               8.9.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 362/129

      P9_TA(2020)0168
      Západní Balkán v návaznosti na summit konaný v roce 2020
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2020 Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku k západnímu Balkánu v návaznosti na summit konaný v roce 2020 (2019/2210(INI))
      (2021/C 362/14)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 28. června 2018, na závěry Rady ze dne 18. června 2019 a na závěry Evropské rady ze dne 17. a 18. října 2019, jimiž se odkládá rozhodnutí o zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií,

                  —

                  s ohledem na Záhřebské prohlášení ze dne 6. května 2020,

                  —

                  s ohledem na konečnou dohodu o urovnání neshod popsaných v rezolucích Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 817 (1993) a 845 (1993), ukončení prozatímní dohody z roku 1995 a vytvoření strategického partnerství mezi Řeckem a Severní Makedonií ze dne 17. června 2018, známou také jako Prespanská dohoda,

                  —

                  s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 26. března 2020 o zahájení jednání o přistoupení se Severní Makedonií a Albánii, které potvrdily závěry Rady ze dne 25. března 2020 o rozšíření a o procesu stabilizace a přidružení,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. února 2020 s názvem „Posílení přístupového procesu – Přesvědčivá perspektiva EU pro západní Balkán“ (COM(2020)0057),

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise o politice rozšíření EU ze dne 29. května 2019 (COM(2019)0260),

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. února 2018 s názvem „Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu“, COM(2018)0065,

                  —

                  s ohledem na globální strategii EU z roku 2016, která upřesňuje, že důvěryhodná politika rozšíření představuje strategickou investici do bezpečnosti a prosperity Evropy a že již významně přispěla k míru ve válečných oblastech,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. října 2013 nazvané „Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2013–2014“ (COM(2013)0700),

                  —

                  s ohledem na obnovený konsenzus o rozšíření, který Evropská rada schválila v prosinci 2006 a následně jej potvrdila ve svých závěrech z června 2019,

                  —

                  s ohledem na závěrečné prohlášení ze summitu v Záhřebu ze dne 24. listopadu 2000,

                  —

                  s ohledem na prohlášení vydané na summitu zemí EU a západního Balkánu v Soluni dne 21. června 2003 a týkající se vyhlídek zemí západního Balkánu na přistoupení k Evropské unii,

                  —

                  s ohledem na Sofijské prohlášení vydané na summitu EU a zemí západního Balkánu dne 17. května 2018 a na připojený „sofijský program priorit“,

                  —

                  s ohledem na berlínský proces zahájený dne 28. srpna 2014, zejména na prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí západního Balkánu o regionální spolupráci a dvoustranných sporech ze dne 27. srpna 2015 a na zřízení Regionální kanceláře pro spolupráci mládeže (RYCO) s tím, že následující summity proběhly ve Vídni (2015), v Paříži (2016), v Terstu (2017), v Londýně (2018) a v Poznani (2019),

                  —

                  s ohledem na závěry zasedání Rady pro obecné záležitosti o uplatňování podmíněnosti s cílem vytvořit soudržnou strategii EU pro vztahy se zeměmi v regionu, které se konalo ve dnech 29. a 30. dubna 1997,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení ministrů zahraničních věcí 13 členských států EU ze dne 11. června 2019 o závazku EU k evropské integraci západního Balkánu,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení ze summitu předsedy Evropského parlamentu a předsedů parlamentů zemí západního Balkánu, který svolal předseda Evropského parlamentu s vedením parlamentů zemí západního Balkánu na 28. leden 2020,

                  —

                  s ohledem na neformální setkání konané dne 16. února 2020, na kterém se sešli vedoucí představitelé zemí západního Balkánu, předseda Evropské rady, předseda Evropské komise, vysoký představitel pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a předseda vlády Chorvatské republiky předsedající Radě Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. října 2019 nazvané „Zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií: EU by měla chránit svou důvěryhodnost a své geostrategické zájmy“ (1),

                  —

                  s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů k balíčku týkajícího se rozšíření 2019 přijaté dne 13. února 2020 (2),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2015 o připomínce událostí ve Srebrenici (3),

                  —

                  s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 27. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP III) (4),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2019 o zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií (5),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o postoji Evropského parlamentu ke konferenci o budoucnosti Evropy (6),

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 5. června 2020 o posílení spolupráce s partnery ze západního Balkánu v oblasti migrace a bezpečnosti,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. dubna 2020 s názvem „Podpora západního Balkánu v boji s pandemií COVID-19 a při obnově po ní“ (COM(2020)0315),

                  —

                  s ohledem na článek 118 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na dopis Výboru pro mezinárodní obchod,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0091/2020),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že rozšíření je jednou z nejúspěšnějších a nejstrategičtějších politik EU a nejúčinnějším nástrojem zahraniční politiky, který přispívá k většímu šíření klíčových hodnot EU, tedy respektování lidské důstojnosti, svobody, demokracie, posilování míru a prosperity, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob náležejících v Evropě k menšinám;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že proces rozšíření je nedílnou součástí evropské integrace a má pro Evropskou unii i nadále strategický význam;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že vyhlídky zemí západního Balkánu na plnohodnotné členství v EU podložené výsledky jsou v politickém, bezpečnostním a hospodářském zájmu Unie;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že vyhlídky na členství v EU jsou uznáním podstatné geopolitické výzvy spočívající ve sjednocení evropského kontinentu a zásadní pobídkou pro úsilí zemí západního Balkánu o reformy;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že země západního Balkánu jsou zeměpisně, historicky a kulturně součástí Evropy a že jejich integrace do Evropské unie má klíčový význam pro stabilitu a bezpečnost celého kontinentu, jeho svobodu a mír;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že rozšiřování EU je obousměrný proces, v němž obě strany musí dostát svým závazkům a který je založen na předpokladu, že jak Evropská unie, tak kandidátské země plní své závazky;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že zdokonalená metodika navržená Komisí má za cíl vnést do procesu rozšíření novou dynamiku a poskytnout nový impuls pro transformaci přistupujících zemí;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že EU je v tomto regionu předním investorem, obchodním partnerem a dárcem;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svých usneseních uvítal pokrok, kterého dosáhla Severní Makedonie a Albánie; vzhledem k tomu, že s ohledem na tento pokrok Parlament souhlasil s přidělením odměny za dosažené výsledky v rámci nástroje předvstupní pomoci Severní Makedonii a Albánii;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že na summitu, který proběhl v Záhřebu v roce 2020, byla uznána prvořadost demokracie a právního státu a EU byla vyzvána, aby zintenzivnila svou spolupráci s tímto regionem;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament vyjádřil politování nad tím, že se Evropská rada v roce 2019 nedohodla na zahájení přístupových rozhovorů se Severní Makedonií a Albánií; vzhledem k tomu, že toto nezahájení rozhovorů na základě doporučení Komise z let 2018 a 2019, která schválil Parlament, narušilo důvěryhodnost Evropské unie, přispělo k nárůstu populismu, nacionalismu a skepticismu vůči EU, oslabilo úsilí kandidátských zemí, vedlo k riziku vytvoření politického vakua a povzbudilo aktéry třetích stran, kteří usilují o nastolení politického vlivu v regionu na úkor integračního procesu EU;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že proces rozšíření podporuje a posiluje schopnost řešit dvoustranné spory a usiluje o smíření mezi společenskými silami v regionu;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že země západního Balkánu by měly zvýšit úsilí o překonání politické polarizace a vleklých parlamentních bojkotů, aby posílily parlamentní dohled;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament zůstává spolehlivým partnerem zemí v procesu přistoupení k EU a zastáncem procesu rozšíření jako pozitivního mechanismu Evropské unie, který má podněcovat reformy zaměřené na institucionální a sociálně-ekonomické posílení těchto zemí ve prospěch jejich občanů;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že Soluňská agenda a prohlášení ze Sofie zdůraznily, že bude kladen zvláštní důraz na vytváření dalších příležitostí pro mládež, přičemž bude zajištěn přínos k sociálně-ekonomickému rozvoji západního Balkánu;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament je odhodlán zintenzivnit svou politickou a institucionální podporu poskytovanou demokratickým a ekonomickým reformám v tomto regionu a pomáhat zemím západního Balkánu v procesu přistoupení k EU;

