               8.2.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 67/150

      P9_TA(2021)0278
      75. a 76. zasedání Valného shromáždění OSN
      Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 9. června 2021 k 75. a 76. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2020/2128(INI))
      (2022/C 67/20)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

                  —

                  s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy,

                  —

                  s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, zejména na její preambuli a článek 18, a na úmluvy OSN o lidských právech a opční protokoly k těmto úmluvám,

                  —

                  s ohledem na své doporučení Radě ze dne 5. července 2018 k 73. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (1),

                  —

                  s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN ze dne 3. května 2011 o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN, ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se může na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď,

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 17. června 2019 o opatřeních EU k posílení multilateralismu založeného na pravidlech,

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 13. července 2020 týkající se priorit EU v Organizaci spojených národů a 75. zasedání Valného shromáždění OSN (září 2020 až září 2021),

                  —

                  s ohledem na projev na téma „Silnější a autonomnější Evropská unie, která se zasazuje o spravedlivější svět“, jejž dne 25. září 2020 přednesl na Valném shromáždění OSN předseda Evropské rady Charles Michel,

                  —

                  s ohledem na komentář, který dne 22. září 2020 zveřejnil místopředseda Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku pod názvem „Evropská unie podporuje OSN“,

                  —

                  s ohledem na prohlášení o připomenutí 75. výročí vzniku Organizace spojených národů, které bylo přijato Valným shromážděním OSN dne 16. září 2020,

                  —

                  s ohledem na globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 týkající se výroční zprávy o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2),

                  —

                  s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje,

                  —

                  s ohledem na čtvrtou světovou konferenci o ženách, která se konala v září 1995 v Pekingu, na deklaraci a akční platformu pro posílení postavení žen přijaté v Pekingu a na následující závěrečné dokumenty přijaté na zvláštních zasedáních OSN Peking + 5, + 10, + 15, + 20 o nových opatřeních a iniciativách pro provádění Pekingské deklarace a akční platformy, které byly přijaty dne 9. června 2000, 11. března 2005, 2. března 2010 a 9. března 2015,

                  —

                  s ohledem na rezoluci o globálním paktu o bezpečné, řízené a legální migraci, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 19. prosince 2018,

                  —

                  s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu ze dne 17. července 1998,

                  —

                  s ohledem na 20. výročí rezoluce OSN č. 1325 (2000), kterou dne 31. října 2000 přijala Rada bezpečnosti OSN na téma důležité úlohy žen při předcházení konfliktům a jejich řešení, mírových jednáních, budování míru, udržování míru, humanitární reakci a obnově po skončení konfliktu,

                  —

                  s ohledem na akční plán EU pro ženy, mír a bezpečnost 2019–2024 a zdůraznění významu úplného provedení jeho programu jako průřezové otázky ve všech záležitostech míru a bezpečnosti,

                  —

                  s ohledem na zprávy nezávislého odborníka OSN na ochranu před násilím a diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity,

                  —

                  s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2532 (2020) o zastavení projevů nepřátelství během pandemie způsobené koronavirovým onemocněním (COVID-19) a o podpoře výzvě generálního tajemníka OSN Antonia Guterrese k celosvětovému příměří,

                  —

                  s ohledem na globální strategii OSN pro boj proti terorismu, kterou v září 2006 přijalo Valné shromáždění a jejíž sedmá aktualizace by měla být brzy provedena,

                  —

                  s ohledem na Smlouvu o mezinárodním obchodu s konvenčními zbraněmi (ATT),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2018 o autonomních zbraňových systémech (3),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2016 o mírových operacích – spolupráci EU s OSN a Africkou unií (4),

                  —

                  s ohledem na článek 118 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0173/2021),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že Organizace spojených národů slaví letos 75. výročí svého vzniku; vzhledem k tomu, že OSN se osvědčila jako zásadní univerzální fórum pro hledání mezinárodního konsenzu, pokud jde o mír a bezpečnost, udržitelný rozvoj a dodržování lidských práv a mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že je také klíčovým poskytovatelem podpory zranitelným státům a společenstvím při budování státu a řešení konfliktů; vzhledem k tomu, že narůstající politické napětí narušuje agendu OSN; vzhledem k tomu, že některé země často přehlížejí úspěchy a nezbytnou úlohu OSN ve snaze prosazovat jednostranná rozhodnutí; vzhledem k tomu, že je důležité, aby EU a její členské státy zajistily, aby OSN byla i nadále účinnou a účelnou platformou fungující ku prospěchu mezinárodního společenství a mohla pokračovat v plnění současných i budoucích globálních náročných úkolů, čehož lze dosáhnout pouze prostřednictvím provádění rezolucí Valného shromáždění OSN a Rady bezpečnosti OSN a mnohostranných řešení; vzhledem k tomu, že tři pilíře OSN, jimiž jsou i) mír a bezpečnost, ii) rozvoj, lidská práva a iii) právní stát, jsou neoddělitelné a vzájemně se posilují; vzhledem k tomu, že demokracie, lidská práva a právní stát jsou v různých oblastech světa stále více ohrožovány, přičemž v řadě členských států OSN se zmenšuje prostor pro občanskou společnost; vzhledem k tomu, že obránci lidských práv čelí rostoucím hrozbám kvůli své legitimní práci na celosvětové úrovni v situaci, kdy opatření a omezení kvůli onemocnění COVID-19 omezila podávání zpráv o porušování lidských práv a jeho monitorování; vzhledem k tomu, že státy mají odpovědnost za přijímání opatření, která zaručí, aby všechny osoby, místní komunity a skupiny obyvatelstva mohly plně požívat všech svých lidských práv v souladu se základními cíli a hlavními zásadami OSN, které jsou obsaženy v zakládací listině z roku 1945 a ve Všeobecné deklaraci lidských práv; vzhledem k tomu, že mezi hlavní zásady OSN patří zachování a prosazování míru a bezpečnosti, udržitelný rozvoj a dodržování lidských práv; vzhledem k tomu, že nedávné zprávy OSN poukázaly na to, že v několika členských státech OSN dochází k systematickému porušování a oslabování lidských práv; vzhledem k tomu, že původní účel OSN udržovat mír ztěžují pokračující komplexní krize;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 poukázala na to, že je naléhavě nutné vytvářet v rámci celého mezinárodního společenství odolné kapacity, vést intenzivní mnohostranný dialog a navázat úzkou spolupráci mnoha stran, zejména ohledně přístupu k veřejným statkům; vzhledem k tomu, že úloha, odborné znalosti a integrita Světové zdravotnické organizace (WHO) mají zejména nyní zásadní význam pro celosvětovou koordinaci a úsilí v boji proti pandemii COVID-19; vzhledem k tomu, že WHO musí dále zlepšit svou schopnost řídit stávající pandemii a budoucí pandemická rizika; vzhledem k tomu, že Agenda 2030 a cíle udržitelného rozvoje představují centrální plán obnovy a činnosti, který již potvrdilo mezinárodní společenství; vzhledem k tomu, že pokud nebudou na globální úrovni přijaty rychlé, rozsáhlé a zásadní politické kroky, pak onemocnění COVID-19 pravděpodobně urychlí negativní trendy vývoje, včetně ohrožení demokracie, právního státu a lidských práv, zejména práv žen a dětí a rovnosti pohlaví; vzhledem k tomu, že parlamentní kontrola rozhodnutí výkonných orgánů je důležitá i proto, aby zajistila důsledné dodržování základních práv a svobod občanů; vzhledem k tomu, že spolupráce EU a OSN má zásadní význam pro boj proti těmto trendům; vzhledem k tomu, že pandemie podtrhla fakt, že podpora všeobecného zdraví není jen morálním imperativem, ale i předpokladem pro ekonomický a sociální blahobyt a rozvoj a pro posílení postavení všech osob, zejména těch nejvíce zranitelných; vzhledem k tomu, že pandemie také upozornila na význam větších a lepších investic do plnění zásadních potřeb souvisejících se zdravím na celosvětové úrovni;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že WHO jakožto výkonný orgán pro koordinaci zdravotnických opatření v rámci systému OSN sehrává ve světových zdravotnických záležitostech vedoucí roli; vzhledem k tomu, že program WHO pro zdraví a rozvoj pro 21. století stanoví v rámci svých šesti bodů využití výzkumu, informací a důkazů a posílení spojenectví prostřednictvím podpory a spolupráce mezi partnery, včetně institucí OSN a dalších mezinárodních organizací, dárců, organizací občanské společnosti a soukromého sektoru;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že OSN poskytuje důležité fórum pro inkluzivní dialog mezi zadluženými státy, jejich věřiteli a dalšími zúčastněnými stranami;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že generální tajemník OSN prokázal, že má vynikající vůdcovské schopnosti, pokud jde o pokrok v reformování OSN; vzhledem k tomu, že k řešení klíčových nevyřešených otázek, zejména reformy struktury Rady bezpečnosti OSN, jsou zapotřebí další odvážná opatření a politické odhodlání; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy, jakožto největší finanční přispěvatelé OSN, prokázaly důležité odhodlání prosazovat účinný multilateralismus skrze svou politickou, symbolickou a finanční podporu OSN, přičemž prvořadým cílem je vymýtit chudobu, podporovat dlouhodobý mír a stabilitu, bránit lidská práva, bojovat proti obchodování s lidmi a poskytovat humanitární pomoc obyvatelům, zemím a regionům zasaženým různými krizemi, ať už přírodními či zapříčiněnými člověkem; vzhledem k tomu, že problém odpovídajícího financování systému OSN je i nadále výzvou; vzhledem k tomu, že EU by měla vyzvat OSN k vyvinutí větší snahy při usilování o reformu, která mezi její zaměstnance a vedení začlení více žen, mladších lidí a osob se zdravotním postižením, a ke zvýšení povědomí o průřezové povaze struktur OSN;

                  1.

                  doporučuje Radě,

                              a)

                              aby navázala na úspěšné poskytování podpory účinnému multilateralismu, efektivním a transparentním multilaterálním organizacím a zejména OSN jakožto nezbytnému fóru pro hledání multilaterálních řešení celosvětových problémů, pro šíření politik, politický dialog a úsilí o dosažení konsenzu v celém mezinárodním společenství; Parlament vítá závěry Rady ze dne 13. července 2020 týkající se priorit EU v Organizaci spojených národů a v rámci 75. zasedání Valného shromáždění OSN, což jsou subjekty vnímané jako účinné platformy podpory univerzálních hodnot, které jsou současně základními hodnotami EU; znovu potvrzuje, že EU a její členské státy sdílí hodnoty a zásady Charty OSN a hrají zásadní roli v prosazování těchto zásad i cílů OSN ve vnější činnosti EU; je toho názoru, že EU potřebuje celosvětové a regionální partnery, aby mohla úspěšně naplnit své zahraničněpolitické cíle, zejména v oblasti míru a bezpečnosti, boje proti terorismu a organizované trestné činnosti, regionálních konfliktech a v boji proti nefungujícím státům a proti šíření zbraní hromadného ničení, domnívá se, že by EU měla posílit své informační činnosti s cílem rozvíjet širší partnerství na podporu účinného multilateralismu a že by měla zvážit zahrnutí cílených diskusí o účinném multilateralismu do všech strukturovaných dialogů s partnery; dále konstatuje, že Unie je založena na hodnotách respektování lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, jak je stanoveno v článku 2 SEU, a že podpora těchto hodnot navenek, prosazování demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv by měly být ústředním prvkem společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU v souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii a strategickými zájmy Unie a že by se měly rovněž účinně a soudržně odrážet ve všech oblastech vztahů Unie se zeměmi a orgány mimo EU a v cílech, které EU sleduje v rámci systému OSN, zejména s ohledem na uplatňování mezinárodního práva; je tudíž toho názoru, že by Rada měla podporovat veškeré činnosti, jejichž cílem je udržet otázky lidských práv mezi prioritami agendy OSN s ohledem na úsilí o oslabení Všeobecné deklarace lidských práv a dalších příslušných ustanovení OSN podřízením individuálních lidských práv domnělému blahobytu všech společností; podporuje konkrétní opatření v tomto ohledu s cílem posílit architekturu OSN;

                              b)

                              aby zastávala názor, že v multipolárním světě, v němž některé země podporují spíše selektivní multilateralismus než účinný multilateralismus zakotvený ve všeobecných hodnotách, musí EU usilovat o důraznější prosazování bezpodmínečného závazku členských zemí OSN hájit ve všech oblastech politiky univerzální hodnoty, systém založený na pravidlech a princip přednosti lidských práv; Parlament vyzývá k podpoře začleňování těchto hodnot a práv do všech oblastí politiky a programování OSN v úzké spolupráci s podobně smýšlejícími zeměmi a s cílem dosáhnout pokroku v politickém dialogu a politických řešeních a ve schopnosti uplatňovat a začleňovat tyto hodnoty, a přitom nezapomenout, že OSN je mezivládní organizace, která vyžaduje konzultace a zapojení členských států OSN; vyzývá Radu, aby využila příležitosti, kterou skýtá stávající americká vláda, a i nadále oslovovala Spojené státy v souvislosti s politickými otázkami společného zájmu a udržovala schopnost dialogu a partnerství k obnově a zachování potenciálu transatlantického partnerství a spolupráce v systému OSN pro budoucnost; v tomto ohledu oceňuje „globální summit pro demokracii, jehož cílem je obnovit ducha a společný účel národů svobodného světa“, který navrhl prezident Spojených států Joe Biden, a žádá Radu, aby se zapojila do organizace tohoto summitu, který má být setkáním světových demokracií s cílem posílit demokratické instituce a prosazovat právní stát a lidská práva; vyzývá Radu, aby taktéž dále pokračovala v úzkém dialogu a spolupráci se Spojeným královstvím, jakožto stálým členem Rady bezpečnosti OSN;

                              c)

                              aby pokračovala ve své snaze dát EU a jejím členských státům možnost, aby mohly vystupovat v OSN a dalších vícestranných fórech jednotně, posílit efektivitu a proaktivnost zahraniční a bezpečnostní politiky EU využitím pravidla hlasování kvalifikovanou většinou v Radě, aby se posílila spolupráce v otázkách klíčového strategického zájmu pro EU nebo souvisejících s jejími základními hodnotami, neboť jedině tak může Unie hrát vůdčí roli na mezinárodní scéně a využít svůj vliv k pozitivním změnám a lepším reakcím na globální výzvy, a to zejména v souvislosti s Radou bezpečnosti OSN a s ohledem na dobré výsledky spolupráce se stálými i nestálými členy Rady bezpečnosti OSN, kteří patří mezi členské státy EU, s Valným shromážděním OSN a Radou pro lidská práva; Parlament oceňuje úlohu, kterou z hlediska usnadňování tohoto dialogu a této spolupráce znamenitě plní ESVČ a její delegace, ale i delegace členských států EU; je toho názoru, že EU by v zájmu zachování svých cílů a zájmů měla usilovat o přijetí společných postojů k otázkám v Radě bezpečnosti prostřednictvím koordinace v rámci Rady a mezi orgány EU; v souladu s článkem 34 SEU, aby se zlepšila soudržnost a důvěryhodnost EU na úrovni OSN; připomíná, že v rámci OSN zastupuje EU celá řada činitelů;

                              d)

                              aby dále posilovala spolupráci mezi EU a OSN na přípravě nástrojů k řešení opakujícího se problému násilí spojeného s volbami, a to i na základě zkušeností s volebními pozorovatelskými misemi Evropského parlamentu;

                              e)

                              aby připomněla, že zpoždění při vyplácení vyměřených příspěvků několika členskými státy mají mimořádně negativní dopad na činnost Organizace spojených národů, a jsou tudíž nepřijatelná;

                              f)

                              aby podporovala veškeré snahy o pokračování v programu kontroly zbraní a odzbrojení a aby transfery konvenčních zbraní mezi členskými státy OSN byly plně v souladu s kritérii Smlouvy o obchodu se zbraněmi; aby přesvědčila Radu bezpečnosti OSN, aby, jak je uvedeno v Kodexu chování EU pro vývoz zbraní, přijala závazný právní rámec pro zákaz vývozu a prodeje zbraní a technologií kybernetického dohledu, jejichž účelem je páchat válečné zločiny nebo potlačovat vnitřní opozici; aby zopakovala, že účinný multilateralismus a mezinárodní řád založený na pravidlech jsou předpokladem pro pokrok v odzbrojení a pro boj proti šíření zbraní hromadného ničení; aby znovu potvrdila plnou podporu ze strany EU a jejích členských států pro stávající mezinárodní smlouvy, mimo jiné pro Smlouvu o nešíření jaderných zbraní (NPT), Smlouvu o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBT), Úmluvu o chemických zbraních (CWC), Úmluvu o zákazu biologických a toxinových zbraní (BTWC), Smlouvu o obchodu se zbraněmi (ATT), Úmluvu o kazetové munici a Úmluvu o zákazu protipěchotních min, a aby podporovala úsilí o vypracování politického prohlášení o výbušných zbraních v obydlených oblastech a jasnou definici autonomních zbraní; Parlament vybízí vysokého představitele, místopředsedu Komise, členské státy a Radu, aby pracovali na zahájení mezinárodních jednání o právně závazném nástroji, jenž by zakázal smrtící autonomní zbraňové systémy bez smysluplné lidské kontroly; doporučuje, aby Rada naléhavě vyzvala hlavní státy vlastnící jaderné zbraně, aby neodstupovaly od režimu kontroly zbraní a aby dosáhly pokroku v jednáních o kontrole jaderných zbraní; doporučuje, aby Rada naléhavě vyzvala Spojené státy a Rusko, aby začaly budovat vzájemnou důvěru s cílem obnovit dialog o způsobech, jak vybudovat nový vztah v oblasti kontroly zbraní; je toho názoru, že EU by měla podporovat činnost pracovní skupiny pro kosmický prostor v rámci Komise OSN pro odzbrojení, pokud jde o praktické provádění opatření pro transparentnost a budování důvěry v činnostech v kosmickém prostoru; je toho názoru, že Rada bezpečnosti OSN by měla poskytnout cennou příležitost definovat společné standardy a podmínky pro nové vojenské technologie, jako je umělá inteligence, kosmické zbraně, biotechnologie a nadzvukové zbraně; domnívá se, že EU by měla podporovat výzvu generálního tajemníka OSN k celosvětovému příměří a aktivně k ní přispívat, mimo jiné prostřednictvím účinných opatření proti nezákonnému obchodu se zbraněmi a zvýšením transparentnosti a odpovědnosti za vývoz zbraní z členských států;

                              g)

                              aby uznala potenciál přímé regionální účasti v OSN, a to podporou možnosti, že by jiné organizace, například Africká unie (AU), mohly žádat o rozšířený pozorovatelský status; aby uznala a využila potenciál EU jako nejsofistikovanější regionální organizace k tomu, aby byla hybnou silou při obnově a posilování systému OSN prostřednictvím víceúrovňového multilateralismu;

                              h)

                              aby i nadále výrazně podporovala generálního tajemníka OSN a jeho snahy dosáhnout pokroku v programu reforem OSN, posílit schopnost OSN prosazovat další udržitelný rozvoj, mír a bezpečnost, zefektivnit její vnitřní systém řízení s cílem dosáhnout účinné, transparentní, finančně udržitelné a odpovědné organizace, která bude schopna najít si opět cestu k občanům, včetně místních komunit a dalších místních aktérů a občanské společnosti, a bude více v souladu s náročnou globální agendou; aby se ujala vedoucí úlohy v otázce svévolného odkladu žádostí řady organizací občanské společnosti o poradní status OSN; Parlament zdůrazňuje, že významného pokroku v rámci reformování OSN bylo dosaženo v administrativní a byrokratické oblasti, zatímco hlavní politické reformy zatím nebyly provedeny, a ty by měly zahrnovat oživení Valného shromáždění OSN a konkrétní kroky k urychlení sladění rozvojového systému s Agendou 2030; je toho názoru, že EU a její členské státy by měly dospět k širokému konsenzu ohledně reformy Rady bezpečnosti OSN, mimo jiné pokud jde o stálé místo pro Evropskou unii navíc k již existujícím stálým místům jejích členských států, omezení používání práva veta, zejména v případě válečných zločinů a zločinů proti lidskosti a změnu ve složení jejích členů tak, aby lépe odrážela současný svět; domnívá se, že EU by měla podporovat generálního tajemníka a požádat jej, aby intenzivněji usiloval o provádění strategie OSN pro rovné zastoupení žen a mužů k zajištění rovného zastoupení žen v systému OSN na všech hierarchických úrovních; je toho názoru, že EU by měla OSN připomenout, že od vzniku OSN v roce 1945 nebyla generálním tajemníkem Organizace spojených národů jmenována žádná žena;

                              i)

                              aby i nadále usilovala o větší součinnost mezi Radou OSN pro lidská práva, Valným shromáždění OSN a Radou bezpečnosti OSN; Parlament oceňuje činnost, s níž EU podporuje práci Rady OSN pro lidská práva a jejích zvláštních postupů OSN včetně zvláštních zpravodajů, zejména když odhalují a sledují porušování lidských práv, a dalších tematických mechanismů a specifických mechanismů v oblasti lidských práv pro jednotlivé země, v souvislosti s nutností začlenit lidská práva jako nedělitelná, vzájemně závislá a provázaná práva do všech oblastí rozhodování a politiky OSN; je toho názoru, že EU by měla i nadále vyzývat všechny členské státy OSN, aby se plně angažovaly při ochraně a podpoře dodržování lidských práv, demokracie a právního státu a měla by usilovat o aktivaci dostupných mechanismů OSN s cílem postavit osoby odpovědné za porušování lidských práv před soud, zejména pokud dotčené země nejsou schopny nebo odmítají tyto trestné činy vyšetřit a nezaručují ochranu základních práv pro všechny občany; upozorňuje na činnost vysoké komisařky pro lidská práva a jejího úřadu při odsuzování porušení lidských práv; naléhavě žádá, aby byla zaručena nestrannost všech organismů souvisejících s obranou a zárukou lidských práv, a zejména aby byly ochráněny před případnými vlivy států, které jsou podezřelé z porušování lidských práv nebo jejich nedodržování; odsuzuje zneužívání Rady OSN pro lidská práva ze strany autoritářských režimů, které ji nadále zneužívají pro své vlastní účely, zejména k narušení jejího fungování a k narušení režimu norem v oblasti lidských práv; vyzývá EU a její členské státy, aby podpořily komplexní reformu Rady pro lidská práva; zdůrazňuje tudíž, že je důležité prosazovat reformu Rady OSN pro lidská práva, která může zajistit skutečný závazek k účinnému a nestrannému prosazování lidských práv všemi členskými státy, protože jinak hrozí riziko, že důvěryhodnost Rady pro lidská práva bude ohrožena; znovu opakuje, že je třeba přezkoumat volební proces Rady OSN pro lidská práva, tedy například zakázat uzavřené seznamy a zřídit mechanismus „přezkumu závazku“ s cílem zlepšit odpovědnost členů této rady a zaručit, aby každý stát, který je členem této rady, co nejlépe prosazoval a chránil lidská práva, a to v souladu s rezolucí, na jejímž základě tato rada vznikla; vyzývá členské státy EU, aby přijaly koordinovaný postoj ve vztahu k členství v Radě pro lidská práva a aby hlasovaly proti všem kandidátům, kteří nesplňují kritéria stanovená v rezoluci Valného shromáždění OSN č. 60/251 ze dne 15. března 2006; vyzývá členské státy EU, aby požadovaly výroční zprávu vysoké komisařky OSN pro lidská práva zaměřenou na spolupráci členů Rady s mechanismy OSN a aby naléhaly na členy vybrané do Rady, aby vydali stálé pozvánky ke všem zvláštním postupům Rady pro lidská práva; vyjadřuje politování nad tím, že Venezuela je v období 2020–2022 řádným členem Rady pro lidská práva, přestože samotná OSN ve své zprávě za rok 2020 potvrzuje zprávy o zločinech proti lidskosti, jež spáchala vláda této země, a poukazuje na to, že tato situace jasně postrádá konzistentnost;

                              j)

                              domnívá se, že EU by měla podpořit vytvoření nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise v rámci Rady OSN pro lidská práva, která by vyšetřila fakta a okolnosti související s obviněními ze systémového rasismu a porušování a zneužívání; požaduje všeobecnou ratifikaci a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o odstranění všech forem rasové diskriminace; uznává zásadní úlohu vzdělávání a kultury při prosazování lidských práv a průřezovém boji proti rasismu, rasové diskriminaci, xenofobii a související netoleranci;

                              k)

                              aby i nadále posilovala úlohu Mezinárodního trestního soudu a mezinárodního systému trestního soudnictví s cílem podporovat odpovědnost, ukončit beztrestnost a poskytnout Mezinárodnímu trestnímu soudu silnou diplomatickou a politickou podporu a řádné finanční zdroje, které mu umožní plnit úkoly v rámci jeho mandátu; aby vyzvala všechny členské státy OSN, aby se připojily k Mezinárodnímu trestnímu soudu prostřednictvím ratifikace a provádění Římského statutu a podpořily ratifikaci změn přijatých v Kampale; aby vyzvala státy, které od Mezinárodního trestního soudu odstupují, aby své rozhodnutí změnily; aby podporovala Mezinárodní trestní soud coby klíčovou instituci pro pohnání pachatelů k zodpovědnosti a pro pomoc obětem v dosažení spravedlnosti a aby podporovala intenzivní dialog a spolupráci mezi Mezinárodním trestním soudem, OSN a jejími agenturami a Radou bezpečnosti OSN; Parlament vyjadřuje politování nad útoky proti Mezinárodnímu trestnímu soudu a odsuzuje je a i nadále je rozhodně proti jakýmkoli urážlivým akcím a nepodloženým tvrzením nebo prohlášením, které ohrožují systém Mezinárodního trestního soudu a Římského statutu obecně; vítá, že byla přijata konkrétní opatření k odstranění sankcí proti pracovníkům Mezinárodního trestního soudu, včetně vrchního žalobce Mezinárodního trestního soudu; je toho názoru, že EU by se měla zapojit do posíleného dialogu se stávající americkou vládou v otázkách týkajících se Mezinárodního trestního soudu a že by EU měla přispět k celosvětovému boji proti mezinárodním trestným činům podporou iniciativ, jejichž cílem je prosazovat zásadu všeobecné soudní příslušnosti a budovat schopnost členských států OSN uplatňovat ji ve svém vnitrostátním právním systému; zdůrazňuje vedoucí úlohu EU v boji proti beztrestnosti, včetně její podpory Mezinárodnímu trestnímu soudu, který je základním prvkem projevu EU v OSN, a dále zdůrazňuje, že Mezinárodní trestní soud je jedinou mezinárodní institucí, která má schopnost stíhat některé z nejstrašnějších zločinů na světě a bránit oběti, které nemají nikoho jiného, na koho by se mohly obrátit;

                              l)

                              aby znovu potvrdila potřebu všeobecného dodržování a uplatňování právního státu na vnitrostátní i mezinárodní úrovni a svoji podporu a svůj závazek k mezinárodnímu řádu založenému na zásadách právního státu a mezinárodním právu; aby ocenila dialog, který zahájila skupina pro koordinaci právního státu a zdroje a oddělení pro právní stát v rámci výkonného úřadu generálního tajemníka s členskými státy o tématu „podpora právního státu na mezinárodní úrovni“ a vyzvala k pokračování tohoto dialogu s cílem podpořit právní stát na mezinárodní úrovni; Parlament vyzývá generálního tajemníka a systém OSN, aby se v příslušných činnostech systematicky zabývali aspekty právního státu, včetně účasti žen na činnostech souvisejících s právním státem;

                              m)

                              aby aktivně bojovala proti pokusům některých jednotlivců nebo koalic států o oslabení mezinárodního konsenzu v oblasti reprodukčního zdraví a práv; odsuzuje zejména nedávnou „Ženevskou deklaraci o konsenzu“ pod vedením vlády prezidenta Trumpa, kterou spolupodepsalo 32 převážně neliberálních nebo autoritářských vlád; Parlament vyjadřuje hluboké politování nad tím, že dva členské státy EU, Maďarsko a Polsko, podepsaly tuto zpátečnickou deklaraci, jejímž cílem je oslabit reprodukční svobody žen a práva LGBT osob;

                              n)

                              aby podporovala práci nedávno zřízené otevřené mezivládní pracovní skupiny za účelem vypracování právně závazné smlouvy o nadnárodních korporacích a dalších podnikatelských subjektech s cílem vytvořit právně závazný nástroj, který zajistí, aby byly společnosti plně odpovědné za porušování lidských práv a za trestné činy proti životnímu prostředí;

                              o)

                              aby dále posilovala závazek EU bojovat proti beztrestnosti za trestné činy spáchané proti novinářům, pracovníkům sdělovacích prostředků a přidruženým pracovníkům, včetně místních pracovníků, a zahájila konkrétní iniciativy v tomto směru; aby podpořila výzvu zvláštních zpravodajů OSN pro svobodu projevu a mimosoudní, sumární a svévolné popravy ke zřízení stálého mechanismu OSN pro vyšetřování zločinů proti novinářům a aby podpořila jmenování zvláštního zástupce OSN pro ochranu novinářů na celém světě; aby přijala politiku, která systematicky a jednoznačně odsuzuje zabíjení obránců lidských práv, včetně oblasti životního prostředí a práv k půdě, a všechny pokusy vystavit je jakékoli formě násilí, pronásledování, vyhrožování, obtěžování, zmizení, uvěznění či svévolného zatýkání; aby vyzvala členské státy OSN k přijetí politik, které zajistí ochranu a podporu ohrožených obránců lidských práv; aby nadále prosazovala zrušení trestu smrti po celém světě všemi diplomatickými prostředky a v úzké spolupráci s OSN a vyzývala k zavedení moratoria na výkon trestu smrti;

                              p)

                              aby pokračovala v rozšiřování svých nástrojů diplomacie a osvěty, zejména v oblasti míru, mezinárodní bezpečnosti a dlouhodobé stability, diplomacie v otázkách klimatu a kultury, lidských práv, rovnosti žen a mužů, spravedlivé globalizace a schopnosti vést politický dialog a dosáhnout politického konsensu nejen se členy OSN, ale také s důležitými partnery, jako jsou města, regiony, akademická obec, náboženské subjekty a společenství, občanská společnost, místní a domorodé komunity a soukromý sektor; aby využila úsilí o nalezení řešení globálních problémů, například změny klimatu, jako výchozího bodu k navázání diplomatických vztahů s partnery, s nimiž existují silné rozpory v dalších bodech agendy, což přinese příležitost k posílení stability a míru; Parlament vítá, že Unie a její členské státy různými způsoby a v různé podobě aktivně přispívají k činnosti systému OSN;

                              q)

                              aby znovu jednoznačně odsoudila terorismus a vyjádřila plnou podporu opatřením, jejichž cílem je porazit a zničit teroristické organizace, zejména ISIS/Dá'iš, který je jednoznačnou hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost; aby spolupracovala s Valným shromážděním a Radou bezpečnosti OSN na potírání financování terorismu a na budování mechanismů, které označí teroristy a teroristické organizace, a na posílení mechanismů umožňujících zmrazení majetku na celém světě; aby byla odhodlána posílit společné úsilí EU-OSN v boji proti základním příčinám terorismu, zejména pokud jde o boj proti hybridním hrozbám a rozvoj výzkumu a budování kapacit v oblasti kybernetické obrany; aby se opírala o stávající iniciativy místních partnerů při navrhování, provádění a realizaci postupů proti radikalizaci a náboru do teroristických organizací; aby pokračovala v úsilí o potlačování náboru bojovníků a v boji proti zahraničním bojovníkům, násilnému extremismu a teroristické propagandě; aby podporovala opatření posilující odolnost komunit ohrožených radikalizací, mimo jiné zajištěním sociálního začlenění a zvážením iniciativ spolupráce s umírněnými náboženskými vůdci a ministry; aby usilovala o vyšší efektivitu mezinárodní policejní práce a právní a soudní spolupráce v boji proti terorismu a nadnárodní trestné činnosti na podporu politik boje proti radikalizaci a deradikalizace v souladu s akčním plánem OSN pro předcházení násilnému extremismu; aby podnítila činnost v OSN týkající se boje proti terorismu provedením a aktualizací čtyř pilířů globální strategie OSN pro boj proti terorismu, kterou schválilo Valné shromáždění v září 2006; aby se ujala vedoucí úlohy při nadcházejícím přezkumu globální strategie OSN pro boj proti terorismu posílením přístupu v oblasti lidských práv a prevence;

                              r)

                              aby dále rozšířila třístrannou spolupráci mezi EU, Africkou unií (AU) a OSN; Parlament zdůrazňuje význam společného úsilí EU, OSN a AU v oblasti budování kapacit a pokračující spolupráce s AU při rozvoji schopnosti předcházet krizím, řešit krize a konflikty na africkém kontinentu, mimo jiné prostřednictvím uceleného pokračování dlouhodobé podpory EU a OSN pro úplnou realizaci africké struktury pro mír a bezpečnost (APSA), a kapacit AU v jiných politických oblastech, jež jsou důležité pro bezpečnost a stabilitu Afriky, například na základě indexu lidské bezpečnosti, a to i z ekonomického a environmentálního hlediska a z hlediska přístupu k veřejným statkům; zdůrazňuje v tomto ohledu, že z důvodu rostoucí nestability je třeba věnovat zvláštní pozornost situaci v oblasti Sahelu; je toho názoru, že EU může být mimořádně atraktivním partnerem vzhledem ke své schopnosti poskytnout to, co africký kontinent a jeho instituce očekávají od partnerství rovných v souladu s novou strategií EU-Afrika; zdůrazňuje význam užšího politického dialogu s partnery EU v Africe, a to i podpory dialogu s regionálními organizacemi a v rámci parlamentního rozměru; zdůrazňuje, že je nutné posílit v rámci OSN dialog a spolupráci s africkými zeměmi z jižního středomořského sousedství EU s cílem řešit společné výzvy v oblasti bezpečnosti a stability;

                              s)

                              aby uznala a navázala na významný pokrok, jehož EU a OSN dosáhly při poskytování podpory a budování kapacit v oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu; Parlament oceňuje spolupráci mezi civilními a vojenskými misemi společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) EU a misemi OSN a jejich úlohu, včetně integrované strategie OSN pro oblast Sahelu a jejího plánu podpory, Multidimenzionální integrované mise OSN pro stabilizaci Mali (MINUSMA) a Úřadu OSN pro západní Afriku; vítá podpis technického ujednání mezi skupinou G5 Sahel, EU a OSN, pokud jde o poskytování operační a logistické podpory společným silám v pěti zemích skupiny G5 Sahel, který je dokladem vynikající spolupráce mezi těmito třemi organizacemi; zastává názor, že EU by měla podpořit výzvu Radě bezpečnosti OSN, aby společné síly skupiny G5 Sahel byly zařazeny do kapitoly VII Charty OSN, a získaly tak přístup k dlouhodobému financování; připomíná, že rozvoj, bezpečnost a stabilita afrického kontinentu, zejména oblastí Maghrebu a Sahelu, mají přímý dopad na EU a její vnější hranice; vyzývá EU, aby podporovala a posílila svou spolupráci s OSN a Africkou unií při podpoře rozvoje, řešení chudoby a budování kapacit s místními partnery v boji proti extremismu a obchodování s lidmi;

                              t)

                              aby upevnila spolupráci se zeměmi Latinské Ameriky, která je regionem, s nímž sdílíme mnohá pouta a hodnoty a jenž byl tvrdě zasažen pandemií COVID-19, s cílem koordinovaně v rámci OSN čelit společným výzvám;

                              u)

                              aby pokračovala v dialogu o možnostech systému OSN využít a posílit schopnost této organizace nést odpovědnost za ochranu (R2P) a znovu potvrdila společný závazek k dodržování mezinárodního řádu založeného na pravidlech, mezinárodního práva, včetně územní celistvosti, nezávislosti a svrchovanosti, jak je rovněž uvedeno v zásadách Helsinského závěrečného aktu a v Pařížské chartě Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), při zajištění toho, že lidská práva budou ústředním zájmem politik pro prevenci a mediaci konfliktů; Parlament zdůrazňuje význam dialogu a spolupráce s OSN v oblasti účinných a důvěryhodných mírových misí s jasnými cíli a jasnou kapacitou k dosažení hmatatelných a důvěryhodných výsledků; vyzývá k zavedení účinných mechanismů, včetně: i) provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 a všech následných rezolucí o ženách, míru a bezpečnosti v souladu s cílem plné, rovné a smysluplné účasti žen, a to i na vedoucích pozicích, v mírových misích a strukturách OSN věnovaných těmto misím, ii) hlediska dětí a mladých lidí, jak je uvedeno v programu pro mládež, mír a bezpečnost a v Úmluvě o právech dítěte, a to i pokud jde o podporu a zvýšení mezinárodního úsilí prostřednictvím OSN o ukončení využívání dětí v ozbrojeném konfliktu, iii) hlediska osob se zdravotním postižením, zejména včetně osob, jež čelí vícečetné diskriminaci, a ohrožených osob ve smyslu Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, a iv) nutnosti zajistit dodržování lidských práv a ochranu civilistů, jež jsou ústředním prvkem mandátů mírových misí; opakuje, že ženy hrají v rámci mediačních a mírových misí klíčovou úlohu; připomíná jejich nedostatečné zastoupení v rámci misí OSN a EU na všech úrovních a zásadní význam ochrany žen a dívek v konfliktních a postkonfliktních situacích; vyzývá členské státy EU, aby napomohly většímu zapojení evropských ozbrojených sil do mírových operací OSN; zdůrazňuje význam podpory EU zemím, které se zrodily z násilných konfliktů; vyzývá proto k větší spolupráci na řešení problému nestability v období transformace, a to mimo jiné posílením vlastní odpovědnosti příslušných států a navázáním na úspěchy při budování míru a posílením interakce s místními komunitami zajištěním jejich ochrany a podpory; požaduje reformu příslušných struktur s cílem ukončit beztrestnost zaměstnanců OSN, kteří slouží ve vojenských operacích a civilních misích, a zavést funkční a transparentní dohled a robustní mechanismy odpovědnosti v případech násilných aktů, především sexuálního násilí; oceňuje práci a příspěvek k boji proti beztrestnosti paní Agnès Callamardové, zvláštní zpravodajky OSN pro mimosoudní, sumární a svévolné popravy, při provádění vyšetřování podezřelých případů mimosoudních vražd, při nichž byla vystavena zastrašování a vyhrožování;

                              v)

                              aby pokračovala v dalším důsledném dialogu v rámci fór OSN, zejména Valného shromáždění OSN, o potřebě chránit lidská práva osob LGBTI v souladu s pokyny EU na prosazování a ochranu požívání všech lidských práv lesbických, transgender osob, bisexuálů a transgender osob na mnohostranných fórech (5), obecnými zásadami EU o trestu smrti (6) a mezinárodně uznávanými zásadami z Yogyakarty (7); aby vyzvala orgány a členy OSN, aby v oblasti porušování lidských práv zohledňovali „genderovou identitu a vyjádření genderu“ a „pohlavní rysy“, a to včetně transsexuálních a intersexuálních osob, jakož i porušování lidských práv, jehož jsou oběťmi; využila všech diplomatických nástrojů, které má k dispozici, aby se na celosvětové úrovni zasadila o dekriminalizaci pohlavního styku osob stejného pohlaví po vzájemném souhlasu, zrušení trestu smrti za tento typ pohlavního styku, o přijetí právních předpisů umožňujících právní uznání pohlaví a zákaz mrzačení pohlavních orgánů intersexuálních osob a postupů tzv. „konverzní terapie“ po celém světě;

                              w)

                              aby podporovala soudržný přístup OSN k situacím okupace nebo anexe území; Parlament připomíná, že mezinárodní angažovanost by se ve všech těchto situacích měla řídit mezinárodním humanitárním právem, a to i v případě vleklého okupování území a v případě řady „zamrzlých konfliktů“ v zemích Východního partnerství; podporuje rostoucí pozornost, kterou OSN věnuje podnikatelské činnosti související se situacemi mezinárodního zájmu, a vyzývá Radu, aby bedlivě sledovala společnosti se sídlem v EU, které jsou uvedeny v takovýchto zprávách nebo databázích OSN;

                              x)

                              aby v součinnosti se snahami OSN dále rozvíjela vyjednávací a diplomatické schopnosti EU za účelem předcházení krizím a řešení krizí a konfliktů, včetně zamrzlých nebo nových konfliktů, nebo alespoň za účelem jejich zmírnění, s tím, že berlínský proces k situaci v Libyi je dobrým příkladem podpory, kterou EU poskytuje snahám OSN o vyjednávání, a to při plném a smysluplném zapojení žen do vyjednávání, aby EU pokračovala v pevné podpoře nezávislosti, svrchovanosti a územní celistvosti v rámci mezinárodně uznávaných hranic svých partnerů zasažených konflikty, jako je Gruzie, Moldavsko a Ukrajina; aby vyzvala OSN, aby upřednostňovala preventivní, mediační, smírčí a politická řešení konfliktů a zároveň aby řešila základní příčiny a hybné síly, které tyto krize vyvolaly; aby prosazovala silnější mnohostranné závazky k nalezení udržitelných politických řešení stávajících konfliktů a aby nadále podporovala činnost zvláštních vyslanců OSN a opatření a iniciativy zaměřené na řešení těchto konfliktů; Parlament oceňuje dobré výsledky spolupráce mezi EU a OSN při plnění společných rozvojových cílů a předcházení dalšímu prohlubování probíhajících konfliktů; v této souvislosti se domnívá, že EU by měla i nadále naléhat na mezinárodní společenství, aby plně provádělo politiku neuznávání nezákonné anexe Krymu;

                              y)

                              aby naléhavě vyzvala všechny členské státy OSN, aby ratifikovaly a účinně prováděly všechny klíčové úmluvy OSN o lidských právech, včetně Úmluvy OSN proti mučení a opčního protokolu k této úmluvě, opčních protokolů k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech a Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, a plnily požadavky ohledně oznamovací povinnosti v rámci těchto nástrojů a závazek k loajální spolupráci s mechanismy OSN v oblasti lidských práv;

                              z)

                              aby byla i nadále průkopníkem při využívání všech prostředků účinného plnění cílů Agendy 2030 a sledování jejich plnění ve všech vnitřních i vnějších politikách EU a ve vnitrostátních strategiích a prioritách členských států; Parlament zdůrazňuje, že je naléhavě nutné náležitě podporovat a uznávat důležitou a nepostradatelnou práci humanitárních agentur, jako je Světový potravinový program; vítá rozhodnutí udělit Nobelovu cenu za rok 2020 Světovému potravinovému programu za jeho úsilí v boji proti hladu, za příspěvek k lepším podmínkám pro mír v oblastech postižených konflikty a za to, že působí jako hybná síla úsilí o předcházení využívání hladu jako zbraně ve válce a konfliktu;

                              aa)

                              aby znovu zdůraznila své znepokojení nad nepříznivými dopady lodí na mořské prostředí, včetně znečištění, zejména nezákonným vypouštěním ropy a jiných škodlivých látek a vypouštěním nebezpečného odpadu, včetně radioaktivních materiálů, jaderného odpadu a nebezpečných chemických látek, jakož i nad fyzickými dopady na korály; Parlament vyzývá členské státy OSN, aby i nadále upřednostňovaly opatření týkající se znečištění moří ze zdrojů na pevnině v rámci svých národních strategií a programů udržitelného rozvoje a aby pokročily v provádění globálního akčního programu na ochranu mořského prostředí před činnostmi založenými na půdě a Montrealské deklarace o ochraně mořského prostředí před pozemními činnostmi; vyzývá členské státy OSN, aby zlepšily vědecké poznatky o mořských a pobřežních ekosystémech a jejich posouzení jako základu pro řádné rozhodování prostřednictvím opatření uvedených v Johannesburském prováděcím plánu; vyzývá členské státy OSN, aby vypracovaly vnitrostátní, regionální a mezinárodní programy na ochranu a zachování mořského prostředí a zastavení úbytku mořské biologické rozmanitosti, zejména křehkých ekosystémů;

                              ab)

                              aby podpořila volání generálního tajemníka OSN po cenově dostupné a přístupné vakcíně proti onemocnění COVID-19 a po tom, aby byla považována za celosvětový veřejný statek; aby provedla ustanovení obsažená v nedávných závěrech Rady o úloze EU při posilování Světové zdravotnické organizace, zejména pokud jde o schopnost připravenosti a reakce na mimořádné zdravotní situace; Parlament vítá činnost WHO při koordinaci vládního úsilí v boji proti pandemii COVID-19; vyzývá k nestrannému, transparentnímu a nezávislému vyšetření šíření viru a zvládání pandemie COVID-19, a to i ze strany Světové zdravotnické organizace (WHO); podporuje reformu WHO, aby mohla tato organizace v budoucnu účinněji reagovat na mimořádné situace a vytvořit mezinárodní konsorcium proti viru, které zajistí přístup k očkovacím látkám COVID-19 a jejich spravedlivou distribuci pro všechny země; znovu opakuje, že podporuje začlenění Tchaj-wanu do Světového zdravotnického shromáždění; odsuzuje zneužívání opatření zavedených v boji proti onemocnění COVID-19 mnoha autoritářskými režimy za účelem konsolidace moci, dalšího oslabení lidských práv, boje proti opozici a občanské společnosti, podněcování k nenávistným kampaním proti menšinám, zavádění dalších opatření s cílem omezit práva a svobody svých občanů a usilovat o geopolitické výhody v zahraničí; zdůrazňuje, že základem všech reakcí na pandemii by měly zůstat mezinárodní právo v oblasti lidských práv a slib dosažení cílů udržitelného rozvoje do roku 2030; vyzývá EU, aby přispěla k politickému závazku OSN skoncovat do roku 2030 s epidemií AIDS, která zůstává hrozbou pro veřejné zdraví na celém světě; doporučuje, aby Rada nadále usilovala o větší součinnost mezi členskými státy OSN s cílem odstranit právní předpisy, politiky a postupy, které vytvářejí překážky v přístupu ke službám souvisejícím s HIV a zvyšují riziko nákazy HIV, přičemž je nutné věnovat zvláštní pozornost marginalizovaným a znevýhodněným skupinám; zdůrazňuje, že je důležité, aby EU vyzvala k posílení legislativních a regulačních rámců a k podpoře soudržnosti politik za účelem dosažení všeobecného zdravotního pojištění, a to i prostřednictvím přijímání právních předpisů a provádění politik, které zajistí lepší přístup ke zdravotnickým službám, produktům a očkovacím látkám, zejména pro nejvíce znevýhodněné osoby;

                              ac)

                              aby přihlédla ke zprávě generálního tajemníka s názvem „Sdílená odpovědnost, globální solidarita: reakce na socioekonomické dopady onemocnění COVID-19“, a trvala na tom, aby reakce vlád na pandemii COVID-19 byly účinné, inkluzivní a v plném souladu s jejich povinnostmi a závazky v oblasti lidských práv; aby vyzvala členské státy OSN, aby přijaly konkrétní opatření na ochranu dětí, jejichž znevýhodnění mohla ještě více zhoršit pandemie COVID-19; aby podporovala Ústřední fond OSN pro reakci na katastrofy, Světový potravinový program, Organizaci OSN pro uprchlíky a další orgány a programy OSN, které hrají klíčovou úlohu v humanitární reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19; aby podpořila výzvy uspořádat v roce 2021 summit OSN o mezinárodní hospodářské obnově a systémových reformách po pandemii COVID-19 jakožto důležitého fóra pro inkluzivnější prostor správy založené na právech;

                              ad)

                              aby posílila viditelnost činnosti a pomoci EU v rámci všech mnohostranných fór a na místě, a to zejména programu „tým Evropa“, který shromáždil částku 36 miliard EUR na řešení ničivých dopadů krize způsobené onemocněním COVID-19 v partnerských zemích a regionech, zejména v Africe;

                              ae)

                              aby hrála aktivní, silnou a ambiciózní vedoucí úlohu v přípravách na 26. konferenci OSN o změně klimatu (COP26), včetně hlediska lidských práv, zejména prosazováním celosvětového uznání práva na bezpečné, čisté, zdravé a udržitelné životní prostředí a podporou mandátu zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva a životní prostředí; Parlament konstatuje, že změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti patří k největším současným výzvám; podporuje iniciativu OSN pro práva v oblasti životního prostředí, která uznává, že porušování práv v oblasti životního prostředí má výrazný vliv na celou řadu lidských práv; zdůrazňuje, že biologická rozmanitost a lidská práva jsou vzájemně propojeny a vzájemně provázány; připomíná závazky států v oblasti lidských práv, pokud jde o ochranu biologické rozmanitosti, včetně zajištění přístupu k účinným opravným prostředkům v případě úbytku a zhoršování biologické rozmanitosti; Parlament v tomto ohledu vybízí EU a členské státy, aby prosazovaly uznání ekocidy jako mezinárodního zločinu podle Římského statutu Mezinárodního trestního soudu; zastává názor, že EU by měla provádět zvláštní opatření s cílem učinit odolnost středobodem úsilí o obnovu a začlenit snižování rizika katastrof do všech politik EU ve spolupráci s OSN v souladu s cíli stanovenými v sendajském rámci pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030; domnívá se, že EU by měla oživit partnerství se současnou vládou USA na podporu vytvoření „globální koalice za nulové čisté emise“ se zeměmi, které se již zavázaly k dosažení nulových emisí do roku 2050, spoluprací s dalšími zeměmi na vývoji plánů a technologií na odstraňování emisí uhlíku a prosazováním nové mezinárodní strategie na ochranu biologické rozmanitosti;

                              af)

                              aby znovu potvrdila nutnost zajistit stejnou ochranu práva a rovnost před soudy, lepší postavení a plnou a účinnou účast na rozhodovacích procesech a plnou, spravedlivou a účinnou účast na politickém, hospodářském, sociálním a kulturním životě původních obyvatel, včetně žen a dívek; aby ocenila práci zvláštního zpravodaje OSN pro práva původních obyvatel, EMRIP a UNPFII; aby vybídla státy a subjekty systému OSN, aby posílily mezinárodní spolupráci s cílem řešit znevýhodnění, s nimiž se potýkají původní obyvatelé, a aby v tomto ohledu posílily technickou spolupráci a finanční pomoc;

                              ag)

                              aby i nadále rozvíjela spolupráci týkající se kapacit v rámci systému OSN, pokud jde o prosazení účinných společných norem v nových oblastech politiky, jako je rozčleňování a ochrana údajů, náležitá péče, boj proti beztrestnosti, umělá inteligence nebo kybernetický prostor, a aby současně prosazovala poskytování náležité podpory zemím, které by chtěly rozšířit své regulační kapacity a uplatňování norem; aby vyzvala k užší koordinaci kybernetické obrany, pokud jde o pravidla, normy, společné chápání a donucovací opatření v kybernetickém prostoru; aby navrhla, že základní kameny evropské kybernetické bezpečnosti, jako je obecné nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR) a směrnice o bezpečnosti sítí a informací (NIS), mohou představovat vynikající základ, jejž mohou země případně využít v návaznosti na své regulační rámce pro ochranu údajů a kybernetickou bezpečnost prostřednictvím přístupu „bezpečnost již od návrhu“; aby uvedla, že osvědčené postupy a poznatky získané na úrovni EU lze sdílet v rámci OSN s agenturami OSN, které se věnují těmto úkolům, a také na žádost jednotlivých zemí;

                              ah)

                              aby se zabývala výzvami v oblasti předcházení nelegálním finančním tokům a boje proti nim a posílení mezinárodní spolupráce a osvědčených postupů v oblasti navracení majetku a vymáhání majetku, mimo jiné účinnějšími opatřeními k provádění stávajících závazků podle Úmluvy OSN proti korupci a Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolů k této úmluvě; aby prováděla účinná, inkluzivní a udržitelná opatření k předcházení korupci a boji proti ní v rámci Agendy 2030; aby prováděla a podporovala iniciativy zaměřené na boj proti daňovým únikům, praní peněz a korupci;

                              ai)

                              aby zvážila dodatečná opatření pro odpuštění dluhu vysoce zadluženým rozvojovým zemím s cílem vyhnout se selháním a vytvořit prostor pro investice do cílů udržitelného rozvoje, a aby v tomto smyslu podpořila výzvu generálního tajemníka OSN zavést mechanismus restrukturalizace státního dluhu v rámci dlouhodobé reakce na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 a její hospodářské dopady;

                              aj)

                              aby se zabývala otázkou migrace a nuceného vysídlování, včetně základních příčin těchto jevů, a spolupracovala na uplatňování jak globálního paktu o migraci, tak globálního paktu o uprchlících; Parlament připomíná, že lidská práva by měla zůstat ústředním prvkem globálního paktu se zvláštní pozorností věnovanou migrantům ve zranitelných situacích, jako jsou děti, nezletilé osoby a ženy; aby nadále rozvíjela toto sdílené úsilí zaměřené na zachování prostoru pro humanitární činnost a zlepšení systému humanitární reakce a zdůrazňovala důležitost dodržování práva na azyl na celém světě; aby podporovala a posilovala činnost příslušných orgánů OSN, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Agentura OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA); aby znovu potvrdila klíčovou úlohu UNRWA při poskytování humanitární a rozvojové pomoci palestinským uprchlíkům; aby apelovala na členské státy OSN, aby zachovaly a zvýšily příspěvky agentuře UNRWA, a podpořila návrh generálního komisaře UNRWA na konferenci, která by vedla k předvídatelnějšímu, udržitelnějšímu a odpovědnějšímu systému finančních toků a výdajů pro tuto agenturu v budoucnu a přijetí příslušného závazku větším počtem členských států OSN a mezinárodních dárců;

                              ak)

                              aby nadále hájila svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; aby naléhavě vyzvala k většímu úsilí při ochraně náboženských a dalších menšin; aby vyzvala k větší ochraně náboženských menšin před pronásledováním a násilím; aby vyzvala ke zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání či odpadlictví od víry a slouží jako záminka k pronásledování náboženských menšin a nevěřících; aby podporovala činnost zvláštních zpravodajů v oblasti svobody náboženského vyznání či přesvědčení;

                              al)

                              aby dále posilovala ucelenou podporu rovnosti žen a mužů a zlepšování postavení žen v souladu s Pekingskou deklarací a její akční platformou; aby vyzvala všechny členské státy OSN, aby nadále podporovaly a prováděly rezoluce Rady bezpečnosti OSN o programu pro ženy, mír a bezpečnost, které analyzují nepřiměřený dopad konfliktů na ženy a dívky a jsou vodítkem pro činnost a opatření na podporu rovnosti žen a mužů a posílení účasti žen, jejich ochrany a práv v průběhu celého cyklu konfliktu, od předcházení konfliktům až po obnovu po jejich skončení; aby v tomto ohledu věnovala zvláštní pozornost vymýcení násilí a diskriminace vůči ženám a dívkám, včetně sexuálního násilí a genderově podmíněného násilí, škodlivých praktik a domácího a rodinného násilí, a podpoře smysluplné a rovné aktivní účasti žen ve všech oblastech veřejného života a rozhodování a prosazování práv žen; aby podporovala a zintenzivnila mezinárodní úsilí prostřednictvím OSN o zajištění genderové analýzy, jakož i začlenění genderových a lidských práv do všech činností OSN; Parlament připomíná, že sexuální násilí, jako je znásilnění, je používáno jako válečná taktika a představuje válečný zločin, a vyzývá ke zlepšení ochrany žen a dívek během konfliktů, zejména pokud jde o sexuální násilí; zastává názor, že EU by měla, mimo jiné prostřednictvím dostatečného financování, široce podporovat činnost orgánu OSN pro rovnost žen a mužů, který hraje důležitou úlohu v systému OSN pro pokrok v oblasti práv žen a propojování všech příslušných zainteresovaných stran, s cílem dosáhnout politické změny a koordinovat související opatření politiky;

                              am)

                              aby přijala ambiciózní a konstruktivní úlohu v rámci mechanismu pro přezkum provádění Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a jejího protokolu o prevenci, potírání a trestání obchodování s lidmi s cílem dále posílit mezinárodní úsilí v boji proti obchodování s lidmi, včetně hlediska žen, dětí a migrantů, které jsou vystaveny zvýšenému riziku vykořisťování;

                              an)

                              aby vedla intenzivní konzultace s Parlamentem ohledně uplatňování závěrů Rady a zapojila Parlament do všech oblastí politiky, v nichž by parlamentní diplomacie mohla vést k cenné součinnosti a posílit schopnost EU jako celku oslovovat, pozitivně ovlivňovat a vést;

                              ao)

                              aby vyzvala k okamžitým krokům k řešení rostoucí lidskoprávní krize v Sin-ťiangu, přinejmenším k vyšetření nahlášeného etnického a náboženského pronásledování v tomto regionu; Parlament v této souvislosti vyzývá k vytvoření nezávislého monitorovacího mechanismu OSN pro lidská práva v Číně, který by mohl zahrnovat zvláštního zpravodaje OSN, panel odborníků na lidská práva nebo zvláštního vyslance; podporuje výzvy, aby Rada OSN pro lidská práva uspořádala zvláštní zasedání o této krizi;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komisi a pro informaci Valnému shromáždění a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů.

         (1)  Úř. věst. C 118, 8.4.2020, s. 165.

         (2)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0008.

         (3)  Úř. věst. C 433, 23.12.2019, s. 86.

         (4)  Úř. věst. C 86, 6.3.2018, s. 33.

         (5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/ docs/pressdata/EN/foraff/137584.pdf

         (6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/cs/pdf

         (7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf


title: Doporučení Rady (EU) 2022/290 ze dne 22. února 2022, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  24.2.2022

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 43/79

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2022/290
         ze dne 22. února 2022,
         kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1).

                     (2)

                     Dne 2. února 2021 Rada pozměnila doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2) s cílem aktualizovat kritéria používaná k posouzení toho, zda jsou cesty ze třetích zemí, jež nejsou nezbytně nutné, bezpečné a zda by měly být povoleny.

                     (3)

                     Touto změnou byly zavedeny mechanismy, které mají v EU zabránit šíření variant viru SARS-COV-2 vzbuzujících obavy (3).

                     (4)

                     Dne 20. května 2021 Rada pozměnila doporučení (EU) 2020/912 (4) s cílem zohlednit zavádění a pozitivní účinky očkovacích kampaní při omezování šíření viru, jakož i dále omezit zavlečení a šíření nových variant vzbuzujících zájem a obavy do EU.

                     (5)

                     Dne 14. června 2021 přijaly Parlament a Rada nařízení (EU) 2021/953 (5) a (EU) 2021/954 (6) o digitálním certifikátu EU COVID. Digitální certifikát EU COVID se ukázal být základním nástrojem, který pomáhá obnovit cestování v rámci EU.

                     (6)

                     Od přijetí nařízení (EU) 2021/953 přijala Komise několik prováděcích aktů, které stanoví, že certifikáty týkající se onemocnění COVID-19 vydané určitou třetí zemí se považují za rovnocenné certifikátům vydaným členskými státy v souladu s uvedeným nařízením. Certifikáty o očkování, o zotavení a o testu, na něž se tyto prováděcí akty vztahují, tak mohou být bezpečně a spolehlivě ověřeny. Digitální certifikát EU COVID, a zejména prováděcí rozhodnutí přijatá na tomto základě tak rovněž usnadnily bezpečné opětovné cestování ze třetích zemí do EU. (7)

                     (7)

                     Vzhledem k vývoji pandemie, včetně výskytu varianty omikron vzbuzující obavy, jakož i k rostoucí míře proočkovanosti a postupnému rušení cestovních omezení na celém světě by měl být stávající přístup stanovený v doporučení (EU) 2020/912 aktualizován, aby zohlednil zavedení digitálního certifikátu EU COVID.

                     (8)

                     Dne 22. října 2021 vyzvala Evropská rada ve svých závěrech s ohledem na vývoj epidemiologické situace k další koordinaci s cílem usnadnit volný pohyb v rámci EU a cestování do EU a k revizi obou doporučení, včetně doporučení Rady (EU) 2020/912.

                     (9)

                     Standardní doba uznávání certifikátů o očkování vydaných třetími zeměmi po dokončení základního očkování by měla být stanovena na 270 dnů. V zájmu zajištění koordinovaného přístupu by členské státy neměly uznávat certifikáty o očkování vydané po dokončení základního očkování, pokud od podání dávky, která je v něm uvedená, uplynulo více než 270 dnů. V tomto případě by členské státy měly uznávat certifikáty o očkování, z nichž vyplývá, že po dokončení základního očkování byla obdržena dodatečná dávka.

                     (10)

                     Aby se dále usnadnilo bezpečné cestování do EU, měla by být prahová hodnota pro čtrnáctidenní kumulativní míru hlášení případů COVID-19 zvýšena ze 75 na 100 na 100 000 obyvatel. Zároveň, aby se zohlednily lepší testovací schopnosti téměř dva roky po prvním výskytu viru, by měla být zvýšena požadovaná minimální týdenní míra testování z 300 na 600 testů na 100 000 obyvatel. To by mělo dále zvýšit spolehlivost údajů používaných k určení toho, do jaké míry by měly být z dané třetí země umožněny cesty, které nejsou nezbytně nutné.

                     (11)

                     Pro usnadnění cest do Unie, jež nejsou nezbytně nutné, a zvýšení předvídatelnosti pro cestující ze třetích zemí by členské státy měly nejen uznávat očkovací látky proti onemocnění COVID-19, kterým byla udělena registrace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (8), ale také ty, které dokončily proces Světové zdravotnické organizace (WHO) pro zařazení na seznam k nouzovému použití.

                     (12)

                     Kromě toho by členské státy měly jako alternativu k očkování povolit cesty, které nejsou nezbytně nutné, osobám, jež se zotavily z onemocnění COVID-19 během 180 dnů před cestou do EU a jež jsou držiteli digitálního certifikátu EU COVID nebo certifikátu, který byl uznán za jemu rovnocenný.

                     (13)

                     Aby se dále snížilo riziko přenosu viru SARS-CoV-2, mohly by členské státy také vyžadovat platný doklad o testu polymerázové řetězové reakce v reálném čase (RT-PCR) s negativním výsledkem provedeném před odjezdem, pokud cestující buď i) byl očkován látkou proti onemocnění COVID-19, která dokončila proces WHO pro zařazení na seznam k nouzovému použití, avšak není uvedena na seznamu očkovacích látek registrovaných v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004, nebo ii) se zotavil z onemocnění COVID-19 během 180 dnů před cestou do EU.

                     (13a)

                     Vzhledem k tomu, že nemusí být možné ověřit pravost, integritu a platnost certifikátů o očkování vydaných třetími zeměmi, které nepoužívají rámec pro důvěryhodnost digitálního certifikátu EU COVID nebo certifikátu o očkování, který byl uznán za jemu rovnocenný, mohly by členské státy rovněž požadovat platný doklad o negativním testu RT-PCR provedeném před odjezdem, pokud je cestující plně očkován očkovací látkou proti onemocnění COVID-19, které byla udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, ale není držitelem digitálního certifikátu EU COVID nebo certifikátu, který byl uznán za jemu rovnocenný.

                     (14)

                     Děti starší 6 let a mladší 18 let by měly mít možnost cestovat pod podmínkou, že byly před odjezdem podrobeny testu RT-PCR s negativním výsledkem. V těchto případech by členské státy mohly vyžadovat podstoupení dalšího testu po příjezdu, karanténu nebo samoizolaci. Pokud mají děti starší 6 let a mladší 18 let platný doklad o očkování proti onemocnění COVID-19 vydaný na základě očkovací látky proti tomuto onemocnění registrované v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004, neměl by být žádný test vyžadován. Na děti mladší 6 let, které cestují s dospělou osobou, by se dodatečné požadavky vztahovat neměly.

                     (14a)

                     Členské státy by mohly povolit cesty, které nejsou nezbytně nutné, osobám, u nichž je uznané očkování proti onemocnění COVID-19 z lékařského hlediska kontraindikováno, pokud tyto osoby předložily nezbytnou dokumentaci a před odjezdem podstoupily test RT-PCR s negativním výsledkem.

                     (15)

                     S ohledem na rostoucí míru proočkovanosti na celém světě je vhodné začít uvažovat o postupném přechodu od současného hybridního přístupu založeného na zemi/osobě k přístupu založenému čistě na osobách a založit zrušení cestovních omezení pouze na statusu očkování nebo funkci/potřebě, kterou cestující plní. V současné době však stále existují třetí země s omezeným přístupem k očkovacím látkám nebo s nízkou mírou proočkovanosti. S cílem poskytnout třetím zemím čas na zvýšení proočkovanosti, včetně podání posilovacích dávek v zájmu zajištění platnosti certifikátů o očkování, a na základě předchozího obecného posouzení situace v oblasti očkování ve třetích zemích podle údajů poskytnutých mimo jiné delegacemi EU, a to do 30. dubna 2022, by proto Komise měla doporučení přezkoumat s cílem zrušit přílohu I s ohledem na rostoucí míru proočkovanosti na celém světě. Komise by měla podat zprávu Radě a případně by jí mohla předložit návrh na zrušení přílohy I.

                     (16)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, mělo by se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou rozhodnout, zda je provede.

                     (17)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (9); Irsko se tudíž nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (18)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (11).

                     (19)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (12), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (13).

                     (20)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (14), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2011/350/EU (15).

                     (21)

                     Právním statusem tohoto doporučení, jak je uveden v 15. až 19. bodě odůvodnění, není dotčena potřeba, aby všechny členské státy v zájmu řádného fungování schengenského prostoru koordinovaně rozhodly o zrušení omezení cest do Unie, jež nejsou nezbytně nutné,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení (EU) 2020/912 se mění takto:

                     1)

                     Od 1. března 2022 se v bodě 2 druhém pododstavci číslo „75“ nahrazuje číslem „100“ a číslo „300“ se nahrazuje číslem „600“.

                     2)

                     Od 1. března 2022 se v bodě 6a první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
                     „Aniž je dotčen bod 6 písm. a) a b), pokud členské státy uznávají doklad o očkování za účelem upuštění od cestovních omezení s cílem omezit šíření onemocnění COVID-19, měly by v zásadě zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o ty cestující, kteří nejpozději 14 dnů před vstupem do prostoru EU+ obdrželi poslední doporučenou dávku jedné z očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 registrovaných v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004 (*1), pokud od podání dávky uvedené v certifikátu o očkování pro dokončení základního očkování uplynulo méně než 270 dnů nebo byla po dokončení základního očkování obdržena dodatečná dávka.
                     Členské státy by rovněž měly v zásadě zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o ty cestující, kteří nejpozději 14 dnů před vstupem do prostoru EU+ obdrželi poslední doporučenou dávku jedné z očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jež dokončila proces WHO pro zařazení na seznam k nouzovému použití, pokud od podání dávky uvedené v certifikátu o očkování pro dokončení základního očkování uplynulo méně než 270 dnů nebo byla po dokončení základního očkování obdržena dodatečná dávka.
                     Členské státy by měly rovněž zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o ty cestující, kteří se z onemocnění COVID-19 zotavili během 180 dnů před cestou do EU.
                     Za tímto účelem by cestující, kteří chtějí podniknout cestu do členského státu, jež není nezbytně nutná, měli disponovat:

                                 a)

                                 buď platným dokladem o očkování proti onemocnění COVID-19 vydaným na základě očkovací látky proti onemocnění COVID-19 registrované v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004,

                                 b)

                                 nebo platným dokladem o očkování proti onemocnění COVID-19 vydaným na základě očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jež dokončily proces WHO pro zařazení na seznam k nouzovému použití, ale nejsou uvedeny na seznamu očkovacích látek registrovaných v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004,

                                 c)

                                 nebo platným dokladem o zotavení.

                           U cestujících, kteří spadají pod písmena b) a c) výše, by mohl členský stát rovněž požadovat platný doklad o testu polymerázové řetězové reakce v reálném čase (RT-PCR) s negativním výsledkem, který byl proveden provedený nejdříve 72 hodin před odjezdem. V případě cestujících spadajících pod písmeno b) by členské státy mohly uplatnit další zdravotní opatření, jako je izolace, karanténa nebo očkování očkovací látkou registrovanou v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004.
                     Kromě digitálních certifikátů EU COVID by členské státy měly uznávat tyto doklady o očkování nebo zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, pokud odpovídají certifikátům, které byly uznány jako rovnocenné certifikátům vydaným v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (*2) v prováděcím aktu přijatém Komisí podle článku 8 uvedeného nařízení.
                     Pokud nebyl žádný takový akt týkající se certifikátů vydaných třetí zemí přijat, mohly by členské státy v souladu s vnitrostátním právem uznat doklad o testu nebo o očkování vydaný třetí zemí s přihlédnutím k tomu, že je třeba, aby byly členské státy schopny ověřit pravost, platnost a integritu certifikátu a to, zda obsahuje všechny příslušné údaje, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2021/953.
                     V takovém případě by mohly vyžadovat platný doklad o negativním testu RT-PCR provedeném před odjezdem u cestujících, kteří jsou plně očkováni očkovací látkou proti onemocnění COVID-19, jíž byla udělena registrace podle nařízení (ES) č. 726/2004, ale nejsou držiteli digitálního certifikátu EU COVID nebo certifikátu, který byl uznán za jemu rovnocenný.
                     Pokud se na ně nevztahují ustanovení uvedená výše, děti starší 6 let a mladší 18 let by mělo být rovněž povoleno podniknout cestu do členského státu, jež není nezbytně nutná, pokud mají platný doklad o testu polymerázové řetězové reakce v reálném čase (RT-PCR) s negativním výsledkem provedeném nejdříve 72 hodin před odjezdem. V těchto případech by členské státy mohly vyžadovat podstoupení dalšího testu po příjezdu, jakož i karanténu nebo samoizolaci. Na děti mladší 6 let, které cestují s dospělou osobou, by se dodatečné požadavky vztahovat neměly.

                        (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1)."

                        (*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1).“"

                     3)

                     Vkládá se nový bod 12:

                                 „12.

                                 Do 30. dubna 2022 by Komise měla doporučení přezkoumat s cílem zrušit přílohu I s ohledem na rostoucí míru proočkovanosti na celém světě.
                                 Komise by měla podat zprávu Radě a případně jí předložit návrh na zrušení přílohy I.“

            V Bruselu dne 22. února 2022.

                  Za Radu

                  předseda

               C. BEAUNE

            (1)  Doporučení Rady (EU) 2020/912 ze dne 30. června 2020 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (Úř. věst. L 208I, 1.7.2020, s. 1).

            (2)  Doporučení Rady (EU) 2021/132 ze dne 2. února 2021, kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (Úř. věst. L 41, 4.2.2021, s. 1).

            (3)  Součástí „prostoru EU+“ jsou všechny členské státy Schengenu (včetně Bulharska, Chorvatska, Kypru a Rumunska), jakož i čtyři státy k Schengenu přidružené. Patří sem rovněž Irsko, pokud se rozhodne postupovat stejně.

            (4)  Doporučení Rady (EU) 2021/816 ze dne 20. května 2021, kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (Úř. věst. L 182, 21.5.2021, s. 1).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1).

            (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/954 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí s oprávněným pobytem nebo bydlištěm na území členských států během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 24).

            (7)  Aktualizovaný seznam rozhodnutí o rovnocennosti je zveřejněn na této internetové stránce:
         https://ec.europa.eu/info/publications/commission-implementing-decisions-eu-equivalence-covid-19-certificates-issued-non-eu-countries_en

            (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Unie pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).

            (9)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (10)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (11)  Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).

            (12)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (13)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (14)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (15)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Doporučení Evropské Centrální Banky ze dne 17. února 2022 Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank of Greece (ECB/2022/3) 2022/C 102/01

text:
               2.3.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 102/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 17. února 2022
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank of Greece
      (ECB/2022/3)
      (2022/C 102/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Bank of Greece, společnosti Deloitte Certified Public Accountants S.A., skončí po provedení auditu za účetní rok 2021. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2022.

                  (3)

                  Bank of Greece vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2022 až 2026 společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. s možností prodloužení mandátu na účetní roky 2027 až 2028,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. byla jmenována externím auditorem Bank of Greece pro účetní roky 2022 až 2026 s možností prodloužení mandátu na účetní roky 2027 až 2028.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. února 2022.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE