ještě dále propracovat postupy krizových konzultací mezi EU a OSN a jinými regionálními a subregionálními organizacemi, které hrají stále důležitější roli při zajišťování mezinárodního míru a bezpečnosti, s cílem lépe koordinovat jejich reakci na krizi, aby nedocházelo ke zbytečnému zdvojování činností; spolupracovat s OSN při posilování úlohy a kapacity regionálních a subregionálních organizací spočívající v provádění mírových operací, předcházení konfliktům, občanském a vojenském řízení krizí a řešení konfliktů;

               k)

               zvýšit podporu od členských států pro mírové operace OSN a její operace pro budování míru, jež obsahují aspekt lidských práv a jasné strategie odchodu, zejména ve formě poskytování personálu a zařízení, a posílit v tomto ohledu úlohu EU jako aktéra napomáhajícího realizaci těchto misí; dále rozvíjet postupy pro využití společné bezpečnostní a obranné politiky EU na podporu operací OSN, a to i rozmístěním bojových skupin EU nebo budováním kapacit a iniciativami v rámci reformy bezpečnostního sektoru, a současně věnovat dostatečnou pozornost otázkám jako lidská práva, udržitelný rozvoj a základní příčiny masové migrace;

               l)

               prosazovat širokou definici konceptu lidské bezpečnosti tak, aby byl v užší souvislosti s rovností žen a mužů a lidskými právy, a zásady odpovědnosti za ochranu (R2P) a pokračovat v podpoře úsilí dále tuto zásadu uplatňovat v praxi; podporovat OSN v tom, aby i nadále hrála stěžejní roli při pomoci zemím s uplatňováním konceptu R2P s cílem dodržovat právní stát a mezinárodní humanitární právo; prosazovat kodex chování týkající se postupu Rady bezpečnosti proti genocidě, zločinům proti lidskosti nebo válečným zločinům, jenž členské státy OSN zavazuje k tomu, aby podporovaly postup Rady bezpečnosti, který má těmto zločinům zamezit nebo je ukončit, a nehlasovaly proti příslušné rezoluci Rady bezpečnosti;

         Boj proti terorismu

               m)

               zopakovat své jednoznačné odsouzení terorismu a svou plnou podporu krokům s cílem porazit a zničit teroristické organizace, zejména tzv. „ISIS/Dá'iš“, který je jednoznačně hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost, a současně připomenout, že tato opatření by vždy měla být zcela v souladu s mezinárodním právem v oblasti lidských práv; podporovat prosazování všech aspektů rezoluce Rady bezpečnosti č. 2178 (2014) o boji proti hrozbám terorismu ze strany zahraničních bojovníků a obecných zásad pro zastavení přílivu zahraničních bojovníků, které byly přijaty v Madridu;

               n)

               zvýšit úsilí s cílem zakročit proti náboru nových členů a bojovat proti teroristické propagandě pomocí platforem sociálních médií, ale také sítí radikalizovaných kazatelů nenávisti; podporovat politiky s cílem působit proti radikalizaci a usilovat o deradikalizaci v souladu s akčním plánem OSN pro prevenci násilného extremismu;

               o)

               i nadále pracovat společně s OSN na potírání finančních toků na podporu terorismu, včetně využívání existujících mechanismů, které označí teroristy a teroristické organizace a posílí mechanismy zmrazení majetku po celém světě, a současně dodržovat mezinárodní normy spravedlivého řízení a právního státu;

               p)

               poskytovat podporu Pracovní skupině OSN pro boj proti terorismu s cílem zajistit koordinaci a koherentnost globální strategie OSN pro boj proti terorismu, a to s využitím zdrojů a odborných znalostí 25 systémových entit OSN a Interpolu a s neustálým vědomím, že úsilí v boji proti terorismu nesmí být používáno jako záminka k utlačování vnitřní opozice nebo k porušování práv lidí;

               q)

