               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 510 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Francii doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijala veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Francii doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada v doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučuje, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Francie je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost. Zdá se však, že některá opatření nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (5)Nástroj Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj poskytne finanční podporu na provádění reforem a investic, což bude znamenat fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Dne 30. dubna 2021 předložila Francie v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability na rok 2021.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Francie 9,2 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 115,7 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila –6,2 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření ve výši 3,3 % HDP na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Francie rovněž poskytla podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 17,4 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Francie, neboť její schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku a kritérium dluhu není splněno.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 opatrný. Program stability předpokládá růst HDP ve výši 5 % v roce 2021 a 4 % v roce 2022, zatímco Komise očekává, že HDP v těchto letech vzroste o 5,7 % respektive 4,2 %. V roce 2021 je vyšší růst, který Komise očekává, způsoben vyšším příspěvkem domácího a čistého vývozu k růstu než je uvedeno v programu. Komise konkrétně předpokládá méně dynamickou soukromou spotřebu, zatímco investice a vývoz by měly růst rychleji než podle makroekonomického scénáře uvedeného v programu stability. V roce 2022 je vyšší růst, který Komise předpokládá, způsoben především vyšším příspěvkem čistého vývozu k růstu, zatímco celkový příspěvek domácí poptávky by měl být víceméně podobný příspěvku uvedenému v programu.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,2 % HDP v roce 2020 na 9,0 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 vzrůst na 117,8 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout –6,2 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření ve výši 4,0 % HDP na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Francie v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijala rozpočtová opatření, aby posílila kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie a poskytla pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita.  Opatření přijatá Francií v letech 2020 a 2021 byla v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Zdá se, že některá z diskrečních opatření přijatých vládou v letech 2020 a 2021 a oznámených na rok 2022 nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V období za časovým horizontem prognózy Komise, v roce 2023, se zbývající dopad těchto opatření, která nejsou dočasné povahy, předběžně odhaduje zhruba na 1 % HDP a tvoří jej zejména trvalé snížení daní z produkce, zvýšení platů státních zaměstnanců, zejména v systému zdravotní péče, jakož i kapitálové transfery. Uvedená opatření, která nejsou dočasné povahy, zahrnují rovněž investice v přibližné výši 0,1 % HDP, které by měly podpořit střednědobý potenciální růst, a tím i udržitelnost.

               (13)Program stability na rok 2021 předpokládá investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,7 % HDP v roce 2021 a 0,9 % v roce 2022. Jarní prognóza Komise do svých rozpočtových projekcí zahrnuje granty odhadované ve výši 0,8 % HDP v roce 2021 a 0,4 % HDP v roce 2022.

               (14)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Francie z roku 2021 se má její schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,3 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 116,3 % HDP. Zatímco projekce dluhu je v souladu s prognózou Komise z jara 2021, projekce schodku je vyšší než prognóza Komise, zejména kvůli nižšímu schodku, který Komise v roce 2021 očekává, a mírně méně příznivému makroekonomickému scénáři uvedenému v programu.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na neutrální
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,3 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 4,4 % v roce 2023 na 3,9 % HDP v roce 2024, 3,5 % v roce 2025 a 3,2 % v roce 2026. Schodek sektoru vládních institucí podle plánu již v roce 2027 nepřekročí 3 % HDP, kdy dosáhne 2,8 % HDP.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,4 % HDP. Program neobsahuje informace potřebné k odhadu příspěvků výdajů financovaných EU, investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pro celkové nastavení fiskální politiky.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 2,25 %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Francie podpořit.

               (18)Očekává se, že míra veřejného zadlužení se zvýší ze 117,2 % HDP v roce 2023 na 118,0 % v roce 2024 a na 118,3 % HDP v roce 2025 a poté se sníží na 118,2 % HDP v roce 2026 a na 117,7 % HDP v roce 2027. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která by měla v průběhu času klesat pouze postupně, bude Francie ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu
                  14
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Francií v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE FRANCII:

               1.V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Francie a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2020, Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 62.

                     (6)

                        Čeká se na konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění dohodnuté Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                     Úř. věst.
                      L57, 18.2.2021, s.17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 503 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Česku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Česku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  6
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (4)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  7
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (5)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  8
               .

               (6)Dne 30. dubna 2021 předložilo Česko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

               (7)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Česka 6,2 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 38,1 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila –6,4 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 4,6 % a působení automatických stabilizátorů. Česko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 6,2 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Česka, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno.

