title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Španělska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/33

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Španělska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/09)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Španělsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 22. února 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise španělský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Španělsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Španělsku (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V rámci těchto rozměrů a mezi nimi existuje široká shoda ohledně cílů, zejména pokud jde o snižování emisí uhlíku a energetickou účinnost. V konečném plánu by mělo Španělsko rovněž popsat vzájemné vazby mezi plánovanými politikami a opatřeními, a kde je to možné, je více kvantifikovat. Důraz by mohl být kladen na součinnost mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ tím, že bude vysvětleno, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby. Důležitými prvky, kterými je třeba se v konečném plánu zabývat, jsou rovněž interakce plánovaných politik souvisejících s postupným vyřazováním uhelných elektráren a jaderných elektráren z provozu, včetně strategie využívání stávajících španělských zařízení jaderného palivového cyklu, dopadu klimatických změn na dodávky energie a dopadu zvýšené penetrace energie z obnovitelných zdrojů na vnitřní trh. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a vhodně by je propojila s podnikatelskou a průmyslovou politikou. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Španělsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Španělska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE ŠPANĚLSKU:

                  1.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí ve výši 42 % podílu energie z obnovitelných zdrojů na rok 2030 jakožto příspěvku Španělska k cíli Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím podrobných a kvantifikovaných politik a opatření, které jsou v souladu s povinnostmi požadovanými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a umožňují včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Uvést orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Poskytnout další podrobnosti o opatřeních ke snížení administrativní zátěže a o rámci umožňujícím samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Dále se věnovat otázce, jak dále rozvíjet stávající opatření, aby se naplnily jejich ambice na dosažení očekávaných úspor energie. Tato opatření budou muset přinést větší úspory energie ve srovnání se současnými výsledky a výzvy spojené s těmito vyššími nároky bude třeba řádně zohlednit.

                  3.

                  Dále rozvíjet opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti v oblasti diverzifikace a snižování energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu, jakož i informací týkajících se vyřazování jaderných zařízení z provozu.

                  4.

                  Definovat výhledové cíle a cíle týkající se integrace trhu, zejména opatření k řešení předvídatelného vývoje tarifních deficitů v odvětví elektřiny a plynu a možný dopad navrhovaných opatření. Předložit strategii a časový plán, jak pokročit směrem k plně tržním cenám.

                  5.

                  Dále vyjasnit vnitrostátní cíle a cíle týkající se financování v oblasti výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti, konkrétně v souvislosti s energetickou unií, jichž má být dosaženo do roku 2030, tak aby tyto cíle byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory plnění cílů v ostatních rozměrech konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Posílit stávající dobrou regionální spolupráci s Francií a Portugalskem s cílem řešit zejména oblasti vnitřního trhu s energií a energetické bezpečnosti, zejména přeshraniční a meziregionální propojení. Zvážit posílení opatření týkajících se regionální spolupráce v oblastech energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Konkrétně by se měl plán zabývat dopady na uhelné regiony a regiony s vysokými emisemi uhlíku a integrovat vnitrostátní strategii transformace energetiky. Zahrnout zvláštní posouzení otázek energetické chudoby spolu s veškerými souvisejícími cíli nebo specifickými politikami nebo opatřeními, jak to vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM(2019) 509 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Francie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/36

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Francie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/10)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Francie předložila svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 15. února 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise francouzský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Francii pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Francii (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném plánu by Francie měla zohlednit interakce mezi jednotlivými rozměry. Například opatření zaměřená na zvýšení energetické účinnosti nebo větší rozšíření elektrických vozidel posílí bezpečnost dodávek energie díky tomu, že se sníží potřeba dovozu ropy a zemního plynu. Návrh integrovaného plánu v oblasti energetiky a klimatu uznává, že energetická účinnost je první zásadou, kterou se řídí úsilí o energetickou transformaci. Jsou přítomny některé negativní interakce mezi politikami a opatřeními v rámci jednoho rozměru a cíli v rámci jiného rozměru. Je nutné provést důkladnou analýzu vývoje špičkového zatížení v období let 2021 až 2030, jakož i přesné posouzení energetické bezpečnosti a propojení, a v souladu s tím stanovit cíle. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie. Konečný plán by mohl obsahovat více informací o tom, jak by rizika spojená se změnou klimatu mohla ovlivnit dodávky energie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označila by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Francii vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Francie v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE FRANCII:

                  1.