               podporovat koordinované mezinárodní úsilí v boji proti rostoucí hrozbě, kterou představují improvizovaná výbušná zařízení, zejména lepším povědomím o spojitosti mezi bojem proti těmto zařízením a bojem proti terorismu, a to s využitím zdrojů a odborných znalostí systémových entit OSN a Interpolu s cílem umožnit užší spolupráci při vymáhání práva a vojenské spolupráci;

               r)

               opakovat v této souvislosti, že je zapotřebí vhodného souboru bezpečnostních, donucovacích, lidskoprávních a socioekonomických nástrojů, jenž by nabídl vhodnější možnosti, jak reagovat na měnící se charakter terorismu a násilného extremismu, který představují ISIS/Dá'iš, al-Káida, al-Šabáb, Boko Haram a další skupiny;

               s)

               podpořit větší přínos EU k iniciativám OSN v oblasti budování kapacit, které se týkají boje proti terorismu zahraničních bojovníků a násilnému extremismu;

         Nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení

               t)

               podporovat úsilí OSN předejít tomu, aby nestátní subjekty a teroristické skupiny vyvinuly, vyrobily, získaly nebo přemístily zbraně hromadného ničení a jejich nosiče, a přispět ke komplexnímu přezkumu rezoluce Rady bezpečnosti č. 1540 (2004) v roce 2016; trvat na plném dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), Úmluvy o chemických zbraních a Úmluvy o biologických zbraních a na dokončení procesu ratifikace Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek; podněcovat všechny členské státy OSN k tomu, aby podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení; přivítat vytvoření otevřené pracovní skupiny jakožto pomocného subjektu Valného shromáždění OSN, který má zajistit pokrok při mnohostranných jednáních o jaderném odzbrojení, a vyzývá členské státy EU, aby se tohoto procesu aktivně účastnily; požádat členy OSN, aby činili aktivní kroky ke globálnímu odzbrojení a náležitě zohlednili jak bezpečnostní dimenzi, tak i humanitární dimenzi jaderných zbraní;

               u)

               naléhavě vyzvat členské státy k podpoře rezoluce Valného shromáždění OSN o „účincích použití zbraní a munice obsahujících ochuzený uran“ na 71. zasedání a k vypracování společného postoje EU, který by lépe odrážel opakované výzvy Parlamentu k uvalení preventivního celosvětového moratoria a k vytvoření celosvětového konsenzu ohledně potenciálních rizik pro zdraví civilního obyvatelstva, komplexní zátěže související s nakládáním s radioaktivním odpadem po ukončení konfliktu a finančních nákladů spojených s používáním těchto zbraní; zahrnout projekty na hodnocení a likvidaci ochuzeného uranu do rámce finančních nástrojů EU na odstraňování min;

               v)

               prosazovat plné uplatňování Smlouvy o obchodu se zbraněmi a podněcovat všechny členské státy OSN k podpisu této smlouvy nebo k přistoupení k této smlouvě;

               w)

               usilovat o účinnější kroky proti zneužívání obchodu se zbraněmi a municí a proti nelegálnímu obchodu s nimi, včetně ručních palných a lehkých zbraní, zejména vyvinutím systému pro vypátrání zbraní;

               x)

               prosazovat politické řešení na globální úrovni ve věci používání bezpilotních letounů, které by bylo drženo přísně v mezích mezinárodního práva v oblasti lidských práv a humanitárního práva; prosazovat zákaz vývoje, výroby a používání plně autonomních zbraní, které umožňují vést útoky bez lidského řízení; zajistit, aby lidská práva byla součástí všech rozhovorů se třetími zeměmi o protiteroristických opatřeních;

               y)

               dále podporovat současné úsilí OSN o prozkoumání možnosti vypracovat normy pro odpovědné a bezpečné chování v kybernetickém prostoru, včetně mnohostranného rámce proti kybernetickým útokům, s cílem zajistit uplatňování stávajícího mezinárodního práva a práva v oblasti lidských práv;