               (8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v roce 2021 realistický a v roce 2022 opatrný. Projekce Komise je z hlediska růstu reálného HDP pro rok 2021 o něco optimističtější (3,4 % v porovnání s 3,1 % podle konvergenčního programu) a v roce 2022 optimističtější (4,4 % v porovnání s 3,7 % podle konvergenčního programu), protože Komise očekává v roce 2021 vyšší růst soukromé spotřeby a v roce 2022 vyšší tvorbu hrubého fixního kapitálu.

               (9)Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 6,2 % HDP v roce 2020 na 8,8 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má v roce 2021 zvýšit na 44,8 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout –9,0 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 6,5 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (10)Česko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Českem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Zdá se, že některá z diskrečních opatření přijatých vládou v letech 2020 a 2021 nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V období za časovým horizontem prognózy Komise, v roce 2023 se zbývající dopad těchto opatření, která nejsou dočasné povahy, předběžně odhaduje na zhruba 2 % HDP a je tvořen zejména nižšími příjmy z daně z příjmů fyzických osob s dopadem ve výši 1,9 % HDP.

               (11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 objemu 0,3 % HDP, v roce 2022 0,7 % a v roce 2023 0,7 %. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

               (12)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  9
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (13)Podle konvergenčního programu Česka z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,9 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021 a z důvodu hospodářského oživení. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 48,2 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na –0,2 % HDP
                  10
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,5 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu HDP
                  11
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by měl být podle prognózy neutrální.

               (14)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (15)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 5,4 % v roce 2023 na 5,2 % HDP v roce 2024. V horizontu programu se návrat schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP neplánuje.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na +1,2 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,3 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 4¼ %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Česka podpořit.

               (16)Podle konvergenčního programu by se míra zadlužení měla zvýšit z 51,5 % HDP v roce 2023 na 54,6 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Česko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  14
               .

               (17)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Českem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE ČESKU:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne 2.6.2021

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 15).

                     (6)

                     Úř. věst.
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Communication from the Commission on Economic policy coordination in 2021: overcoming COVID-19, supporting the recovery and modernising our economy (sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky), Brusel, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (10)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (11)

                        Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

                     (12)

                        Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Dánsku
                  5
                doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Dánsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  6
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (4)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  7
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (5)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  8
               .

               (6)Dne 29. dubna 2021 předložilo Dánsko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

               (7)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Dánska 1,1 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 42,2 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila 5,1 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 2,8 % HDP a působení automatických stabilizátorů. Dánsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 28,4 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Dánska, neboť jeho schodek sektoru má v roce 2021 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku bylo splněno.

               (8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce konvergenčního programu vycházejí, je v roce 2021 opatrný a v roce 2022 realistický. Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2021 o 2,1 % a v roce 2022 o 3,8 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2021 očekává růst reálného HDP v roce 2021 ve výši 2,9 % a v roce 2022 ve výši 3,5 %. Hlavní rozdíly souvisejí s předpoklady vývoje pandemie COVID-19 a souvisejících omezení v roce 2021.

               (9)Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z –1,1 % HDP v roce 2020 na –3,3 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 40,7 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout –3,2 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 1,2 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá v roce 2021 nižší schodek, který odráží silnější makroekonomický scénář a optimističtější prognózu příjmů z daně z výnosů důchodového pojištění.

               (10)Dánsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Dánskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byly dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 0,2 % HDP, v roce 2022 0,2 %, v roce 2023 0,1 % HDP, v roce 2024 0,1 % a v roce 2025 0,03 %. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

               (12)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  9
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (13)Podle konvergenčního programu Dánska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 0,9 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 41,3 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na +1,6 % HDP
                  10
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by měl zůstat beze změny. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu
                  11
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 1,0 procentního bodu HDP.

               (14)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (15)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 0,7 % HDP v roce 2023 na 0,6 % HDP v roce 2024 a dosažení rovnováhy v roce 2025.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,2 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít neutrální povahu.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 3½ %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Dánska podpořit.

               (16)Míra zadlužení se má podle konvergenčního programu snížit ze 41,6 % HDP v roce 2023 na 41,3 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Dánsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  14
               .

               (17)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Dánskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE DÁNSKU:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Dánska a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 22).

                     (6)

                     Úř. věst.
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (10)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (11)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,6 procentního bodu HDP.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Toto doporučení se týká rozhodnutí, kterým se Komise zmocňuje, aby se jménem Unie zúčastnila jednání o částečné revizi Mezinárodní dohody o kakau (dále jen „dohoda ICA“)
                  1
               , o jejichž zahájení rozhodla Mezinárodní rada pro kakao na základě pokynů Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD).

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Revize Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010

                  Evropská unie je smluvní stranou dohody ICA
                     2
                  .

                  Cílem dohody ICA je posilovat mezinárodní spolupráci v souvislosti s celosvětovou problematikou kakaa, být fórem pro mezivládní konzultace týkající se kakaa a způsobů, jak zlepšit celosvětové kakaové hospodářství, usnadnit obchod prostřednictvím shromažďování a poskytování informací o světovém trhu s kakaem, jakož i stimulovat poptávku po kakau.

                  Dohoda ICA prozatímně vstoupila v platnost dne 1. října 2012 na období deseti let do 30. září 2022.

                  Podle článku 7 dohody ICA je Mezinárodní rada pro kakao orgánem odpovědným za plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody. Nestanoví-li dohoda ICA jinak, přijímá Mezinárodní rada pro kakao podle článku 12 dohody ICA všechna rozhodnutí zpravidla na základě konsensu. Není-li konsensu dosaženo, přijímají se rozhodnutí zvláštním hlasováním.

                  Podle článku 10 dohody ICA mají členové Mezinárodní organizace pro kakao (dále jen „organizace ICCO“) celkem 2 000 hlasů. Každý člen organizace ICCO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje na základě kritérií předem stanovených v dohodě ICA. Dohoda, zejména rozdělení hlasů mezi členy, rovněž určuje příspěvek jednotlivých členů. V současné době přispívá Unie do rozpočtu organizace ICCO zdaleka největším dílem.

                  Mezinárodní rada pro kakao zahájila jednání, aby mohla rozhodnout o možném prodloužení platnosti dohody ICA před uplynutím stávající lhůty. Tato jednání budou vhodnou příležitostí k částečné revizi dohody ICA se zaměřením na její modernizaci a zjednodušení.

                  Směrnice Komise k doporučeným změnám jsou uvedeny v příloze.

                  Reformovat dohodu ICA v zájmu jejího většího sladění s postupy, které Unie podporuje v jiných mezinárodních komoditních orgánech, jakož i s vývojem, který mezinárodní trh s kakaem od roku 2010 prodělal, je zcela jasně v zájmu Unie. To bylo pravidelně nastiňováno na posledních zasedáních Mezinárodní rady pro kakao v letech 2019 a 2020, jichž se účastnily i členské státy EU.

                  Změna obecného účelu dohody ICA, který je nastíněn v jejím článku 1, není zamýšlena.

                  V revidované dohodě ICA mají být navrženy dvě hlavní změny:

               ·Zajistit, aby členové vynaložili veškeré nezbytné úsilí k dosažení udržitelného kakaového hospodářství s přihlédnutím k zásadám udržitelného rozvoje obsaženým mimo jiné v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté v New Yorku v roce 2015.

               ·Dohodnout se na tom, že revidovaná dohoda ICA zůstane v platnosti, dokud Rada neukončí její platnost.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právní základ

                  Ustanovení čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie upravuje otázky zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu zamýšlené dohody i jmenování vyjednavače nebo vedoucího vyjednavačského týmu Unie. V čl. 218 odst. 4 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

               Uplatnění v tomto konkrétním případě

                  Zamýšlené směrnice pro jednání by měly vyjednavači jménem Unie poskytnout prostředky k dosažení celkových cílů stanovených v bodě 1. Tyto směrnice pro jednání jsou nastíněny v příloze.

                  Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 3 a odst. 4 Smlouvy o fungování EU.

               Závěr

                  Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování EU.

               Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Unie je stranou dohody ICA a v Mezinárodní radě pro kakao je zastupována Komisí. Členské státy nejsou samostatnou stranou dohody ICA. Jednání ohledně částečné revize dohody ICA ze strany Unie náleží do oblasti výlučné pravomoci Unie.

               Proporcionalita

                  Revize dohody ICA v zájmu vylepšení a modernizace dohody je v zájmu Unie. Účast EU v organizaci ICCO je v současné době prospěšná pro Unii i ostatní členské státy organizace ICCO. Očekává se, že modernizace dohody vzbudí větší zájem o organizaci ICCO a že může přilákat nové členy a zvýšit význam její činnosti.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Unie je stranou dohody ICA a její členství má od roku 2010 všeobecnou podporu odvětví kakaa EU i většiny členských států EU. Není považováno za nezbytné provést konzultace se zúčastněnými stranami, které by se týkaly postupu, jehož cílem je pouze zachovat členství EU v organizaci ICCO, třebaže podle souboru pravidel, která jsou v souladu s pravidly uplatňovanými ostatními mezinárodními komoditními orgány, jejichž je EU členem.

               Posouzení dopadů

                  Plnohodnotné posouzení dopadů není nutné, jelikož není pravděpodobné, že by opatření mělo významné hospodářské, environmentální nebo sociální dopady. Úspěšná změna dohody ICA by vedla k reformě správy, která je považována za klíčový první krok k modernizaci dohody ICA, a také k aktivnější účasti členů organizace ICCO na její činnosti.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Neočekává se, že by zahájení jednání mělo dopad na rozpočet.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na

               čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie je smluvní stranou Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010 (dále jen „dohoda ICA“)
                  3
                a členem Mezinárodní organizace pro kakao (dále jen „organizace ICCO“)
                  4
               .

               (2)Podle článku 7 dohody ICA zajišťuje Mezinárodní rada pro kakao plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody nebo dbá o jejich plnění. Podle článku 12 dohody ICA se všechna rozhodnutí Mezinárodní rady pro kakao přijímají zpravidla na základě konsensu. Není-li konsensu dosaženo, přijímají se rozhodnutí zvláštním hlasováním.

               (3)Podle článku 10 dohody ICA mají členové organizace ICCO v Mezinárodní radě pro kakao celkem 2 000 hlasů. Každý člen má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje v souladu s kritérii stanovenými v článku 10 dohody ICA.

               (4)V zájmu Unie je být stranou mezinárodní dohody o kakau, a to vzhledem k významu tohoto odvětví v řadě členských států i pro hospodářství evropského odvětví kakaa.

               (5)Technická pracovní skupina složená z produkujících i vyvážejících členských států organizace ICCO odvedla významnou práci, aby mohla předložit konkrétní návrhy na změnu dohody ICA. Všichni členové byli vyzváni, aby předložili jakékoli návrhy na zahájení této technické analýzy. EU se na této technické práci podílela. Mezinárodní rada pro kakao musí na základě pokynů Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD) zahájit jednání o částečné revizi dohody ICA s dostatečným předstihem před koncem platnosti dohody ICA. Veškeré oblasti dohody ICA, které mají být revidovány, musí být předmětem formálních jednání. Tato jednání mají být uzavřena nejpozději do 30. září 2022, tj. do konce platnosti stávající dohody ICA.

               (6)Veškeré změny dohodnuté v těchto jednáních by měly být přijaty postupem podle článku 63 dohody ICA. Podle uvedeného článku může změnu dohody ICA doporučit smluvním stranám této dohody Mezinárodní rada pro kakao na základě konsensu nebo, pokud konsensu nebude dosaženo, na základě zvláštního hlasování. Změna nabývá účinnosti v souladu s čl. 63 odst. 1 dohody ICA, který vyžaduje oznámení o přijetí od určitého procenta smluvních stran. Unie by jakožto člen organizace ICCO a smluvní strana dohody ICA podle článku 4 dohody ICA měla být schopna účastnit se jednání s cílem změnit institucionální rámec dohody ICA.

               (7)Je proto vhodné, aby byla Komise zmocněna k účasti na jednáních o částečné revizi,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání jménem Unie o změnách Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultována Pracovní skupina pro komodity.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů,
                  svazek 2871
                  , s. 3.

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 17. května 2011 o podpisu a o prozatímním provádění Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010 jménem Evropské unie (Úř. věst. L 259, 4.10.2011, s. 7).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 17. května 2011 o podpisu a o prozatímním provádění Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010 jménem Evropské unie (Úř. věst. L 259, 4.10.2011, s. 7).

                     (4)

                        Zřízená Mezinárodní dohodou o kakau z roku 1972: Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 882, s. 67.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro rozhodnutí Rady
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o kakau z roku 2010

               PŘÍLOHA

               1.Obecné směrnice pro jednání

               Navrhované změny

               Doporučení ke změnám Mezinárodní dohody o kakau (ICA 2010), která v letech 2019/2020 vypracovala Pracovní skupina pro přezkum Mezinárodní dohody o kakau, jsou vítána, neboť vycházejí z cílů, které EU předložila v mezinárodních komoditních orgánech.

               Směrnice pro jednání

               V souladu s navrhovanými změnami by měly být uplatněny tyto obecné směrnice pro jednání:

               (1)Obecný účel dohody ICA, který je nastíněn v jejím článku 1, se nezmění.

               (2)Dohoda ICA by měla být koncipována v souladu s obecnými zásadami udržitelnosti, aby bylo dosaženo udržitelného kakaového hospodářství. To zahrnuje:

               ·zohlednění zásad udržitelného rozvoje obsažených mimo jiné v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté v New Yorku v roce 2015,

               ·zohlednění Pařížské dohody o změně klimatu a vnitrostátně stanovených příspěvků jejích smluvních stran,

               ·úsilí o dosažení cíle zajistit, aby produkce kakaa byla ekonomicky udržitelná, a to zabezpečením životního minima producentů kakaa, které by jim mělo zaručit důstojný příjem a důstojný život,

               ·úsilí o dosažení cíle zajistit, aby produkce kakaa byla environmentálně udržitelná, a to předcházením nebo zastavením odlesňování a znehodnocování přírodních zdrojů,

               ·úsilí o dosažení cíle zajistit, aby produkce kakaa byla sociálně udržitelná, a to zabezpečením dodržování lidských práv a dosažením pokroku při odstraňování dětské práce

               ·a uplatňování zásad udržitelného rozvoje ve zbývající části hodnotového řetězce.

               (3)Dohoda ICA zůstane v platnosti, dokud členové její platnost neukončí.

               Podrobné směrnice pro jednání

               Preambule: má být případně změněna

               Preambule by mohla obsahovat odkaz nejen na „důstojný příjem“, ale také na „životní minimum“.

               Ustanovení čl. 1 písm. j): má být případně změněno

               Namísto „dostatečných příjmů“ odkazujte na „důstojné příjmy“, aby byla zajištěna konzistentnost znění s definicí „důstojného příjmu“ v čl. 2 odst. 21.

               Ustanovení čl. 16 odst. 3: má být zrušeno

               „Funkci výkonného ředitele střídavě zastává kandidát vyvážejícího člena a kandidát dovážejícího člena.“

               Článek 36: má být případně změněn

               „V případě předpokládané nerovnováhy může Rada navrhnout doporučení, jak zmírnit negativní dopady nerovnováhy na prvovýrobce. Opatření však nesmí odstranit hospodářskou soutěž.“

               Článek 42: má být případně změněn

               Závazek zlepšovat životní úroveň a pracovní podmínky je vítán. Mohl by být doplněn konkrétnější závazek bojovat proti dětské práci.

               Článek 43: má být případně změněn

               Mohl by být doplněn konkrétnější závazek bojovat proti odlesňování, znehodnocování lesů a změně klimatu.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o dohodě mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

                  Tímto doporučením Evropská komise doporučuje, aby Rada Evropské unie udělila zmocnění k zahájení jednání mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy o dohodě týkající se účasti Faerských ostrovů v kterémkoli programu Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace na období 2021–2027.

               2.VZTAHY S FAERSKÝMI OSTROVY

                  Formální vztahy mezi EU a Faerskými ostrovy jsou v současné době založeny na samostatných dvoustranných dohodách týkajících se rybolovu (1980), obchodu se zbožím (1997) a účasti Faerských ostrovů na rámcovém programu Unie pro výzkum a inovace (z let 2010 a 2014, přičemž  obě dohody byly časově omezeny na dobu trvání příslušného rámcového programu Unie). Faerské ostrovy se formálně zapojily do sedmého rámcového programu (7. RP) v roce 2010 a řada evropských projektů potvrzuje aktivní zapojení faerských výzkumných pracovníků a institutů v oblastech, jako je životní prostředí, oceánologie, změna klimatu, ekosystémy a řízení rybolovu. Faerské sdružení k osmému rámcovému programu – Horizont 2020 – od roku 2014 poskytlo výzkumným pracovníkům, výzkumným ústavům a podnikům na Faerských ostrovech plný přístup k financování Unie a činnostem spolupráce v oblasti výzkumu a inovací za stejných podmínek jako subjektům z členských států a jiných třetích zemí, které jsou rovněž přidruženy k programu Horizont 2020. Tato účast se stala pro výzkumnou obec Faerských ostrovů velmi důležitou a představuje důležitý nový a úspěšný pilíř vztahů mezi Faerskými ostrovy a EU. Vzhledem k tomu, že dohody o přidružení k rámcovému programu Unie jsou časově omezeny na dobu trvání každého následného programu EU, neexistuje v současné době žádná mezinárodní dohoda upravující účast faerských subjektů v programu Horizont Evropa nebo podporu vědecké, výzkumné a inovační spolupráce mezi výzkumnými komunitami EU a Faerských ostrovů.