                  Podstatně zvýšit míru svých ambicí pro rok 2030 na nejméně 33 % podíl energie z obnovitelných zdrojů jakožto příspěvek Francie k dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zintenzivnit úsilí nutné pro společné dosažení tohoto cíle. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zajistit, aby byl cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 uvedený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) zcela splněn a zachován jako výchozí stav počínaje rokem 2021 a vysvětlit, jakým způsobem toho Francie hodlá dosáhnout. Sladit cíle uvedené v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pro podíl energie z obnovitelných zdrojů v odvětví vytápění a chlazení a v odvětví dopravy s orientačním cílem uvedeným v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001, respektive s cílem pro dopravu uvedeným v článku 25 téže směrnice.

                  2.

                  Přezkoumat úsilí směřující ke snížení primární spotřeby energie s cílem přispět k dosažení společného cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. V případě konečné spotřeby energie je míra ambicí Francie dostatečná. Uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu podrobnosti o očekávaných dopadech plánovaných politik a opatření, aby bylo zajištěno, že rozsah jejich provedení bude dostatečný pro dosažení nezbytného snížení spotřeby energie.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu, jakož i informace o plánované kapacitě pro výrobu jaderné energie.

                  4.

                  Definovat perspektivní cíle a úkoly v souvislosti s integrací trhu, zejména opatření pro rozvoj konkurenceschopnějších velkoobchodních trhů, včetně směřování k plně tržním cenám.

                  5.

                  Dále kvantifikovat vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Zintenzivnit současnou dobrou regionální spolupráci se Španělskem, Portugalskem a zeměmi Pentalaterálního energetického fóra (10). Regionální výměny by se měly zaměřovat na vnitřní trh s energií a energetickou bezpečnost. Pokračovat ve spolupráci s Portugalskem a Španělskem, zejména na přeshraničních a nadregionálních energetických propojovacích vedeních. Zvážit posílení opatření týkajících se regionální spolupráce v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Rovněž zvážit zintenzivnění regionální spolupráce v nových oblastech, jako je posuzování regionální kapacity pro výrobu energie a výzkum a inovace u technologií společného zájmu s dalšími členskými státy.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Dále rozpracovat opatření řešící otázky energetické chudoby, mimo jiné posouzením počtu a typu domácností v situaci energetické chudoby, aby bylo možné posoudit potřebu stanovení orientačního cíle pro snížení energetické chudoby, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

         (10)  Belgie, Francie, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Rakousko a Švýcarsko.


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Chorvatska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/40

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Chorvatska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/11)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Chorvatsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 28. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise chorvatský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) se zveřejňuje spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Chorvatsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Chorvatsko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise, který se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném plánu by měla být zohledněna soudržnost mezi různými rozměry. Například plány Chorvatska na posílení energetické bezpečnosti prozkoumáním možnosti zvýšit produkci domácích zdrojů uhlovodíků by měly být posuzovány v porovnání s dosažením cílů týkajících se rozměru snižování emisí uhlíku a zásady „energetická účinnost v první řadě“. Cíle v rozměru výzkum, inovace a konkurenceschopnost musí podpořit úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie. Dalšími příklady jsou dopady zvýšeného využívání bioenergie na započítané emise a jejich pohlcení v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví a dopady rizik spojených se změnou klimatu na energetickou bezpečnost.