         Migrace

               z)

               prosazovat větší podporu práce Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) při provádění jeho mezinárodního mandátu spočívajícího v ochraně uprchlíků, přičemž pozornost by měla být věnována zejména ohroženým skupinám, jako jsou ženy a děti; zdůraznit, jak velká je propast ve financování mezi rozpočtovými potřebami UNHCR a finančními prostředky, které dostává, a požadovat větší globální solidaritu; požaduje navýšení finančních prostředků uvolňovaných z běžného rozpočtu OSN pro základní funkce UNHCR s cílem zajistit jeho činnost;

               aa)

               připomínat, že je nutná větší koherentnost a koordinace vnější a vnější dimenze migrační politiky a agendy v oblasti rozvoje a zahraničních věcí;

               ab)

               požadovat, aby bylo vyvíjeno větší úsilí k zabránění nelegální migraci a v boji proti převaděčství a pašování migrantů, zejména bojem proti zločineckým sítím, a to včasnou a účinnou výměnou příslušných zpravodajských informací, ovšem s respektováním mezinárodního práva v oblasti lidských práv; zlepšit metody identifikace a ochrany obětí a posílit spolupráci se třetími zeměmi s cílem sledování, zadržení a navrácení zisků z trestné činnosti v této oblasti; trvat na úrovni OSN na důležitosti ratifikace a plného uplatňování Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolů k této úmluvě, konkrétně Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokolu o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi; podporovat činnost zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva migrantů;

               ac)

               podporovat plenární zasedání Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni, které se má uskutečnit dne 19. září 2016 a na němž budou hledána řešení rozsáhlých pohybů uprchlíků a migrantů, a žádat, aby se zaměřilo na prvotní příčiny migrace a věnovalo pozornost odstraňování chudoby, naplňování lidských práv a dosažení stability;

         Lidská práva, demokracie a právní stát

               ad)

               opakovat jasně a rozhodně, že veškerá lidská práva dohodnutá v úmluvách OSN jsou univerzální, nedělitelná, vzájemně provázaná a na sobě závislá a že musí být vymáháno dodržování těchto práv; upozorňovat na porušování a zneužívání lidských práv po celém světě; požadovat, aby byla hájena svoboda přesvědčení a projevu; zdůraznit význam svobodného tisku ve zdravé společnosti a úlohu každého občana v této společnosti a hájit svobodu sdružování a shromažďování;

               ae)

               nadále hájit svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; naléhavě vyzývat k většímu úsilí při ochraně náboženských a dalších menšin; požadovat větší ochranu náboženských menšin před pronásledováním a násilím; požadovat zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání nebo odpadlictví a které slouží jako záminka pro stíhání náboženských menšin a nevěřících; podporovat práci zvláštního zpravodaje OSN pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; aktivně se snažit o to, aby OSN uznala genocidu na menšinách, které se dopouští tzv. ISIS/Dá'iš a aby byla podána žaloba k mezinárodnímu trestnímu soudu v případech podezření na zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a genocidu;

               af)

               dále aktivně prosazovat rovnost a nediskriminaci; naléhavě vyzvat OSN, aby při svých činnostech a programech aktivně podporovala a prosazovala iniciativy zaměřené na začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a nadále podporovat činnost agentury UN Women; podpořit opatření posilující vedoucí postavení a účast žen na všech úrovních rozhodování; bojovat proti násilí a diskriminaci vůči jednotlivcům na základě sexuální orientace, pohlavní identity nebo vyjádření pohlavní příslušnosti; vyzvat ke zrušení právních předpisů členských států OSN, které porušují práva lesbických žen, gayů, bisexuálů, transsexuálů a intersexuálů (LGBTI); přivítat vůbec první zasedání Rady bezpečnosti OSN věnované právům osob LGBTI, které se uskutečnilo v roce 2015; vyzvat členské státy OSN, aby uskutečnily doporučení zvláštního zpravodaje OSN týkající se současných forem rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a s nimi spojené netoleranci;

               ag)

               prosazovat práva dětí, zejména tím, že pomůže zajistit přístup dětí k vodě, k hygienickým zařízením, ke zdravotní péči a vzdělávání, a to i v oblastech zasažených konfliktem nebo v uprchlických táborech, a bude přispívat k odstranění dětské práce, mučení dětí, obchodování s dětmi, sňatků dětí a jejich sexuálního vykořisťování; podporovat a posilovat mezinárodní úsilí prostřednictvím OSN s cílem ukončit využívání dětí v ozbrojených konfliktech a efektivněji řešit dopady konfliktních situací a situací po ukončení konfliktu na ženy a dívky; podporovat přístup ke zdravotnímu postižení založený na lidských právech v rizikových a mimořádných situacích v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením;

               ah)

               naléhavě vyzvat všechny státy, včetně členských států EU, aby urychleně ratifikovaly opční protokol Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, který stanoví mechanismy pro podávání stížností a mechanismy šetření;

               ai)

               přispět k úspěšnému výsledku práce Mezivládní pracovní skupiny pro nadnárodní společnosti a jiné podniky s ohledem na lidská práva; podporovat další uplatňování obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv ze strany členských států OSN; podněcovat členské státy OSN k tomu, aby vypracovaly a prováděly národní akční plány; podporovat projekt odpovědnosti a opatření právní ochrany vysokého komisaře OSN pro lidská práva, jenž má zdokonalit vnitrostátní prostředky právní nápravy, zejména v případech závažného porušování lidských práv v oblasti podnikání; vyzvat členské státy OSN, aby jednaly o problematice lidských práv s mezinárodními sportovními orgány a s národními sportovními svazy;

               aj)

               nadále prosazovat nulovou toleranci vůči trestu smrti a dále usilovat o jeho všeobecné zrušení a být v této věci vůdčím činitelem snah o přijetí příští rezoluce Valného shromáždění OSN o moratoriu na trest smrti; odsoudit nárůst případů vynesení rozsudku smrti za drogové trestné činy a požadovat, aby bylo vyloučeno používání trestu smrti u takovýchto trestných činů;

               ak)

               připomínat, že Valné shromáždění má povinnost při volbě členů Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) přihlížet k tomu, jak kandidáti plní svou povinnost prosazovat a chránit lidská práva, právní stát a demokracii; požadovat, aby byla pro členství v UNHRC stanovena jasná kritéria založená na výsledcích v oblasti lidských práv, a u příležitosti desátého výročí UNHRC vyzvat ke zhodnocení pracovních metod Rady a jejich dopadu;

               al)

               posilovat činnost Mezinárodního trestního soudu (ICC) zaměřenou na ukončení beztrestnosti pachatelů nejzávažnějších trestných činů, jež se dotýkají mezinárodního společenství, a na zjednání spravedlnosti pro oběti válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a genocidy; poskytovat politickou, diplomatickou, finanční a logistickou podporu při každodenním chodu ICC; vyzvat všechny členské státy OSN, aby se zapojily do práce soudu tím, že ratifikují Římský statut, a podněcovat je k ratifikaci změn přijatých v Kampale; podpořit intenzivní spolupráci OSN a jejích orgánů a agentur s Mezinárodním trestním soudem a rozšíření jeho vztahů s Radou bezpečnosti; vyzvat Radu bezpečnosti OSN k podání k Mezinárodnímu trestnímu soudu, aby se zabýval situaci v Korejské lidově demokratické republice;

               am)

               spolupracovat s veřejností a zahájit komplexní diskusi se všemi členy Valného shromáždění OSN o významu dodržování ústavních omezení pro prezidentskou funkci v celém světě;

               an)

               vyzvat OSN, aby řešila nedostatky právní stránky pojmu „klimatický uprchlík“ a případně vypracovala jeho mezinárodní definici;

         Rozvoj

               ao)

               usilovat o plnění cílů udržitelného rozvoje stanovených v Agendě pro udržitelný rozvoj do roku 2030; usilovat o lepší život budoucích generací a vybízet země, aby přijaly svou odpovědnost a zavedly vnitrostátní rámce pro dosahování všech 17 cílů, a podporovat je v tom; podněcovat členské státy OSN, aby splnily své závazky ve věci výdajů na rozvojovou pomoc a vyzvat k přijetí stabilního rámce ukazatelů a k používání statistických údajů s cílem monitorovat pokrok a zajistit zodpovědnost všech aktérů; trvat na tom, aby politické fórum na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj stalo hlavním rozhodovacím orgánem odpovědným za sledování a přezkum plnění cílů udržitelného rozvoje a předložit před zasedáním fóra v roce 2016 společný postoj EU k plnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030;

               ap)

               zajistit, aby nebylo podkopáno „acquis“ Pekingské akční platformy týkající se přístupu ke vzdělání a zdraví jakožto základním lidským právům; zlepšit přístup ke službám sexuálního a reprodukčního zdraví, neboť přispívají ke snižování dětské úmrtnosti a úmrtnosti matek; podporovat plánované rodičovství, zdraví matek a snadný přístup k antikoncepci a ke kompletní škále služeb v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví jakožto důležitým nástrojům, jež mohou zachránit ženám život a pomoci jim začít znovu, pokud se staly oběťmi znásilnění; učinit z těchto politik klíčový prvek rozvojové spolupráce se třetími zeměmi;

               aq)

               trvat na tom, že je nutné posílit soudržnost politik ve prospěch rozvoje v rámci pracovních struktur OSN, aby bylo možné začlenit účinným způsobem všechny rozměry udržitelného rozvoje; zdůraznit význam univerzálního, otevřeného, transparentního, nediskriminačního, inkluzivního a spravedlivého mnohostranného obchodního systému založeného na pravidlech a potřebu dokončit jednání rozvojového kola Světové obchodní organizace (WTO) z Dohá; připomenout, že rozvoj není možný bez míru ani mír bez rozvoje, a zdůraznit význam 16. cíle udržitelného rozvoje Agendy 2030, který se týká míru, spravedlnosti a správy věcí veřejných a který by měl být jednou z priorit financování rozvojové spolupráce; vyzvat OSN, aby systematicky zahrnovala budování kapacit a řádnou správu věcí veřejných do dlouhodobých rozvojových strategií;

               ar)

               přivítat skutečnost, že Valné shromáždění Organizace spojených národů přijalo stěžejní rezoluci č. 68/304 ze dne 9. září 2014, která uznává „svrchované právo každého státu na restrukturalizaci svého státního dluhu, které by nemělo být mařeno nebo narušováno jakýmkoli opatřením přijatým v jiném státě“, v níž se dále uvádí, že „je znepokojující, že mezinárodní finanční systém nemá solidní právní rámec pro řádnou a předvídatelnou restrukturalizaci státního dluhu“, a na jejímž základě byl zahájen postup k přijetí „mnohostranného právního rámce pro restrukturalizaci státního dluhu“; vyzvat systém OSN jako celek, aby tento proces plně podpořil; vyzvat EU a její členské státy, aby se tohoto procesu aktivně účastnily;

               as)

               vypracovat mnohem efektivnější a strategický přístup k agenturám OSN, zejména pokud jde o plánování vnějších nástrojů financování s cílem zajistit větší dopad pomoci EU v místě;

               at)

               aktivně usilovat o zkvalitnění politického dohledu v oblasti udržitelného rozvoje posílením Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) a zabývat se návrhem na vytvoření Mezinárodního trestního soudu pro trestnou činnost proti životnímu prostředí s cílem efektivněji upevnit právní předpisy v oblasti životního prostředí na celosvětové úrovni;

               au)

               usilovat o prohloubení mezinárodní fiskální spolupráce tím, že podpoří vytvoření nového mezinárodního daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovat proti daňovým únikům a praní peněz pomocí celosvětové automatické výměny informací o daňových otázkách a sestavením společné globální černé listiny daňových rájů;

               av)

               zahájit globální plán boje proti antimikrobiální rezistenci s cílem zamezit dalšímu šíření rezistentních superbakterií;

         Změna klimatu

               aw)

               zajistit, aby EU zůstala v čele boje proti změně klimatu a dále spolupracovala v této oblasti s OSN; zajistit rychlé uskutečnění rozhodnutí přijatých na Konferenci OSN o změně klimatu v Paříži v roce 2015;

         EU a reforma systému OSN

               ax)

               podporovat komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN na základě širokého konsenzu, aby lépe reflektovala novou realitu ve světě a bylo zajištěno, aby byla Rada schopna efektivně reagovat na hrozby pro mezinárodní mír a bezpečnost; usilovat o splnění dlouhodobého cíle EU, kterým je získat křeslo v reformované Radě bezpečnosti OSN; naléhavě vyzvat členy Rady bezpečnosti, aby neuplatňovali své právo veta v případech, kdy jsou páchány zločiny proti lidskosti;

               ay)

               prosazovat revitalizaci práce Valného shromáždění a zlepšenou koordinaci a koherenci činnosti všech institucí OSN, což by mělo zvýšit efektivnost, účinnost, legitimnost, transparentnost, zodpovědnost, kapacitu a reprezentativnost systému; podporovat a stavět na zvýšené transparentnosti při procesu výběru příštího generálního tajemníka OSN, kdy jednotliví kandidáti vystoupí a představí svou koncepci ve Valném shromáždění; během volby a jmenování nejlepšího kandidáta do funkce generálního tajemníka OSN prosazovat rovné a spravedlivé příležitosti z hlediska pohlaví a zeměpisné vyváženosti, a v případě, že budou mít kandidáti stejně vynikající kvalifikační předpoklady, podporovat volbu ženy do funkce příští generální tajemnice;

               az)

               s ohledem na zprávu OSN z roku 2015 a nedávná obvinění z pohlavního zneužívání dětí francouzskými vojáky a příslušníky sborů OSN ve Středoafrické republice zajistit, aby OSN, členské státy EU a orgány EU pro SBOP neprodleně a nesmlouvavě vyšetřily, stíhaly a odsuzovaly veškeré zaměstnance OSN, jednotlivých států či EU, kteří se dopustili sexuálního násilí;

               ba)

               vybízí Evropský účetní dvůr, aby intenzivněji spolupracoval s příslušnými orgány dohledu v rámci sekretariátu Organizace spojených národů, zejména s Úřadem OSN pro vnitřní dohled (OIOS), Nezávislým poradním výborem pro audit a Radou auditorů, s cílem zvýšit transparentnost a vzájemné porozumění v otázkách financování a fungování;

               bb)

               vytvořit efektivní systém ochrany pro oznamovatele v OSN;

               bc)

               s ohledem na nedávný střet zájmů zvláštního zástupce OSN pro Libyi iniciovat přijetí závazného kodexu chování, který by úředníky zavazoval k zachování nestrannosti, jak je stanoveno v obecných zásadách OSN týkajících účinného zprostředkovávání;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Evropské službě pro vnější činnost, Komisi a pro informaci Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN.

      (1)  A/RES/65/276 ze 3. května 2011.

      (2)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

      (3)  Úř. věst. C 45, 5.2.2016, s. 89.

      (4)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Přijaté texty, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EEAS 01024/12, dokument Rady 11216/12.

      (11)  EEAS 458/15, dokument Rady 7632/15.