               3.SOUVISLOSTI – DOHODA O ÚČASTI FAERSKÝCH OSTROVŮ V KTERÉMKOLI PROGRAMU UNIE A PROGRAMOVĚ SPECIFICKÁ USTANOVENÍ

                  Dne 14. května 2020 vyjádřily Faerské ostrovy formou prohlášení o záměru formální zájem o přidružení k programu Horizont Evropa. Ustanovení čl. 16 odst. 1 písm. d) nařízení o programu Horizont Evropa o přidružení třetích zemí k programu stanoví, že se programu účastní třetí země a další území na základě dohody týkající se účasti třetí země v některém programu Unie. Faerské ostrovy splňují kritéria pro přidružení třetích zemí k rámcovému programu Horizont Evropa, jak jsou stanovena v nařízení o programu Horizont Evropa, zejména proto, že mají dobrou kapacitu v oblasti vědy, technologií a inovací; přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, dodržování lidských práv, podporovaný demokratickými institucemi a aktivně podporují politiky, které zvyšují hospodářský a sociální blahobyt svých občanů.

                  Aby se zajistilo nepřerušené přidružení Faerských ostrovů k rámcovým programům EU pro výzkum a inovace a aby byl vytvořen obecný rámec pro jejich účast v kterémkoli programu Unie, doporučuje se povolit zahájení jednání o dohodě s následujícím obsahem:

               ·obecné zásady týkající se účasti v kterémkoli programu Unie, včetně finančních příspěvků třetí země,

               · programově specifické podmínky týkající se přidružení Faerských ostrovů k rámcovému programu Horizont Evropa, s výhradou podmínek v něm uvedených.

                  Navrhovaná dohoda stanoví obecné podmínky platné pro jakoukoli případnou účast na jiných programech Unie, které budou doplněny programově specifickými podmínka, ve formě protokolů k dohodě, které mohou být sjednány v budoucnosti, pokud by to bylo ve společném zájmu obou stran.

                  Pokud jde o programově specifické podmínky, které stanoví přidružení Faerských ostrovů k rámcovému programu Horizont Evropa, měly by stanovit přidružení ke všem částem programu, s výjimkou zvláštního programu obranného výzkumu zřízeného [nařízením Evropského parlamentu a Rady .../.../EU, kterým se zřizuje Evropský obranný fond]. Tím se zajistí kontinuita předchozího plného přidružení k programu Horizont 2020 a jeho předchůdci 7. RP (Faerské ostrovy jsou od roku 2010 plně přidruženy k rámcovému programu pro výzkum a inovace). Zatímco struktura a rozměr faerského systému výzkumu a vývoje vedly k omezené účasti na nástrojích pro jednoho příjemce v pilířích I a III (zejména nástroj pro malé a střední podniky), významná část příspěvku EU byla určena na kooperativní činnost v rámci předchozího rámcového programu. Tato účast byla vyhodnocena jako přínosná pro obě strany, se zvláštní přidanou hodnotou v tematických oblastech, jako je životní prostředí, zdraví a potraviny, jakož i výzkum oceánů. Faerské ostrovy byly u posledních rámcových programů významným čistým přispěvatelem. Navrhovaná dohoda stanoví spravedlivé a vyvážené podmínky týkající se finančního příspěvku Faerských ostrovů. Dohoda bude rovněž vycházet ze zkušeností z programu Horizont 2020 a stejně jako v předchozí dohodě o přidružení bude obsahovat doložku o vzájemnosti, která zajistí, aby výzkumní pracovníci a právní subjekty usazení v Unii měli v co největší míře přístup k účasti na faerských výzkumných a inovačních programech, které jsou rovnocenné rámcovému programu Horizont Evropa, v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech Faerských ostrovů.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD

                  Procesněprávním základem doporučeného rozhodnutí je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o dohodě mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání s cílem uzavřít dohodu mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027),

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Evropská komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě  mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027).