                  (14)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu by bylo vhodné podrobněji popsat aspekty týkající se konkurenceschopnosti se zahrnutím zejména odvětví nízkouhlíkových technologií, včetně snižování emisí uhlíku v průmyslových odvětvích náročných na energii a s vysokými emisemi uhlíku. Na tomto základě by bylo vhodné stanovit měřitelné cíle do budoucna definované spolu s politikami a opatřeními k jejich dosažení a vhodně je propojit s podnikovou a průmyslovou politikou. Kromě toho by se měl plán více zaměřit na interakci s oběhovým hospodářstvím s důrazem na její přínosy, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Chorvatsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Chorvatska v oblasti energetiky a klimatu, které se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE CHORVATSKU:

                  1.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí ve výši 36,4 % podílu energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 jako příspěvku Chorvatska k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030 podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatřeními, které jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo umožněno včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Zvýšit úroveň ambicí v oblasti vytápění a chlazení, aby byl splněn orientační cíl uvedený v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001, a zvýšit úroveň ambicí, aby byl splněn cíl v odvětví dopravy uvedený v článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Poskytnout další podrobnosti a zavést opatření ohledně rámců umožňujících samospotřebu a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Zvýšit ambice, pokud jde o snížení jak konečné spotřeby energie, tak spotřeby primární energie s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Toto úsilí podpořit politikami a opatřeními, které by do roku 2030 přinesly další úspory energie. Podpořit navrhované politiky a opatření prostřednictvím posouzení dopadů, které odhadne očekávané úspory, a poskytnout realistický časový rámec pro provádění stanovených opatření.

                  3.

                  Definovat perspektivní a měřitelné cíle v souvislosti s integrací trhu, zejména opatření k rozvoji likvidních a konkurenceschopných velkoobchodních a maloobchodních trhů prostřednictvím podpory vnitrostátní hospodářské soutěže, dosažení pokroku na cestě k plně tržním cenám a odstranění překážek pro přeshraniční obchod.

                  4.

                  Dále rozpracovat vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  5.

                  Pokračovat v regionální spolupráci v souvislosti s vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu v rámci skupiny na vysoké úrovni pro propojení energetiky střední a jihovýchodní Evropy (CESEC). Ta by se mohla zaměřit zejména na otázky, jako je další integrace vnitřního trhu s energií, posuzování přiměřenosti systému, spravedlivá transformace, snižování emisí uhlíku a zavádění obnovitelných zdrojů energie. Prozkoumat přeshraniční potenciál a makroregionální aspekty koordinované politiky v oblasti energetiky a klimatu, zejména v jadranském regionu, s cílem snížit uhlíkovou stopu regionu a zavést ekosystémový přístup.

                  6.

                  Rozšířit analýzu investičních nákladů a zdrojů, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni, jež je v současné době provedena pro některá opatření v oblasti dopravy a energetické účinnosti, na obecný přehled investičních potřeb pro modernizaci hospodářství prostřednictvím dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu. Zvážit rovněž nákladově efektivní převody do jiných členských států podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9) jako zdroje financování.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou v oblasti kvality ovzduší a emisí do ovzduší o další kvantitativní informace, alespoň se zahrnutím požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením dalších podrobností o dopadech plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti. Dále rozpracovat koncepci pro řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné posouzením počtu a druhu domácností trpících energetickou chudobou, aby bylo možné posoudit potřebu pro orientační cíl snížení energetické chudoby, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Itálie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/44

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Itálie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/12)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Itálie předložila svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 8. ledna 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise italský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Itálii pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Itálii (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Ve svém konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu by Itálie měla vycházet z pozitivních propojení mezi plánovanými politikami a opatřeními, na která upozornil návrh plánu, a měla by se dále zabývat náročnějšími propojeními, zejména mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu. Více podrobností je třeba k následujícím otázkám: i) následky postupného vyřazení uhelných elektráren a očekávaný vývoj role zemního plynu ve skladbě zdrojů energie, ii) jak dosáhnout značného rozšíření obnovitelných zdrojů energie, iii) dopady italského kapacitního mechanismu na ceny pro spotřebitele energie a iv) očekávaný vývoj dotací na fosilní paliva. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí rovněž podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospělo zvýraznění oblastí konkurenčních výhod i možných problémů odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, včetně nasazení technologií pro dekarbonizaci průmyslových odvětví s vysokou energetickou a uhlíkovou náročností. Přínosné by byly měřitelné cíle pro budoucnost definované na uvedeném základě, spolu s politikami a opatřeními pro jejich dosažení, s označením vhodných vazeb na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Konečnému integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by také mohlo prospět další rozpracování úspor emisí skleníkových plynů dosažených z činností spojených s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Itálii vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Itálie v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE ITÁLII:

                  1.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí v podobě italského 30 % podílu energie z obnovitelných zdrojů v roce 2030 jakožto příspěvek k dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, a to podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatřeními v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zvýšit míru ambicí pro obnovitelné zdroje v odvětví vytápění a chlazení za účelem dosažení orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001. Předložit opatření za účelem dosažení cíle pro dopravu uvedeného v článku 25 směrnice 2018/2001. Snížit složitost a regulační nejistotu a uvést další podrobnosti o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Pokud jde o energetickou účinnost, zajistit, aby hlavní nástroje politiky popsané v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu v období let 2021–2030 stále zajišťovaly náležité úspory. Plánované aktualizace a zlepšení stávajících režimů podpory adekvátně zohlednit v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu a v následujících zprávách o pokroku. Výrazně je rozšířit, aby bylo možné dosáhnout uvedených cílů v oblasti úspor energie. Vzhledem k jejich značnému nevyužitému potenciálu pokračovat v posilování opatření v oblasti energetické účinnosti u budov (nových i stávajících veřejných i soukromých budov) a v dopravě.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu. Při posuzování přiměřenosti zdrojů v odvětví elektrické energie zohlednit regionální kontext a skutečný potenciál propojovacího vedení a kapacity pro výrobu energie v sousedních zemích. Vyjasnit, do jaké míry je rozvoj očekávaný v odvětví zemního plynu slučitelný s oznámenými cíli ohledně snižování emisí uhlíku a zamýšleným postupným vyřazením uhelných elektráren.

                  4.

                  Stanovit jasné cíle, milníky a časové harmonogramy pro dosažení zamýšlených reforem na trzích s energií, zejména na velkoobchodních trzích se zemním plynem a ve fungování maloobchodních trhů s elektřinou i zemním plynem.

                  5.

                  Objasnit vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od roku 2021 do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Za účelem dokončení integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu vést konzultace se sousedními zeměmi a v rámci skupiny na vysoké úrovni pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC). Dále zkoumat přeshraniční potenciál a makroregionální aspekty koordinované politiky v oblasti energetiky a klimatu, zejména v jadranském regionu za účelem snížení jeho uhlíkové stopy a provádění ekosystémového přístupu, a dále využívat potenciál hlubší spolupráce ve Středomoří.

                  7.

                  Uvést opatření a plány přijaté k postupnému zrušení dotací v energetice, zejména na fosilní paliva.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, včetně kvantitativní perspektivy.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost a na distribuci příjmů u plánovaných cílů, politik a opatření, mimo jiné pro uhlíkově náročné a průmyslové regiony. Doplnit opatření řešící otázky energetické chudoby zahrnutím specifických měřitelných cílů a podrobností o finančních zdrojích pro provedení popsaných politik, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Kypru v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/48

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Kypru v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/13)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Kypr předložil svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 29. ledna 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise kyperský návrh vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Kypru pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Kypr (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise, který se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  I když se politiky a opatření popsané v návrhu plánu zdají být mezi jednotlivými rozměry do značné míry konzistentní, Kypr by měl v konečném plánu více rozvést své hodnocení vzájemných vazeb mezi politikami a opatřeními. Kypr by měl rovněž poskytnout více informací o synergiích mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetická bezpečnost a vnitřní trh, jakož i o zásadě „energetická účinnost v první řadě“. Analýza by mohla zahrnovat kvantitativní odhady a měla by se také týkat možných negativních interakcí mezi politikami a opatřeními a způsobu, jakým Kypr hodlá tyto interakce řešit. Posouzení politických interakcí a průřezových dopadů by mohlo být rovněž užitečné pro jednotlivé politiky a opatření nebo skupiny politik a opatření s rozsáhlým dopadem nejen na energetický systém Kypru. To zahrnuje politiky týkající se úplného zavedení konkurenceschopného trhu s elektřinou, zavedení zemního plynu nebo propojení izolované elektrické soustavy Kypru. Cíle v rozměru výzkum, inovace a konkurenceschopnost musí podpořit úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by mohl být doplněn komplexnějšími opatřeními s cílem využít potenciál interakcí s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Kypr vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Kypru v oblasti energetiky a klimatu, které se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE KYPRU:

                  1.

                  Objasnit, jak hodlá dosáhnout svého cíle v oblasti emisí skleníkových plynů do roku 2030 ve výši –24 % oproti roku 2005 v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, zvážením dalších nákladově efektivních politik v období 2021–2030 a zamýšleným využitím flexibility mezi sdílením úsilí a započítaným využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictví. Zvláštní pozornost by se mohla věnovat dopravě.

                  2.

                  Po řádném zvážení příslušných okolností a vnitrostátních závazků výrazně zvýšit úroveň ambicí pro rok 2030 u podílu energie z obnovitelných zdrojů nejméně na 23 % jako příspěvek Kypru k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030 podle vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvést orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, vzhledem k tomu, že je nutno zvýšit úsilí, aby byl tento cíl společně dosažen. Navrhnout podrobné a kvantifikované politiky a opatření, jež jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a umožňují včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Zvýšit úroveň ambicí v oblasti vytápění a chlazení a v odvětví dopravy, aby byl splněn orientační cíl uvedený v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíl v odvětví dopravy uvedený v článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Poskytnout další podrobnosti a zavést opatření ohledně rámců umožňujících samospotřebu a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Významně zvýšit ambice, pokud jde o snížení jak konečné spotřeby energie, tak spotřeby primární energie v roce 2030 s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Dokončit odhady a scénáře, které umožní posoudit očekávané dopady nových plánovaných politik, opatření a programů týkajících se spotřeby primární energie a konečné spotřeby energie v každém odvětví alespoň do roku 2040, včetně roku 2030 a orientační trajektorie od roku 2021. Posílit zaměření na energetickou účinnost v odvětví dopravy zvýšením rozsahu opatření souvisejících s tímto specifickým odvětvím vzhledem k tomu, že by představovalo polovinu energie spotřebované v zemi v roce 2030.

                  4.

                  Definovat výhledové cíle a úkoly týkající se integrace trhu, zejména opatření pro odvětví zemního plynu, s ohledem na plány na dosažení dodávek zemního plynu na svém území v blízké budoucnosti. Jasně a důsledně prezentovat současný stav, pokud jde o organizaci trhů s elektřinou s úkoly a cíli popsanými v rozměru vnitřní trh.

                  5.

                  Dále propracovat vnitrostátní cíle a úkoly v oblasti financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, konkrétně související s energetickou unií, jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory realizace úkolů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Zintenzivnit stávající dohody o regionální spolupráci se sousedním Řeckem i dalšími členskými státy, včetně rozměrů vnitřní trh, energetická bezpečnost a výzkum, inovace a konkurenceschopnost. V souvislosti s iniciativou „Čistá energie pro ostrovy EU“ případně posílit spolupráci s členskými státy a ostrovními regiony, které při energetické transformaci mají podobné zeměpisné, klimatické a infrastrukturní problémy a příležitosti.

                  7.

                  Zahrnout komplexní oddíl, který by identifikoval všechny investiční potřeby rozdělené podle rozměrů a dílčích rozměrů, spolu s jasným popisem metodiky použité pro odhad a s uvedením pravděpodobných vnitrostátních, regionálních a unijních zdrojů jejich financování.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést a kvantifikovat dopady na znečištění ovzduší pro různé scénáře, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením dalších podrobností o dopadech plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti. Dále rozvíjet koncepci pro řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné doplněním úvah o tom, jaké očekávané dopady budou mít navrhované politiky a opatření ve všech rozměrech na úroveň energetické chudoby, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1012 final.

         (5)  COM(2019) 513 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Lotyšska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/52

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Lotyšska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/14)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Lotyšsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 28. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise lotyšský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Lotyšsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Lotyšsko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu by mělo Lotyšsko vzít v úvahu propojení mezi politikami, především synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí, jak energetická účinnost přispívá k 1) nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, 2) bezpečnosti dodávek energie a 3) ke snížení energetické chudoby. Dalším propojením, jímž by se měl plán zabývat, je využití biomasy pro energetické účely a dopad na započtené emise a pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí rovněž podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie. Stejně tak by měly být řešeny dopady změny klimatu na odvětví energetiky.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označila by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím a zdůraznění jeho potenciálu pro úspory emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Lotyšsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Lotyšska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE LOTYŠSKU:

                  1.

                  Dále rozpracovat strategii pro dosažení svého cíle pro emise skleníkových plynů pro rok 2030 v hodnotě –6 % ve srovnání s rokem 2005 v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi. To zahrnuje další definování nezbytných kroků pro provádění popsaných politik a analýzu úlohy využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví na základě pravidel započítávání podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (8).

                  2.

                  Podstatně zvýšit míru svých ambicí pro rok 2030 na nejméně 50 % podíl energie z obnovitelných zdrojů jakožto příspěvek Lotyšska k dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zvýšit úsilí nutné pro společné dosažení tohoto cíle. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (9) a umožnit včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Zajistit, aby byl cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 uvedený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (10) zcela splněn a zachován jako výchozí stav počínaje rokem 2021 a vysvětlit, jakým způsobem toho Lotyšsko hodlá dosáhnout. Předložit podrobná opatření pro splnění orientačního cíle v odvětví vytápění a chlazení uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíle pro dopravu uvedeného v článku 25 téže směrnice. Uvést více podrobností o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Zvýšit míru ambicí, zejména směřujících ke snížení primární spotřeby energie, a podpořit je politikami a opatřeními, které by zajistily dosažení dalších úspor energie s ohledem na potřebu dosáhnout cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Podrobněji popsat plánované politiky, zejména v odvětví stavebnictví a dopravy, jakož i konkrétní odhady úspor energie dosažených díky stávajícím a plánovaným opatřením politiky do roku 2030 a harmonogramy souvisejících investic.

                  4.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a posouzení toho, jak navrhované politiky a opatření dosáhnou cíle snížení energetické závislosti. Při posuzování přiměřenosti zdrojů v odvětví elektrické energie vzít v úvahu regionální kontext.

                  5.

                  Definovat perspektivní cíle a úkoly v souvislosti s integrací trhu, zejména opatření pro rozvoj konkurenceschopnějších velkoobchodních i maloobchodních trhů.

                  6.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od roku 2020 do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  7.

                  Zintenzivnit dobrou regionální spolupráci mezi pobaltskými státy (Estonsko, Lotyšsko a Litva) a rozšířit ji do nových oblastí, včetně geografického rozšíření do severských zemí (Dánsko, Finsko, Island, Norsko a Švédsko). Regionální výměny by se měly zaměřovat na vnitřní trh s energií a energetickou bezpečnost, a to s ohledem na změny v elektroenergetických soustavách umožňující vyšší podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů, v jejichž důsledku se zvýší dovoz a vývoz elektřiny, jakož i potřeba flexibility systému, a na snížení emisí uhlíku v odvětví dopravy a regionální výzkumnou spolupráci.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést dopady na znečištění ovzduší v případě různých scénářů, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Uvést posouzení situace ohledně energetické chudoby a cíle pro její snížení a/nebo omezení, spolu s politikami a opatřeními, jež požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM(2019) 514 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).