                  Q.

                  vzhledem k tomu, že politické směry Komise pro období 2019–2024 potvrzují evropskou perspektivu západního Balkánu;

                  R.

                  vzhledem k tomu, že během slyšení v Evropském parlamentu se místopředseda, vysoký představitel Borrell a komisař Várhelyi zavázali k zařazení procesu rozšíření mezi priority a k urychlení strukturálních a institucionálních reforem a integračních procesů na západním Balkáně;

                  S.

                  vzhledem k tomu, že ambiciózní politika rozšíření vyžaduje odpovídající rozpočet; vzhledem k tomu, že Rada by měla poskytnout dostatečné rozpočtové prostředky na podporu politiky rozšíření;

                  T.

                  vzhledem k tomu, že EU musí také posílit mechanismy právního státu uvnitř Unie a stanovit ambiciózní program konference o budoucnosti Evropy;

                  U.

                  vzhledem k tomu, že evropská prosperita a bezpečnost úzce souvisí s procesem integrace a pokrokem v oblasti míru, demokracie, dodržování lidských práv a právního státu v regionu západního Balkánu a budoucnosti jeho zemí v silné a reformované EU;

                  V.

                  vzhledem k tomu, že Komise se ve svém sdělení ze dne 5. února 2020 zavázala, že předloží sdělení, v němž vymezí opatření pro uspíšení zásadních reforem, mj. v oblasti právního státu;

                  W.

                  vzhledem k tomu, že EU uvolnila 3,3 miliardy EUR na řešení koronavirové pandemie na západním Balkáně, z čehož 38 milionů EUR na okamžitou podporu odvětví zdravotnictví, 389 milionů EUR na sociální a hospodářské oživení, 750 milionů EUR na makrofinanční pomoc, 455 milionů EUR na hospodářské oživení a 1,7 miliardy EUR na zvýhodněné úvěry od Evropské investiční banky;

                  X.

                  vzhledem k tomu, že země západního Balkánu využily mechanismus civilní ochrany Unie, společné zadávání veřejných zakázek na zdravotnické vybavení, výjimky z pravidel udělování vývozních povolení EU v případě osobních ochranných pomůcek a tzv. zelené pruhy pro přepravu základního zboží;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku následující:

                              a)

                              podporovat evropské vyhlídky zemí západního Balkánu a zlepšit přístupový proces tak, aby bylo zajištěno, že proces posílí základní hodnoty a právní stát, povede k udržitelné demokratické, hospodářské a ekologické transformaci a sociální konvergenci, a zabezpečí dobré sousedské vztahy a regionální spolupráci jakožto základní prvky procesu stabilizace a přidružení, a aby bylo rovněž zajištěno, že rozšiřování Unie bude pokračovat souběžně s diskusemi o budoucnosti Evropy a o vnitřní reformě EU;

                              b)

                              zvýšit úsilí o zformování politické vůle mezi členskými státy při postupném rozšiřování na západní Balkán místo toho, aby mu vnitřní procesy EU stály v cestě, a zlepšit politické a strategické vedení EU v celkové politice v regionu;

                              c)

                              pokračovat v rozšíření jakožto v nezbytném předpokladu pro důvěryhodnost EU, její úspěch a vliv v regionu i mimo něj;

                              d)

                              urychlit přístupový proces zemí, které se politicky i administrativně zavázaly provádět reformy související s EU;

                              e)

                              zajistit, aby lepší metodika podporovala plnohodnotné členství v EU jako konečný cíl a aby EU stanovila předvídatelnější kritéria na základě podmíněnosti a reverzibility a aby je důsledně uplatňovala, díky čemuž bude přístupový proces dynamičtější a EU použitím revidované metodiky obnoví svou důvěryhodnost;

                              f)

                              zajistit, aby větší důraz na politickou povahu procesu, jak je představen v revidovaném návrhu metodiky Komise věnované rozšíření, nenahradil hodnocení dosažení referenčních hodnot na odborné úrovni a nebránil závazku EU vůči procesu rozšíření založenému na zásluhách;

                              g)

                              zajistit, aby seskupení oblastí politik posílilo hloubku, kvalitu a udržitelnost reforem, přineslo konkrétní výsledky v přistupujících zemích a zároveň umožnilo souběžná jednání o různých kapitolách;

                              h)

                              poskytnout jasná, transparentní a jednotná referenční kritéria pro přistoupení a také trvalou politickou a technickou podporu v průběhu celého procesu, a to i parlamentům s cílem zajistit, aby plnily svou úlohu nezávislého dohledu, a zlepšit měření pokroku na místě, přičemž je třeba zajistit, aby byla každá přistupující země posuzována na základě podmíněnosti a svých vlastních zásluh;

                              i)

                              zajistit kontinuitu, odpovědnost, soudržnost a předvídatelnost procesu rozšiřování tím, že nová metodika Komise bude pevně stanovena jakožto dlouhodobá úprava této politiky, a předejde se ad hoc revizím procesu a jeho parametrů v důsledku vnitřních politických úvah kteréhokoli členského státu; zajistit, aby přístupové referenční hodnoty a podpora vycházely ze získaných zkušeností s cílem zabránit dřívějším nedostatkům a zlepšit přístupový proces;

                              j)

                              usnadnit uplatňování lepší metodiky v případě přistupujících zemí, s nimiž se již vedou jednání, pokud se rozhodnou ji přijmout, s cílem umožnit smysluplné a dlouhodobé sladění se standardy a normami EU;

                              k)

                              zvýšit politické a ekonomické pobídky pro země západního Balkánu a zlepšit soudržnost mezi procesem rozšíření a politickými iniciativami v EU prostřednictvím každoročních regionálních setkání s představiteli zemí západního Balkánu v rámci zasedání Evropské rady a prostřednictvím pravidelné účasti zástupců zemí západního Balkánu na zasedáních Evropské rady, v Politickém a bezpečnostním výboru a v pracovních skupinách Komise;

                              l)

                              vybízet k postupnému zapojování přistupujících zemí do procesů, odvětvových politik a programů EU před přistoupením, a to prostřednictvím cílené finanční podpory EU s cílem přinést občanům, zejména dětem a mladým lidem, hmatatelné výhody a zlepšit pomoc poskytovanou ze strany EU před přistoupením a její přítomnost v těchto zemích před jejich plnohodnotným členstvím;

                              m)

                              podporovat posílenou úlohu parlamentů v procesu přistoupení prostřednictvím zavedených fór a důsledně podněcovat nové iniciativy, jako je summit předsedů parlamentů, který byl poprvé svolán předsedou Evropského parlamentu a předsedy parlamentů západního Balkánu dne 28. ledna 2020;

                              n)

                              usnadnit a podporovat větší zapojení poslanců ze zemí, s nimiž se vedou jednání, do práce Evropského parlamentu;

                              o)

                              zapojit zástupce zemí západního Balkánu do konference o budoucnosti Evropy se zvláštním důrazem na účast mladých lidí;

                              p)

                              posílit mechanismus podmíněnosti a trvat na reverzibilitě přístupového procesu uplatněním objektivních kritérií při rozhodování o tom, zda by jednání měla být pozastavena nebo přerušena; zajistit, aby Komise tyto postupy zahájila po důkladném hodnocení a v reakci na návrh členských států nebo Evropského parlamentu a současně brala v úvahu, že pro stávající jednání se Srbskem a Černou Horou již platí zásada doložky o nerovnováze a reverzibilitě; zajistit, aby byl mechanismus podmíněnosti a pozastavení doplněn jasnými informacemi orgánů EU o detailech možného pozastavení;

                              q)

                              posílit odpovědnost členských států za proces rozšiřování větším zapojením odborníků členských států na právní stát a jiné otázky, jakož i občanské společnosti a obránců lidských práv přímo na místě, a zlepšit posuzování celkového vývoje tím, že budou i nadále dodržovány dlouhodobé objektivní normy a předejde se politizaci technických aspektů procesu rozšíření, a to zejména čerpáním z monitorovacích zpráv a doporučení Rady Evropy a jiných normotvorných orgánů;

                              r)

                              uznat, že berlínský proces podporuje a doplňuje politiku rozšíření EU a nelze jej chápat ani jako alternativu přistoupení ani jako zdvojování úsilí v rámci rozšíření;

                              s)

                              uznat, že zahájení přístupových jednání s Albánií a Severní Makedonií je ve vlastním politickém, bezpečnostním a hospodářském zájmu Unie;

                              t)

                              uznat, že skutečnost, že Evropská rada v červnu 2018, v červnu 2019 a v říjnu 2019 nezahájila přístupová jednání s Albánií a Severní Makedonií, měla negativní dopad na úlohu EU v tomto regionu a na názor veřejnosti na přistoupení k EU, což vyslalo negativní signál západobalkánským zemím, a uznat, že zahájení přístupových jednání obnoví důvěryhodnost procesu, jak doporučily Evropský parlament a Komise;

                              u)

                              zavést co nejdříve liberalizaci vízového režimu pro Kosovo, neboť referenční kritéria byla splněna již v červenci 2018;

                              v)

                              zvýšit dynamiku jednání s cílem urychlit přistoupení Černé Hory a Srbska;

                              w)

                              zajistit, aby prvořadost demokracie, právní stát, lidská práva a základní svobody měly znovu ústřední místo v procesu rozšíření tím, že se kapitoly týkající se soudnictví, korupce a organizované trestné činnosti a rovněž kapitoly, které se týkají dodržování lidských práv, včetně práv menšin, svobody sdělovacích prostředků a svobody projevu, otevřou jako první a uzavřou jako poslední;

                              x)

                              zaměřit se na budování institucionálních a administrativních kapacit s cílem posílit transparentnost a účinnost řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;

                              y)

                              využít zkušeností z nedávných rozšíření, včetně zkušeností získaných ve středoevropských zemích;

                              z)

                              pokračovat ve spolupráci se zeměmi západního Balkánu v boji proti terorismu a organizované trestné činnosti;

                              aa)

                              zajistit cílený důraz na budování kapacit státu, uplatňování soudních rozhodnutí, soudní reformy a úsilí o potírání korupce a organizované trestné činnosti;

                              ab)

                              trvat na dodržování domácích i mezinárodních soudních rozhodnutí a jejich provádění v plném rozsahu, včetně rozhodnutí ústavních soudů a všech rozsudků Evropského soudu pro lidská práva, Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii a jeho nástupce Mezinárodního zbytkového mechanismu pro trestní tribunály, Specializovaných senátů a specializované prokuratury pro Kosovo a doporučení monitorovacích orgánů Rady Evropy, včetně Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti;

                              ac)

                              naléhavě žádat země západního Balkánu, aby plnily své mezinárodní závazky, pokud jde o stíhání válečných zločinů a zjišťování osudu pohřešovaných osob; prosazovat naprostou spolupráci s Mezinárodním zbytkovým mechanismem pro trestní tribunály a Specializovanými senáty a specializovanou prokuraturou pro Kosovo a výslovně hájit práci a zjištění Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii a prosazovat a šířit jeho práci a odkaz mezi občany; odsoudit všechny pokusy oslavovat válečné zločince a popírat historická fakta a podporovat v tomto ohledu regionální komisi pro zjišťování skutečností o všech obětech válečných zločinů a dalších závažných případů porušování lidských práv spáchaných na území bývalé Jugoslávie (inciativa RECOM);

                              ad)

                              zvýšit angažovanost EU při řešení otevřených dvoustranných otázek, podporovat dobré sousedské vztahy a regionální spolupráci budováním důvěry a úsilím o zprostředkování a naléhat na země západního Balkánu, aby se zavázaly k usmíření a mírovému řešení dlouhotrvajících sporů;

                              ae)

                              posílit přístupový proces za účelem prohloubení solidarity mezi obyvateli zemí západního Balkánu a členských států a současně respektovat jejich dějiny, kulturu a tradice;

                              af)

                              podpořit nově jmenovaného zvláštního zástupce EU pro dialog mezi Bělehradem a Prištinou a pro další regionální otázky týkající se západního Balkánu, pokud jde o dosažení celkové normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem a o pokrok v dobrých sousedských vztazích v regionu během jeho mandátu;

                              ag)

                              prosazovat širší veřejnou podporu regionálního usmíření, mj. podporou plného zapojení parlamentů do dialogu mezi Bělehradem a Prištinou a do úsilí o udržitelné regionální usmíření;

                              ah)

                              posílit a tam, kde je to možné, zvýšit společné úsilí EU a zemí západního Balkánu o mezilidské kontakty a výměny tak, aby si obyvatelé jedné strany vytvářeli pozitivní obraz o obyvatelstvu druhé strany a naopak;

                              ai)

                              podporovat vytváření rovných podmínek pro inkluzivní politické prostředí a napomáhat úsilí všech zemí západního Balkánu o překonání politické polarizace a vleklých parlamentních bojkotů; rozvíjet inkluzivní a konstruktivní parlamentní kulturu a posílit parlamentní kontrolu a dohled; podporovat odpovědný přístup k zastupování zájmů občanů v parlamentech s cílem podporovat demokratickou kontrolu a zlepšovat kvalitu právních předpisů;

                              aj)

                              vzít na vědomí práci Evropského parlamentu spojenou s přistoupením a jeho činnost na podporu demokracie a usnadňovat tuto práci a činnost, včetně činností stálých výborů a delegací, a zapojit do procesu kontroly na místě stálé zpravodaje Parlamentu pro země západního Balkánu;

                              ak)

                              podpořit reformy volebního systému, které zajistí svobodné, spravedlivé a transparentní volby, jež budou na celostátní úrovni i na místních úrovních probíhat na základě soutěže kandidátů, nebudou poznamenány zastrašováním ani dezinformačními kampaněmi a budou v souladu s mezinárodními normami, včetně norem pro transparentní financování stran, a doporučeními mezinárodních pozorovatelských misí; sledovat uplatňování stanovisek Benátské komise; přispívat k programům Evropského parlamentu na podporu demokracie v tomto regionu;

                              al)

                              vybízet vnitrostátní parlamenty, aby využívaly nástroje Evropského parlamentu na podporu demokracie, jako je dialog Jeana Monneta a dialog mezi stranami, s cílem usnadnit politickou práci na parlamentním dialogu a posílit odpovědnost, dohled, demokratickou kontrolu a kvalitu legislativní práce;

                              am)

                              posilovat a úzce zapojit občanskou společnost v její roli nepostradatelného aktéra procesů demokratické konsolidace, regionální spolupráce a reforem souvisejících s přistoupením, a to s důrazem na proevropské a prodemokratické síly v regionu;

                              an)

                              zajistit, aby občané a společnosti kandidátských zemí byli více zapojeni do procesu přistoupení a měli z něj prospěch; obzvláště v tomto rámci podporovat a stimulovat proevropské a prodemokratické segmenty společnosti a proevropské a prodemokratické názory a stanoviska;

                              ao)

                              zajistit, aby každý provedený krok zahrnoval podstatný a komplexní dialog s organizacemi občanské společnosti, akademickou obcí a mládeží od rané fáze rozhodování až po fázi provádění a hodnocení, se zvláštním zřetelem na to, aby nepodporoval ani nefinancoval stávající místní protievropské mocenské struktury nebo místní struktury pochybné demokratické pověsti, a podpořit tak rozvoj hodnot EU, právní stát, boj proti korupci a budování silných a účinných demokratických institucí jako základu pro úspěšné přistoupení k EU;

                              ap)

                              rozhodně odsoudit očerňující kampaně, výhrůžky a zastrašování novinářů a sdělovacích prostředků a trvat na vyšetření a stíhání těchto trestných činů, a umožnit tak vytvoření bezpečného prostředí pro novináře a zároveň řešit otázky související s koncentrací vlastnictví, s politickým a ekonomickým tlakem na financování sdělovacích prostředků a nedostatečnou transparentností jejich vlastnictví;

                              aq)

                              aktivně podporovat a posilovat demokratické, nezávislé a rozmanité mediální prostředí, jakož i odpovědnost a řízení sdělovacích prostředků;

                              ar)

                              zvýšit podpůrná opatření na posílení odolnosti vůči dezinformačním a rušivým mediálním kampaním, včetně kampaní vedených na základě zahraničních vlivů, jejichž cílem je podrývat demokratické procesy a svrchovanost zemí západního Balkánu a úlohu EU v regionu prostředky hybridní války;

                              as)

                              prosazovat a aktivně podporovat antidiskriminační politiky a trvat na stíhání trestných činů z nenávisti; vybízet k rychlejšímu pokroku směrem k rovnosti žen a mužů a bojovat proti diskriminaci a zajistit sociální začleňování etnických, národnostních a náboženských menšin, osob se zdravotním postižením, Romů a osob LGBTQI+, a to se zvláštním důrazem na děti, zaváděním politických opatření podporujících začlenění za účelem ochrany základních práv občanů;

                              at)

                              požadovat vytvoření silnějšího právního rámce s cílem předcházet vraždám žen a násilí na ženách a dětech a jiným formám domácího násilí a aktivně proti takovým činům bojovat, a to i připomínáním závazků vyplývajících z Úmluvy Rady Evropy a týkajících se prevence a potírání násilí páchaného na ženách a domácího násilí a podniknutím nezbytných kroků k ratifikaci této úmluvy; předcházet obchodování s lidmi a bojovat proti němu;

                              au)

                              uznat potíže, s nimiž se země západního Balkánu potýkají při řízení migračních a uprchlických toků, a značné úsilí, které region vynaložil na poskytnutí přístřeší a dodávek humanitární pomoci, především za podpory EU; zajistit účinné provádění dohod o postavení jednotek mezi zeměmi západního Balkánu a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex);

                              av)

                              zdůraznit význam přínosu zemí západního Balkánu k ochraně vnějších hranic Evropské unie a posílit evropskou podporu správy hranic v regionu; posílit kapacitu azylového systému v regionu ve spolupráci s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu a Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR);

                              aw)

                              zdůraznit zásadní význam sociálního rozměru a sociálně ekonomické soudržnosti a její klíčovou úlohu v přístupovém procesu;

                              ax)

                              více se zaměřit na vymýcení chudoby, podporu občanské společnosti a plnění závazků v oblasti pracovního práva;

                              ay)

                              pobízet země západního Balkánu ke zvýšení úrovně jejich pracovních a sociálních práv, k podpoře růstu, k provádění sociálního acquis EU a k zapojení široké škály zúčastněných stran, jako jsou odbory, obchodní komory a profesní komory, do vyjednávacího procesu s partnery EU;

                              az)

                              řešit problém odlivu mozků prostřednictvím konkrétních opatření, jako je podpora kvalitních a inkluzivních reforem vzdělávání, zejména v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, a zajistit tak, aby vzdělávací sektor lépe odpovídal požadavkům trhu práce a přispíval k vytváření dlouhodobých a udržitelných pracovních příležitostí pro mladé lidi;

                              ba)

                              podporovat platformu pro regionální dialog „Překlenutí mezery“, která byla zřízena programem Evropského parlamentu „Mladí političtí vůdci“, v úsilí o odstranění propastných rozdílů mezi mládežnickou politikou, zapojením mládeže a poslanci v zemích západního Balkánu a podněcovat konkrétní opatření k zajištění větší účasti mládeže v politice a provádění politiky zaměřené na mládež v zemích západního Balkánu;

                              bb)

                              podporovat příležitosti v oblasti dobrovolnictví a občanské angažovanosti mladých lidí a více investovat do mladých lidí v daném regionu zvýšením účasti přistupujících zemí na stávajících programech mobility, jako je Erasmus+, Tvůrčí Evropa a Horizont 2020, a zaváděním nových programů v rámci meziregionální mobility;

                              bc)

                              prohloubit spolupráci v oblasti vědy, výzkumu a inovací prostřednictvím specializovaného plánování programů ze strany Evropské komise;

                              bd)

                              zintenzivnit pomoc zemím západního Balkánu s cílem zlepšit jejich právní předpisy v oblasti životního prostředí, energetické účinnosti a klimatu a zajistit, aby byly tyto země schopny je provádět v souladu s normami EU a Pařížskou dohodou, mj. tím, že budou urychleně plnit veškeré své povinnosti podle Smlouvy o energetickém společenství, pokud jde o úplné sladění a uplatňování právních předpisů Unie v oblasti energetiky;

                              be)

                              vyzvat orgány, aby přijaly naléhavá opatření v oblasti monitorování, zmírňování a prevence znečišťování ovzduší a vody, zajistit předběžné strategické environmentální hodnocení a posuzování dopadů na životní prostředí s cílem zajistit udržitelný rozvoj vodní energie a cestovního ruchu, který by byl v rovnováze s ochranou životního prostředí;

                              bf)

                              usnadnit regionální integraci v oblasti energetiky a větší diverzifikaci a zajistit bezpečnost energetických zdrojů a větší propojení energetické infrastruktury a digitálních sítí;

                              bg)

                              podpořit nezbytnou energetickou transformaci s přechodem na čistší obnovitelné zdroje energie a odklonem od černého a hnědého uhlí, které představují závažné sociální a zdravotní riziko pro místní obyvatelstvo a sousední země, začlenit přistupující země západního Balkánu do postupů v rámci Zelené dohody pro Evropu a Fondu pro spravedlivou transformaci;

                              bh)

                              připomenout, že Evropská unie, která v letech 2014 až 2018 investovala 12,7 miliardy EUR ve formě přímých zahraničních investic, je největším zahraničním investorem v regionu; vypracovat v souladu se závazky uvedenými v Pařížské dohodě a Zelené dohodě pro Evropu strategický hospodářský a investiční plán na zvýšení konkurenceschopnosti, zlepšení právního a podnikatelského prostředí, situace malých a středních podniků a udržitelného rozvoje v celém regionu, protože po krátkodobém oživení investic v předchozích letech se hospodářský růst na západním Balkánu zpomaluje a investic a vývoz přispívají k hospodářskému růstu v tomto regionu méně;

                              bi)

                              podporovat a prohlubovat regionální hospodářskou integraci na západním Balkáně, jak byla provedena již v rámci Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA) a vytvořena podle právních předpisů EU, a aktivně podporovat ekonomickou integraci mezi EU a daným regionem pomocí rozšíření politiky EU a vnitřního trhu na země západního Balkánu poté, co budou splněny určité předpoklady;

                              bj)

                              podporovat iniciativy založené na víceletém akčním plánu pro regionální hospodářský prostor (MAP REA) přijatém předsedy vlád zemí západního Balkánu na summitu v Terstu v roce 2017, které obsahují čtyři hlavní pilíře – obchod, investice, mobilitu a digitální integraci – a jež jsou klíčové pro hospodářský rozvoj regionu a rychlejší sbližování s EU;

                              bk)

                              podporovat spolupráci zemí západního Balkánu s regionálními a mezinárodními organizacemi, jako je Rada pro regionální spolupráci (RCC), Regionální kancelář pro spolupráci mládeže (RYCO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a s mezinárodními finančními institucemi, jako je Evropská banka pro rekonstrukci a rozvoj (EBRD) a Evropská investiční banka (EIB);

                              bl)

                              nadále poskytovat nezbytnou podporu nutnou k urychlenému dokončení procesu přistoupení Srbska a Bosny a Hercegoviny k Mezinárodní obchodní organizaci (WTO), uvítat jejich žádost o členství, kterou podaly v roce 1999, resp. 2005, a připomenout význam členství ve WTO z hlediska získání nových obchodních příležitostí a přípravy kandidátských zemí na brzké členství v EU;

                              bm)

                              hájit zájmy Unie zmírněním negativního účinku dohod o volném obchodu s Eurasijskou hospodářskou unií podepsaných zeměmi, které požádaly o členství v Evropské unii a kterým byla poskytnuta příležitost uzavřít dohodu o stabilizaci a přidružení s Evropskou unií, mimo jiné přezkoumáním rozsahu pomoci poskytované těmto zemím;

                              bn)

                              podporovat regionální spolupráci v oblasti rozvoje infrastruktury mezi zeměmi západního Balkánu;

                              bo)

                              zajistit danému regionu jedno z prioritních míst v rámci unijní strategie zaměřené na konektivitu a zároveň poukázat na význam zlepšení dopravní infrastruktury v daném regionu, zejména vzhledem k tomu, jakou úlohu hraje při usnadňování obchodu, podporovat vybudování evropských železničních a silničních koridorů ve všech západobalkánských zemích, vyzvat Komisi k urychlenému zajištění prostředků na investice do infrastruktury;

                              bp)

                              sblížit občany a ekonomiky daného regionu a EU tím, že by se země západního Balkánu zapojily do sítí TEN-T a TEN-E, a v souladu s návrhem Komise na strategický ekonomický a investiční plán pro země západního Balkánu pomoci s poskytováním kvalitních a bezpečných dopravních a energetických služeb a zlepšováním infrastruktury a celkového propojení v rámci regionu, a také mezi tímto regionem a EU;

                              bq)

                              urychlit provádění digitální agendy pro západní Balkán s cílem zajistit občanům výhody digitální transformace, pomáhat zemím daného regionu při zlepšování možností financování a rozvoje pro začínající podniky a malé a střední podniky;

                              br)

                              stanovit předvídatelný časový rámec, urychlit vytvoření regionální zóny bezplatného roamingu a iniciovat další snížení tarifů v oblasti komunikací s EU na základě větší fyzické a digitální regionální spolupráce a konektivity;

                              bs)

                              zlepšit důslednost, účinnost, viditelnost a transparentnost financování, které poskytuje Unie v oblasti vnější činnosti, a podporovat tak rozvoj hodnot Unie, právní stát, boj proti korupci a budování silných a účinných demokratických institucí, v případě potřeby sjednotit financování poskytované v rámci nástroje NPP III s cíli Zelené dohody pro Evropu;

                              bt)

                              zajistit dostatečnou, spravedlivou a přiměřenou předvstupní pomoc orientovanou na výkonnost a výsledky, která by odpovídala transformačním potřebám příjemců a pomáhala jim plnit povinnosti spojené s přistoupením k EU; upřednostňovat konkrétní projekty, z nichž by měli prospěch občané uvedených zemí, a zvýšit schopnost příjemců dané prostředky čerpat;

                              bu)

                              zajistit užší koordinaci otázek v oblasti správy ekonomických záležitostí s mezinárodními finančními institucemi a zlepšit vzájemnou spolupráci, aby bylo dosaženo efektivnější podpory a nedocházelo k dvojímu financování;

                              bv)

                              zpřísnit podmíněnost mezi makrofinanční pomocí a pokrokem v boji proti korupci a dodržováním právního státu a lidských práv;

                              bw)

                              zabránit škrtům v celkovém financování z NPP, které by mohly zpomalit reformy související s EU a omezit schopnost Unie plnit svůj strategický cíl, kterým je stabilizace a transformace přistupujících zemí a jejich příprava na závazky vyplývající z členství, a které by mohly také vážně omezit jejich schopnost řešit mnohočetné výzvy, včetně usmíření, regionální integrace, změny klimatu a migrace, čímž by se tento region stal ještě náchylnějším k ovlivňování ze strany třetích zemí; zajistit přiměřenou trvalou podporu občanské společnosti;

                              bx)

                              zajistit, aby se nástroj NPP III řídil politickými prioritami, které mají prostřednictvím konkrétních projektů přímý dopad na život občanů, a aby byly finanční prostředky v rámci předvstupní pomoci přidělovány transparentním, přiměřeným a nediskriminačním způsobem na základě spolehlivých ukazatelů výkonnosti s přihlédnutím k odhodlání přijímajících zemí provádět reformy a k dosaženému pokroku;

                              by)

                              upevnit na základě mechanismu pozastavení pomoci přístup založený na výkonnosti a zajistit její soulad s nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI); doplnit nařízení o nástroji NPP III reformovaným a zdokonaleným „strategickým dialogem“, díky němuž by byl Evropský parlament včas informován a konzultován;

                              bz)

                              podporovat demokratickou odpovědnost zajištěním plného zapojení Evropského parlamentu do kontroly, dohledu a strategického řízení navrhování a plánování programů v rámci NPP III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a sledování a hodnocení tohoto nástroje;

                              ca)

                              zlepšit celkové zviditelnění podpory EU v regionu a poskytovat o ní lepší informace rozšířením strategické komunikace a veřejné diplomacie s cílem informovat o hodnotách Unie a poukazovat na přínos projektů a programů, které EU financuje; ve spolupráci se zeměmi západního Balkánu vypracovat společnou komunikační strategii; zasadit se o lepší pochopení výhod spojených s přistoupením k EU a procesem sjednocení na celém evropském kontinentu;

                              cb)

                              trvat na tom, že přistupující země musí postupně zajistit soulad své politiky se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou a společnou obchodní politikou EU;

                              cc)

                              výrazně zintenzivnit komunikaci o pomoci EU, zejména pokud jde o významnou podporu, kterou EU poskytla západnímu Balkánu na boj proti pandemii COVID-19, a zajistit, aby příjemci této pomoci nešířili dezinformace a negativní rétoriku týkající se reakce EU na COVID-19;

                              cd)

                              vyzdvihnout spolupráci zemí západního Balkánu v misích realizovaných s EU v rámci společné bezpečností a obranné politiky (SBOP);

                              ce)

                              odsoudit kroky třetích zemí, jejichž cílem je destabilizace a oslabení demokratické veřejné správy v oblasti západního Balkánu;

                              cf)

                              pokračovat ve spolupráci, pokud jde o boj proti hybridním hrozbám, včetně boje proti ruské propagandě;

                              cg)

                              přijmout opatření v návaznosti na summit EU a zemí západního Balkánu v roce 2020, aby byl proces rozšíření vyhodnocen a přehodnocen a aby získal novou dynamiku a aby transformace přistupujících zemí dostala nový impuls;

                              ch)

                              urychleně zavést revidovanou metodiku rozšiřování pro opětovné zahájení procesu přistoupení a na základě summitu západního Balkánu v Záhřebu přijmout rámce pro jednání a svolat mezivládní konference s cílem začít jednání o přistoupení s Albánií a Severní Makedonií;

                              ci)

                              zdůrazňuje 15 podmínek stanovených Radou Evropské unie, které musí Albánie splnit před svou první mezivládní konferencí s členskými státy EU;

                              cj)

                              udržovat spolupráci s Velkou Británií v zemích západního Balkánu s přihlédnutím k britským vazbám na region a ke společným cílům, od prosazování právního státu a boje proti organizované trestné činnosti, přes boj proti terorismu až po další záměry a cíle misí SBOP;

                              ck)

                              zintenzivnit politický dialog na vysoké úrovni prostřednictvím pravidelných summitů EU a zemí západního Balkánu;

                              cl)

                              provést doporučení tematického hodnocení z roku 2019, které se týkalo podpory právního státu v zemích evropského sousedství a zemích procesu rozšíření ze strany EU (2010–2017), a současně urychleně přijmout sdělení Komise, které bude řešit vážné problémy v oblasti právního státu prostřednictvím mechanismu podmíněnosti a reverzibility;

                              cm)

                              navázat na významnou podporu, která byla poskytnuta všem zemím západního Balkánu za účelem řešení naléhavých zdravotních a humanitárních potřeb vyplývajících z pandemie COVID-19;

                              cn)

                              podporovat i nadále kandidátské země a potenciální kandidátské země EU na západním Balkáně, pokud jde o koordinaci odezvy a zmírňování socioekonomických důsledků epidemie COVID-19, a sladit opatření se společným nouzovým hospodářským balíčkem EU, který byl vypracován společně s mezinárodními finančními institucemi;

                              co)

                              zajistit, aby stávající i příští VFR spolu s hospodářským a investičním plánem pro země západního Balkánu významně přispěly k oživení po pandemii COVID-19 a usnadnily hospodářský růst a integraci prostřednictvím posílených a udržitelných digitálních, energetických a dopravních spojení;

                              cp)

                              zajistit, aby hospodářský a investiční plán pro země západního Balkánu nebyl financován převážně ze stávajících prostředků nástroje předvstupní pomoci, čímž by potenciálně mohl odčerpat finanční prostředky pro další důležité politiky a programy; sladit tento plán plně se Zelenou dohodou pro Evropu, zejména s cílem EU v oblasti dekarbonizace;

                              cq)

                              upřednostnit západní Balkán v nové záruce pro vnější činnost a Evropském fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD+) v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI); zajistit zdvojnásobení počtu grantů poskytovaných investičním rámcem pro západní Balkán na podporu rozvoje soukromého sektoru, propojení, digitalizace, zelené agendy a sociálních investic a podstatně zvýšit finanční záruky na podporu veřejných a soukromých investic v regionu prostřednictvím záručního nástroje;

                              cr)

                              rozšířit zeměpisnou působnost Fondu solidarity Evropské unie, který se již vztahuje na krize v oblasti veřejného zdraví, na všechny země západního Balkánu;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a vládám a parlamentům přistupujících zemí.

         (1)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 15.

         (2)  CDR 2727/2019.

         (3)  Úř. věst. C 265, 11.8.2017, s. 142.

         (4)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0299.

         (5)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0050.

         (6)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0010.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 15. prosince 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/35 (ECB/2020/62) 2020/C 437/01

text:
               18.12.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 437/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 15. prosince 2020
      o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/35
      (ECB/2020/62)
      (2020/C 437/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 27. března 2020 přijala Evropská centrální banka (ECB) doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/19 (2), v němž doporučila, aby úvěrové instituce nejméně do 1. října 2020 nevyplácely žádné dividendy, ani se neodvolatelně nezavazovaly k výplatě dividend a aby neprováděly zpětné odkupy akcií za účelem odměňování akcionářů. Dne 27. července 2020 ECB prodloužila platnost uvedeného doporučení do 1. ledna 2021 prostřednictvím doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/35 (3). Tato doporučení vycházela z úvahy, že je zásadní, aby úvěrové instituce mohly i nadále plnit svou úlohu při financování domácností, malých a středních podniků a společností během trvání hospodářského šoku souvisejícího s COVID-19. Proto se považovalo za nezbytné, aby si úvěrové instituce uchovaly kapitál, a zachovaly si tak schopnost podporovat hospodářství v době zvýšené nejistoty způsobené pandemií COVID-19. Z toho důvodu se zachování kapitálových zdrojů na podporu reálné ekonomiky a absorpci ztrát považovalo za prioritní před dobrovolným vyplácením dividend a zpětným odkupem akcií.

                  (2)

                  I přes to, že od 27. března 2020 došlo ke zlepšení makroekonomických podmínek a snížení míry ekonomické nejistoty způsobené pandemií COVID-19, míra nejistoty zůstává zvýšená, což nadále ovlivňuje schopnost bank odhadnout své střednědobé kapitálové potřeby. Vhledem k přetrvávajícím opatřením veřejné podpory a značnému zpoždění dopadu zhoršení hospodářské situace na rozvahy úvěrových institucí je možné, že se účinek hospodářského šoku souvisejícího s COVID-19 ještě plně neprojevil. Tato přetrvávající nejistota vyžaduje mimořádnou obezřetnost, pokud je o zásady a postupy úvěrových institucí v oblasti vyplácení dividend a zpětných odkupů akcií. ECB proto považuje za potřebné vybídnout úvěrové instituce, aby se i nadále zdržely vyplácení dividend a zpětných odkupů akcií. Každopádně je nanejvýš důležité, aby úvěrové instituce při rozhodování o vyplácení dividend a zpětných odkupech akcií vycházely ze své interní kapacity pro tvorbu kapitálu s ohledem na budoucnost a zohlednily nadcházející dopad zhoršení hospodářské situace na kvalitu jejich expozic a kapitálu. Kromě toho se ECB obecně domnívá, že by nebylo obezřetné, aby úvěrové instituce při takovém rozhodování zvažovaly výplatu dividend a zpětný odkup akcií, jež by představovaly více než 15 % jejich nerozděleného zisku za finanční roky 2019 a 2020 nebo více než 20 bazických bodů, pokud jde o poměr kmenového kapitálu tier 1, podle toho, která hodnota je nižší.

                  (3)

                  S plným ohledem na jednotnost a integritu vnitřního trhu má ECB za to, že je třeba vést diskusi s příslušnými orgány dotčených členských států, zda je přiměřené, aby byly vypláceny dividendy mateřské instituci, mateřské finanční holdingové společnosti či mateřské smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v členském státě, který není zúčastněným členským státem. Tyto diskuse by se měly mimo jiné řídit zásadou rovnocennosti a reciprocity s cílem podpořit bezproblémové fungování vnitřního trhu Unie jako celku, zachovat zdravou kapitálovou pozici úvěrových institucí z obezřetnostního hlediska a přispět ke stabilitě finančního systému v rámci Unie a jednotlivých členských států.

                  (4)

                  S cílem maximalizovat podporu reálné ekonomice by i méně významné instituce měly při uplatňování zásad pro vyplácení dividend a zpětný odkup akcií postupovat mimořádně umírněně v souladu s tímto doporučením.

                  (5)

                  Toto opatření má dočasnou povahu a je odůvodněno pouze současnými výjimečnými okolnostmi. Pokud nedojde k výrazně nepříznivému vývoji, má ECB v úmyslu doporučení 30. září 2021 zrušit a vrátit se k posuzování plánů bank týkajících se kapitálu a jeho vyplácení na základě výsledků běžného cyklu dohledu,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

         I.

                  1.

                  ECB doporučuje, aby významné úvěrové instituce do 30. září 2021 postupovaly mimořádně obezřetně při rozhodování o dividendách nebo při jejich vyplácení (4) nebo při provádění zpětných odkupů akcií za účelem odměňování akcionářů (5).

                  2.

                  Úvěrové instituce, které mají v úmyslu rozhodnout o dividendách nebo vyplatit dividendy či provést zpětný odkup akcií se záměrem odměnit akcionáře, by se měly v rámci dohledového dialogu obrátit na své společné týmy dohledu s cílem projednat, zda je vyplácení na zamýšlené úrovni obezřetné.

                  3.

                  Toto doporučení se uplatňuje na konsolidované úrovni na významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 2 bodu 22 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (6) a na individuální úrovni na významné dohlížené subjekty ve smyslu čl. 2 bodu 16 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17), pokud tyto významné dohlížené subjekty nejsou součástí významné dohlížené skupiny.

         II.

      Toto doporučení je určeno významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám vymezeným v čl. 2 bodě 16 a 22 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).

         III.

      Toto doporučení je dále určeno vnitrostátním příslušným orgánům, pokud jde o méně významné dohlížené subjekty a méně významné dohlížené skupiny vymezené v čl. 2 bodě 7 a 23 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od vnitrostátních příslušných orgánů se očekává, že toto doporučení uplatní na uvedené subjekty a skupiny způsobem, který považují za vhodný.

         IV.

      ECB nadále vyhodnocuje hospodářskou situaci a obsah tohoto doporučení opětovně posoudí před 30. září 2021.

         V.

      Doporučení ECB/2020/35 se zrušuje.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. prosince 2020.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/19 ze dne 27. března 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/1 (Úř. věst. C 102I, 30.3.2020, s. 1).

         (3)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/35 ze dne 27. července 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/19 (Úř. věst. C 251, 31.7.2020, s. 1).

         (4)  Úvěrové instituce mohou mít různé právní formy, např. kótované společnosti a společnosti, které nejsou akciovými společnostmi, jako např. vzájemné společnosti („mutuals“), družstva nebo spořitelny. Pojem „dividenda“ používaný v tomto doporučení označuje jakýkoli druh výplaty hotovosti, který souvisí s kmenovým kapitálem Tier 1 a který snižuje objem nebo kvalitu kapitálu.

         (5)  Pokud by finanční instituce chtěla provést výměnu kmenových akcií, bylo by to v souladu s tímto doporučením.

         (6)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).


title: Doporučení Rady (EU) 2020/2169, ze dne 17. prosince 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  21.12.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 431/75

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2020/2169,
         ze dne 17. prosince 2020,
         kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“). Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052 ze dne 16. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144 ze dne 30. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551 ze dne 22. října 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5).

                     (2)

                     V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.

                     (3)

                     Od té doby se v Radě za důkladné konzultace s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU uskutečnila jednání ohledně přezkumu seznamu třetích zemí uvedeného v příloze I doporučení Rady při uplatnění kritérií a metodiky stanovených v doporučení Rady. Na základě těchto jednání by měl být seznam třetích zemí uvedený v příloze I změněn. Především by z tohoto seznamu měla být vypuštěna Uruguay.

                     (4)

                     Ochrana hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se provádí, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu vnitřních hranic. Členské státy by proto měly zajistit, aby opatření přijatá na vnějších hranicích byla koordinována, aby bylo zajištěno řádné fungování schengenského prostoru. Za tímto účelem by měly členské státy od 16. prosince 2020 nadále koordinovaně rušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady změněného tímto doporučením.

                     (5)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                     (6)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (6); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (7)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (7).

                     (8)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (8) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (9).

                     (9)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (10) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2011/350/EU (11),

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení Rady (EU) 2020/912 ve znění doporučení (EU) 2020/1052, doporučení (EU) 2020/1144 a doporučení (EU) 2020/1186 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení se mění takto:

                     1)

                     První odstavec bodu 1 doporučení Rady se nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Členské státy by měly od 16. prosince 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I.“

                     2)

                     Příloha I doporučení se nahrazuje tímto:
                     „

                           I PŘÍLOHA
                           Třetí země a zvláštní administrativní oblasti, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné:
                           I.   STÁTY

                                       1.

                                       AUSTRÁLIE

                                       2.

                                       JAPONSKO

                                       3.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       4.

                                       RWANDA

                                       5.

                                       SINGAPUR

                                       6.

                                       JIŽNÍ KOREA

                                       7.

                                       THAJSKO

                                       8.

                                       ČÍNA (*1)

                                 II.   ZVLÁŠTNÍ ADMINISTRATIVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY
                           Zvláštní administrativní oblast Hongkong (*1)

                           Zvláštní administrativní oblast Macao (*1)

                     “

            V Bruselu dne 17. prosince 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Úř. věst. L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Úř. věst. L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Úř. věst. L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (7)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (8)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (9)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (10)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (11)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).

            (*1)  pokud bude potvrzena vzájemnost


title: Doporučení Rady (EU) 2021/1896 ze dne 29. října 2021, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  3.11.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 388/1

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/1896
         ze dne 29. října 2021,
         kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“).

                     (2)

                     Od tohoto data Rada přijala doporučení (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16) a (EU) 2021/1782 (17), kterými se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení.

                     (3)

                     Dne 20. května 2021 Rada přijala doporučení (EU) 2021/816, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (18) s cílem aktualizovat kritéria používaná k posouzení toho, zda jsou cesty ze třetích zemí, jež nejsou nezbytně nutné, bezpečné a zda by měly být povoleny.

                     (4)

                     V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.

                     (5)

                     Od té doby se v Radě za důkladné konzultace s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU uskutečnila jednání ohledně přezkumu seznamu třetích zemí uvedeného v příloze I doporučení Rady při uplatnění kritérií a metodiky stanovených v doporučení Rady ve znění doporučení (EU) 2021/816. Na základě těchto jednání by měl být seznam třetích zemí uvedený v příloze I změněn. Konkrétně by na tento seznam měly být doplněny Argentina, Kolumbie, Namibie a Peru.

                     (6)

                     Ochrana hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se provádí, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu vnitřních hranic. Členské státy by proto měly zajistit, aby opatření přijatá na vnějších hranicích byla koordinována, aby bylo zajištěno řádné fungování schengenského prostoru. Za tímto účelem by měly členské státy od 29. října 2021 nadále koordinovaně rušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí, zvláštních administrativních oblastí a dalších územních a samosprávných jednotek uvedených v příloze I doporučení Rady ve znění tohoto doporučení.

                     (7)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                     (8)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (19); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (9)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (20).

                     (10)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (21) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2008/146/ES (22).

                     (11)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (23) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2011/350/EU (24).

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení Rady (EU) 2020/912 ve znění doporučení (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170, (EU) 2021/1346, (EU) 2021/1459, (EU) 2021/1712 a (EU) 2021/1782, o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení se mění takto:

                     1)

                     První odstavec bodu 1 doporučení Rady se nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Členské státy by měly od 29. října 2021 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I.“

                     2)

                     Příloha I doporučení se nahrazuje tímto:

                           „Příloha I
                           Třetí země, zvláštní administrativní oblasti, jakož i územní a samosprávné jednotky, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné:
                           I.   STÁTY

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRÁLIE

                                       3.

                                       BAHRAJN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIE

                                       7.

                                       JORDÁNSKO

                                       8.

                                       KUVAJT

                                       9.

                                       NAMIBIE

                                       10.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       11.

                                       PERU

                                       12.

                                       KATAR

                                       13.

                                       RWANDA

                                       14.

                                       SAÚDSKÁ ARÁBIE

                                       15.

                                       SINGAPUR

                                       16.

                                       JIŽNÍ KOREA

                                       17.

                                       UKRAJINA

                                       18.

                                       SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

                                       19.

                                       URUGUAY

                                       20.

                                       ČÍNA (*)

                                 II.   ZVLÁŠTNÍ ADMINISTRATIVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY

                                       Zvláštní administrativní oblast Hongkong

                                       Zvláštní administrativní oblast Macao

                                 III.   ÚZEMNÍ A SAMOSPRÁVNÉ JEDNOTKY, KTERÉ NEJSOU UZNÁVÁNY ZA STÁT NEJMÉNĚ JEDNÍM Z ČLENSKÝCH STÁTŮ

                                       Tchaj-wan

                        (*)  pokud bude potvrzena vzájemnost"

            V Bruselu dne 29. října 2021.

                  Za Radu

                  předseda

               G. DOVŽAN

            (1)  Úř. věst. L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Úř. věst. L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Úř. věst. L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Úř. věst. L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Úř. věst. L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Úř. věst. L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Úř. věst. L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Úř. věst. L 165 I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Úř. věst. L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Úř. věst. L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Úř. věst. L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Úř. věst. L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  Úř. věst. L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  Úř. věst. L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  Úř. věst. L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  Úř. věst. L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  Úř. věst. L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (19)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (20)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (21)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (22)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (23)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (24)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).