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci se [zvláštním výborem podle čl. 218 odst. 4 Smlouvy o fungování EU].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Evropské komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání jménem Evropské unie o dohodě mezi Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027)

               PŘÍLOHA

               SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ O DOHODĚ MEZI Evropskou unií a Faerskými ostrovy týkající se obecných zásad účasti Faerských ostrovů na programech Unie a o přidružení Faerských ostrovů k programu Horizont Evropa – rámcovému programu Unie pro výzkum a inovace (2021–2027)

               1.Dohoda by měla stanovit podmínky pro účast Faerských ostrovů v kterémkoli programu Unie. Dohoda:

               a)zajistí spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

               b)stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

               c)nesvěří dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

               d)zaručí práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

               2.Tato dohoda by měla stanovit obecné zásady týkající se účasti v kterémkoli programu Unie. Dohoda by měla stanovit, že případná budoucí přidružení Faerských ostrovů v rámci dalších programů Unie by měla mít podobu protokolů k této dohodě. Tyto protokoly by měly být přijaty orgánem zřízeným na základě dohody.

               3.S výhradou vstupu v platnost [nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace] by dohoda měla stanovit podmínky pro účast Faerských ostrovů ve všech částech rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa (2021–2027) prováděných prostřednictvím zvláštního programu zavedeného [rozhodnutím .../... o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace] a prostřednictvím finančního příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu (EIT). Tyto podmínky by měly být v souladu s [nařízením Evropského parlamentu a Rady,  kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků, jakož i rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady XXX ze dne [datum] o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa] a veškerými dalšími pravidly týkajícími se provádění programu.

               4.Dohoda by měla stanovit výši finančního příspěvku hrazeného Faerskými ostrovy do souhrnného rozpočtu Unie.

               5.Dohoda by měla Faerským ostrovům stanovit status pozorovatele ve výboru pro program Horizont Evropa.

               6.Dohoda by měla obsahovat doložku o vzájemnosti zajišťující pokud možno reciproční účast právních subjektů usazených v Unii v rovnocenném programu (rovnocenných programech) Faerských ostrovů.

               7.Dohoda by měla stanovit pravidla týkající se řádného finančního řízení ve vztahu k financování z prostředků Unie. Dohoda by měla zejména zajistit odpovídající ochranu finančních zájmů Unie, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí, včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně ukládání správních sankcí a zpětného získávání peněz. Evropská komise (OLAF) může provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, přičemž Úřad evropského veřejného žalobce může vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující finanční zájmy Unie.

               8.Komise by měla během jednání posoudit možnost začlenění ustanovení o prozatímním uplatňování.

               9.Dohoda by měla být v souladu se souvisejícími politikami a cíli EU.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Panamou podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 týkajících se zrušení celních kvót WTO Panamy na tekuté mléko a zahuštěné mléko

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Sdělením G/SECRET/45 ze dne 12. srpna 2020 Panama oznámila členům WTO svůj záměr stáhnout své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko v rámci podpoložek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 ze své listiny koncesí CXLI v souladu s postupem stanoveným v článku XXVIII:1 Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (GATT 1994). Panama zároveň uvedla, že je připravena jednat a konzultovat dotčené členy (tj. významné dodavatele a držitele práv původního sjednání koncese na dotčené celní položky) podle článku XXVIII GATT 1994. Za tímto účelem předložila Panama dovozní statistiky podle země původu za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici.

                  Podle článku XXVIII GATT 1994 má EU jakožto člen WTO, který má právo původního sjednání koncese pro celní podpoložky týkající se zahuštěného mléka (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99) a je významným dodavatelem pro celní podpoložky týkající se tekutého mléka (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), právo jednat s Panamou o odpovídající kompenzaci s cílem zachovat obecnou úroveň koncesí, které by nebyly obchodu méně příznivé než obecná úroveň před změnami plánovanými Panamou.

               Podle postupů pro jednání podle článku XXVIII přijatých Radou GATT dne 10. listopadu 1980
                  1
                předložila EU dne 26. října 2020 žádost o kompenzační vyrovnání jakožto člen, který má právo původního sjednání koncese, u podpoložek spadajících pod kódy HS 0402 a jakožto člen, který je významným dodavatelem u podpoložek spadajících pod kódy HS 0401 10 a 0401 20.

               Cílem návrhu je získat od Rady pro Komisi zmocnění zahájit s Panamou jednání podle článku XXVIII dohody GATT 1994 s cílem dohodnout odpovídající kompenzaci pro EU v návaznosti na rozhodnutí Panamy stáhnout některé celní koncese na tekuté mléko a zahuštěné mléko z listiny koncesí CXLI.

               Tímto návrhem není dotčeno doporučení Komise ze dne 29. července 2015 (COM(2015) 369 final), kterým se povoluje zahájení jednání podle článků XXIV:6 a/nebo XXVIII GATT 1994 se členy WTO, kteří mění své celní koncese.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Návrh je v souladu s obchodní politikou EU a s pravidly Světové obchodní organizace.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Pokud Komise doporučuje Radě přijmout rozhodnutí o zmocnění k jednání o mezinárodní dohodě, hmotněprávní základ neuvádí. Jako právní základ tohoto návrhu je proto třeba uvést čl. 218 odst. 3 a 4.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Podle čl. 5 odst. 3 SEU se zásada subsidiarity v oblastech výlučné pravomoci EU nepoužívá. V článku 3 SFEU je mezi oblastmi, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uvedena společná obchodní politika. Jednání podle článku XXVIII GATT se týkají záležitostí spadajících do obchodní politiky.

               •Proporcionalita

               Toto doporučení navrhuje Radě, aby zmocnila Komisi zahájit jménem EU jednání s Panamou podle článku XXVIII dohody GATT 1994. Panama oznámila členům WTO záměr jednat podle článku XXVIII GATT 1994 s cílem stáhnout ze své listiny koncesí CXLI své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko v rámci podpoložek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99. Podle pravidel WTO má EU jakožto člen WTO, který má právo původního sjednání koncese pro celní podpoložky týkající se zahuštěného mléka (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99) a je významným dodavatelem pro celní podpoložky týkající se tekutého mléka (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), právo jednat s Panamou o odpovídající kompenzaci. Navrhované doporučení Komise je v souladu se zásadou proporcionality a je nezbytné s ohledem na výše uvedené cíle.

               •Volba nástroje

                  Jediným dostupným nástrojem k dosažení tohoto cíle je mezinárodní dohoda. Proto je zapotřebí zmocnění k zahájení jednání o mezinárodní dohodě.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh. Podle pravidel WTO by jednání podle článku XXVIII GATT 1994 měla být vedena s co největším utajením.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Panamou podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 týkajících se zrušení celních kvót WTO Panamy na tekuté mléko a zahuštěné mléko

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

                  s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a odst. 4 této smlouvy,

                  s ohledem na doporučení Evropské komise,

                  vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Panama oznámila dne 12. srpna 2020 členům Světové obchodní organizace („WTO“) svůj záměr zahájit jednání podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 („GATT 1994“) s cílem stáhnout své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko v rámci podpoložek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 ze své listiny koncesí CXLI v souladu s postupem stanoveným v článku XXVIII:1 dohody GATT 1994.

               (2)Unie sdělila dne 26. října 2020 Panamě svou žádost o kompenzační vyrovnání jakožto člen WTO, který má právo původního sjednání koncese, u celních podpoložek týkajících se zahuštěného mléka a jakožto významný dodavatel celních podpoložek týkajících se tekutého mléka, pokud jde o koncese, které jsou předmětem jednání a konzultace podle článku XXVIII GATT 1994.

               (3)Komise by proto měla být zmocněna zahájit s Panamou jednání podle článku XXVIII dohody GATT 1994 s cílem dohodnout odpovídající kompenzaci pro Unii v návaznosti na rozhodnutí Panamy stáhnout některé celní koncese na tekuté mléko a zahuštěné mléko z listiny koncesí CXLI,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby v návaznosti na rozhodnutí Panamy stáhnout své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko v rámci podpoložek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 ze své listiny koncesí CXLI sjednala jménem Unie podle článku XXVIII GATT 1994 dohodu o přiměřené kompenzaci.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

                  Jednání se povedou v konzultaci s Výborem pro obchodní politiku.

               Článek 4

                  Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Pokyny přijaté dne 10. listopadu 1980, dokumenty GATT C/113 a C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26–28.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení proROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Panamou podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 týkajících se zrušení celních kvót WTO Panamy na tekuté mléko a zahuštěné mléko

               PŘÍLOHA

               ·V návaznosti na rozhodnutí Panamy stáhnout své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko v rámci podpoložek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 ze své listiny koncesí CXLI vyjedná Komise s Panamou dohodu podle článku XXVIII GATT 1994
                  1
               .

               ·V návaznosti na rozhodnutí Panamy stáhnout své celní kvóty pro tekuté mléko a zahuštěné mléko ze svého seznamu koncesí CXLI povede Komise s Panamou jednání s cílem dohodnout odpovídající kompenzaci.

               ·Komise se bude řídit příslušnými ustanoveními WTO, zejména článkem XXVIII dohody GATT 1994 a Ujednáním o výkladu článku XXVIII dohody GATT 1994
                  2
               .

               ·Komise podá Radě zprávu o výsledcích jednání a případně o jakémkoli problému, který by během jednání vyvstal.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm