               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 523 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku
                  3
                za rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Rumunsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Důvodem zranitelnosti je zejména snižující se nákladová konkurenceschopnost a zvyšující se schodek běžného účtu v kontextu expanzivní fiskální politiky a nepředvídatelného podnikatelského prostředí.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení předestřela Radě svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Rumunsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč rumunskými regiony, a to kvůli významným rozdílům v oblasti investic a produktivity práce, jakož i z důvodu rozdílných modelů specializace. To s sebou nese značné riziko prohloubení rozdílů mezi rumunskými regiony, čímž se zvrátí v současnosti pozorovaný trend stírání rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země a mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 8. května 2020 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 14. května 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Rumunsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)Dne 3. dubna 2020 Rada rozhodla, že Rumunsko vykazovalo nadměrný schodek, neboť v roce 2019 nesplnilo kritérium schodku. Uvedené rozhodnutí vycházelo z aktualizovaných fiskálních cílů vlády, které zohlednily údaje o dosavadním plnění rozpočtu od začátku roku. Výsledný schodek veřejných financí v roce 2019 ve výši 4,3 % HDP nesplnění kritéria schodku potvrdil. Nesplnění kritéria schodku bylo výsledkem trvalého nárůstu fiskální nerovnováhy způsobeného expanzivní fiskální politikou prováděnou od roku 2016, během období silného hospodářského růstu. Kvůli systematickým a opakovaným odchylkám od vnitrostátních fiskálních pravidel, ke kterým během tohoto období docházelo, uvedená pravidla do značné míry pozbyla účinnosti. Rumunsko navíc opakovaně nepřijalo účinná opatření v návaznosti na doporučení Rady, která mu byla adresována v souvislosti s postupem při závažné odchylce. Dne 3. dubna 2020 Rada rovněž vydala doporučení k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku nejpozději do roku 2022.

               (13)Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Rumunska byla v důsledku vysokých rozpočtových schodků a předpokládaného významného nárůstu nákladů souvisejících se stárnutím populace, zejména důchodů, ohrožena již před rozšířením nákazy COVID-19. Starobní důchody byly od září 2019 navýšeny o 15 % a na základě nového důchodového zákona, který byl přijat v létě 2019, mají v září 2020 vzrůst o 40 % a v září 2021 pak být dále navýšeny. Výdaje na důchody by tak v období 2020–2022 měly výrazně vzrůst. Dopady pandemie COVID-19 na hospodářskou činnost a fiskální úsilí nezbytné k jejich zmírnění dále zvyšují rizika související s udržitelností veřejných financí. V důsledku rozhodnutí, která Rumunsko v oblasti fiskální politiky v minulosti učinilo, má tato země pro řešení dopadů rozšíření onemocnění COVID-19 jen malou fiskální rezervu.

               (14)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 Rumunsko plánuje, že se celkové saldo veřejných financí zhorší ze schodku ve výši 4,3 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 6,7 % HDP v roce 2020, zatímco poměr dluhu k HDP se zvýší z 35,2 % v roce 2019 na 40,9 % v roce 2020. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce kromě toho ovlivňují rizika specifická pro danou zemi, konkrétně to, že některé příjmy zřejmě nejsou odhadnuty v souladu s podkladovými makroekonomickými projekcemi, zatímco omezení některých výdajových položek je zřejmě založeno na opatřeních fiskální konsolidace, která nejsou v programu specifikována.

               (15)Rumunsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a podnikům. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahují tato rozpočtová opatření výše 1,2 % HDP. Součástí těchto opatření jsou dávky v nezaměstnanosti z provozních důvodů pro zaměstnance a podobné dávky pro ostatní kategorie pracovníků, výdaje na zdravotnické vybavení a jiné výdaje na podporu boje proti onemocnění COVID-19 a prémie pro zaměstnance ve zdravotnictví pečující o pacienty s onemocněním COVID-19. Vláda navíc oznámila opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Tato opatření zahrnují odklady daní, urychlení vrácení DPH, úvěrové záruky pro malé a střední podniky, dočasné moratorium na splácení úvěrů pro domácnosti a malé a střední podniky a odložení plateb nájmů a účtů za služby pro malé a střední podniky. Opatření přijatá rumunskou vládou jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na rozšíření onemocnění COVID-19.

               (16)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že saldo veřejných financí Rumunska dosáhne v roce 2020 výše −9,2 % HDP a v roce 2021 výše −11,4 % HDP. Poměr dluhu k HDP podle prognózy Komise v roce 2020 dosáhne 46,2 %.

               (17)Rumunsko dne 16. března 2020 vyhlásilo nouzový stav. Od 25. března 2020 musely zavřít školy a obchody, s výjimkou obchodů prodávajících produkty základní potřeby, a začala platit omezení překročení hranic. Pohyb ve veřejných prostorách byl povolen jen v omezených případech, přičemž pro osoby starší 65 let platila přísnější opatření. Rumunsko rovněž zavedlo zákaz cestování do některých zemí a na několik měst uvalilo striktní karanténu. Tato situace výrazně zasáhla výrobní odvětví hospodářství, neboť opatření omezující volný pohyb osob měla závažný negativní dopad na hospodářskou činnost. Pokud jde o odvětví průmyslu, několik výrobců v březnu zastavilo výrobu, což mělo závažné vedlejší účinky na klíčová odvětví, jako je automobilový průmysl. Obdobný vývoj je pozorován v odvětví maloobchodu a pohostinství. Celkové dopady této situace povedou v roce 2020 k hospodářské recesi. Nouzový stav skončil dne 14. května 2020 a Rumunsko oznámilo, že bude postupně rušit opatření omezující volný pohyb osob. Dne 15. května 2020 byla zavedena opatření týkající se uvolnění pohybu ve městech, částečného opětovného zahájení maloobchodního prodeje a povinného nošení ochranných roušek v uzavřených veřejných a obchodních prostorách, ve veřejné dopravě a na pracovištích. Na začátku května 2020 postupně obnovili svou činnost někteří výrobci automobilů. Vláda připravuje další opatření zaměřená na oživení ekonomiky.

               (18)Systém zdravotní péče je kvůli pandemii pod nebývalým tlakem. Krize postihla systém charakterizovaný strukturálními nedostatky, jako jsou nízké výdaje a nerovný přístup ke zdravotní péči. V této souvislosti představuje klíčovou výzvu zlepšení odolnosti systému zdravotní péče a jeho schopnosti reagovat na otřesy. Rumunsko v rámci okamžité reakce nakoupilo klíčový zdravotnický materiál a zahrnulo náklady spojené s léčbou onemocnění COVID-19 do balíčku minimálních dávek pro nepojištěné. Odolnost systému zdravotní péče oslabuje nedostatek pracovníků ve zdravotnictví včetně obvodních lékařů, zastaralá zdravotnická zařízení, nedostatek léčivých přípravků, nedostatečná odborná příprava zdravotnického personálu a omezená kontinuita a integrace mezi různými úrovněmi péče. Již před krizí COVID-19 byl zaznamenán nárůst nahlášených neuspokojených léčebných potřeb, přičemž přístup ke zdravotní péči se pravděpodobně ještě zhoršil. Pandemie dále poukázala na regionální rozdíly a rozdíly ve zdravotní péči o skupiny s nízkými příjmy a starší osoby. Dlouhodobými výzvami, které zvyšují tlak na udržitelnost systému zdravotní péče, jsou stárnutí obyvatelstva a migrace. V souvislosti s onemocněním COVID-19 je rovněž důležité řešit strukturální problémy, včetně rozvoje preventivní, ambulantní a komunitní péče, a to prostřednictvím dobře zacílených opatření veřejné politiky. K posílení rumunského systému zdravotní péče budou zapotřebí dlouhodobé investice, které umožní zajistit zdravotnický personál a vybavení, zlepšit technický a aplikovaný výzkum a pokrytí a dostupnost zdravotních služeb pro všechny občany, i v mimoměstských oblastech, a to mimo jiné využíváním služeb elektronického zdravotnictví.

               (19)Rychlý hospodářský růst v posledních letech vedl ke zlepšení sociálních podmínek. Hrubý disponibilní příjem domácností v roce 2019 vzrostl o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálního vyloučení, které v roce 2019 činilo 31,2 %, patřilo k nejvyšším v EU, ačkoli se postupně snižovalo. Dopad pandemie na hospodářství však může vést ke zhoršení sociálních podmínek. Očekává se, že dojde k nárůstu chudoby a sociálního vyloučení, včetně chudoby dětí, chudoby pracujících a příjmových nerovností, přičemž nejvíce ohrožené budou zranitelné skupiny, jako jsou pracovníci v nestandardním pracovním poměru, nehlášení pracovníci, osoby samostatně výdělečně činné, Romové, osoby se zdravotním postižením, starší osoby a bezdomovci. Rozsah a přiměřenost opatření sociální ochrany a účinnost systému daní a dávek, pokud jde o přerozdělování příjmu, zůstávají omezené. Děti ve venkovských oblastech a neformálních osadách mají omezený přístup ke kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, adekvátní výživě, zdravotní péči a bydlení. Sociální dávky mají na snižování chudoby omezený dopad a referenční index, ze kterého se při stanovování většiny sociálních dávek vychází, nebyl od roku 2008 aktualizován. Přiměřenost podpory minimálního příjmu je jednou z nejnižších v EU. Reforma minimálního příjmu na sociální začlenění, která byla schválena již v roce 2016, byla dále odložena na rok 2021. Sociální a základní služby jsou i nadále značně nedostačující, a to i pokud jde o přístup k vodě a sanitačním zařízením, energiím a bydlení. Územní rozdělení je navíc nerovnoměrné a vyznačuje se velkými rozdíly mezi venkovskými a městskými oblastmi a jednotlivými regiony. To může omezit schopnost čelit dopadům pandemie. Potenciál sociální ekonomiky ke zlepšení sociálních podmínek zůstává nevyužit.

               (20)V roce 2019 byl vývoj na trhu práce pozitivní, ale přetrvávají rozdíly mezi regiony, venkovskými a městskými oblastmi a socioekonomickými skupinami. Byla zaznamenána vysoká míra neaktivity, zejména u žen, mladých lidí, osob s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením a starších osob. V souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 se stávající problémy, spolu s rychle narůstající nezaměstnaností a neaktivitou, pravděpodobně ještě prohloubí. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste o 6,5 % a v roce 2021 se sníží na 5,4 %. Problémem i nadále zůstává nehlášená práce a její negativní dopad by mohl být v současném kontextu ještě prohlouben, což poukazuje na potřebu podpořit přechod na hlášenou práci. Proto jsou nezbytné včasné služby přizpůsobené potřebám zranitelných skupin a pracovníků zasažených krizí. Pro posílení odolnosti trhu práce v krátkodobém i v dlouhodobém horizontu je kromě nedávno zahájeného režimu nezaměstnanosti z provozních důvodů klíčové rozšíření přístupu k režimům zkrácené pracovní doby, a dále pak podpora opatření na podporu příjmu, pružného uspořádání práce a práce na dálku pro zasažené pracovníky, a to za účasti sociálních partnerů.

               (21)Potenciál hospodářského růstu Rumunska již před pandemií omezoval přetrvávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi spolu s demografickým vývojem a omezenou relevantností vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce. Podíl dospělých, kteří se účastní vzdělávacích aktivit, činil v roce 2019 1,3 %, a byl tak jedním z nejnižších v EU. Nízká účast na předškolním vzdělávání a péči prohlubuje nerovnost příležitostí mezi žáky. Přetrvávají významné problémy, pokud jde o rovnost, inkluzivnost a kvalitu vzdělávání, a v této oblasti jsou zapotřebí strategické reformy. V Rumunsku je vysoký podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém (15,3 % v roce 2019) a mladých lidí, kteří nejsou studenty, nemají zaměstnání ani se neúčastní odborné přípravy (14,7 %, což je mírný nárůst oproti roku 2018). Dosud neexistuje integrovaný celostátní mechanismus, který by se zaměřoval na předčasné odchody ze vzdělávání. Výsledky v oblasti vzdělávání se nezlepšují, zejména ve venkovských a hospodářsky znevýhodněných oblastech. Účast na vysokoškolském vzdělávání je nízká a je stále nedostatečně sladěna s potřebami trhu práce. Obzvláště nízký zůstává počet absolventů přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje špatných výsledků u mnoha složek digitálního a sociálního indexu, včetně digitálních veřejných služeb, digitálních dovedností celkové populace a digitalizace podniků. Základní digitální a softwarové dovednosti patří k nejnižším v EU. Přechod na dálkové vzdělávání způsobený COVID-19 je pro vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy, pedagogy a studenty, zejména pro znevýhodněné studenty a Romy, kvůli nedostatečné digitální infrastruktuře problematický.

               (22)Kvůli pandemii a následným opatřením omezujícím volný pohyb osob byly v celé zemi přerušeny dodavatelské řetězce, podniky musely omezit či ukončit svou činnost a lidé nebyli schopni pracovat. Podniky všech velikostí – zejména malé a střední – jsou narušením obchodu a omezením volného pohybu silně zasaženy a čelí problémům s likviditou a rizikům úpadku. Vláda přijala soubor opatření, která kombinují pomoc přizpůsobenou podnikům a ochranu příjmů všech dotčených pracovníků. Pro překonání krize budou zapotřebí další zdroje, které umožní i nadále podporovat podniky a domácnosti. Zvláštní pozornost bude třeba věnovat odvětví služeb, neboť je krizí postiženo nejvíce a očekává se, že některá jeho pododvětví ponesou následky krize déle než odvětví výroby. Vládní opatření zahrnují vytvoření režimu veřejných záruk („IMM Invest“) s objemem finančních prostředků ve výši 15 miliard RON, jehož cílem je nabídnout vládní záruky malým a středním podnikům pro sjednání bezúročných půjček s cílem financovat investice a poskytnout provozní kapitál. Tyto záruky budou přínosné i pro banky, které musí zůstat dobře kapitalizovány a zásobeny dostatečnou likviditou, aby byl zajištěn nezbytný tok úvěrů pro domácnosti a podniky. Vzhledem k dosud omezené úloze bank při poskytování úvěrů podnikům – zejména inovativním malým a středním podnikům – nemusí být navíc úvěrové záruky samy o sobě dostačující.

               (23)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize ještě jasněji ukázala, že Rumunsko nutně potřebuje obnovit práce na veřejné infrastruktuře v oblastech, jako jsou udržitelná doprava, čistá energie a infrastruktura ekosystémových a digitálních služeb. Městská doprava trpí nedostatečnou organizací odvětví a slabou administrativní kapacitou místních poskytovatelů. Systém pro nakládání s odpady se nadále vyznačuje velmi nízkou recyklací komunálního odpadu a velmi vysokou mírou skládkování. Provádění integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu bude vyžadovat investice do čisté výroby a spotřeby energie, jakož i přeměnu regionů s jediným průmyslovým odvětvím a regionů s vysokými emisemi uhlíku. Je třeba zvýšit úsilí o rozšíření a modernizaci infrastruktury pitné vody a odpadních vod. Vzhledem k závažným strukturálním nedostatkům je rovněž nezbytně nutné investovat do sítě pro monitorování ovzduší. Rovněž je třeba modernizovat a zajistit interoperabilitu všech digitálních veřejných služeb, které slouží ke sdílení informací, a to mimo jiné v sociální oblasti, ve vzdělávání a ve zdravotnictví. Dlouhodobý udržitelný růst brzdí velké regionální rozdíly a nízká produktivita některých odvětví. Stejně důležité jsou investice na podporu konkurenceschopnosti hospodářství prostřednictvím podpory činností v oblasti výzkumu a vývoje a inovativních malých a středních podniků a začlenění do strategických hodnotových řetězců Unie. Investice podniků do výzkumu a vývoje jsou i nadále nízké a omezené na malý počet pododvětví, která jsou vysoce závislá na přímých zahraničních investicích. Výsledkem poklesu veřejných prostředků na výzkum a vývoj je špatná kvalita vědy a technologií a slabé propojení mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Rumunsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod k ekonomice neutrální z hlediska změny klimatu, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi
                  8
               . To by Rumunsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (24)Reforma veřejné správy stagnuje. Neexistuje žádný účinný rámec pro strategické a rozpočtové plánování, což má řetězový efekt na strategickou vizi dlouhodobého rozvoje země, stanovení prioritních opatření a koordinaci politik na ústřední a místní úrovni. Odvětvový strategický rámec je roztříštěný a některé strategie se překrývají, přičemž nebyly stanoveny priority pro opatření, která mají být v rámci jednotlivých odvětví přijata. Strategická řídící úloha generálního sekretariátu vlády stále nebyla konsolidována. Poskytování veřejných služeb stále negativně ovlivňuje značná roztříštěnost kompetencí a zdrojů, zejména na místní úrovni a v chudých komunitách. Byrokracie a nedostatečná schopnost poskytovat kvalitní služby, včetně těch digitálních, mají negativní dopad na občany a podniky, zejména v období krize. Dalšímu rozvoji trhu brání složité administrativní postupy pro zakládání podniků a regulační požadavky kladené na poskytovatele služeb, včetně regulovaných povolání. Snížit objem nevyhovujících výrobků dovážených ze zemí mimo Unii může pomoci posílená spolupráce mezi rumunskými orgány dozoru nad trhem a celními orgány. Nezávislosti státní správy brání častá reorganizace a nadměrné využívání nástrojů dočasné správy. Problémem zůstává provádění správy a řízení státem vlastněných podniků.

               (25)Zásadní problém i nadále představuje nepředvídatelnost rozhodování. V období před krizí byla dodržena pouze asi třetina ročního vládního plánu. Počet přijatých mimořádných nařízení byl i nadále vysoký, což vyvolává nejistotu a může narušit investice. Například nařízení GEO 114/2018 mělo významné socioekonomické dopady na několik odvětví, včetně finančního sektoru. Zatímco ustanovení s nepříznivým dopadem na bankovní sektor byla zrušena, některá opatření, která mohou mít vliv na dlouhodobou životaschopnost penzijních fondů druhého pilíře, zůstávají v platnosti. Předvídatelnost a stabilita právních předpisů o zadávání veřejných zakázek jsou i nadále důležitými výzvami. I nadále problematická je efektivnost zadávání veřejných zakázek a nezvratnost určitých opatření, zejména zjednodušení předběžné kontroly. Ve zlepšování řízení, kvality a účinného využívání posouzení dopadu regulací bylo dosaženo jen malého pokroku. Neexistuje žádný institucionální rámec pro kontrolu kvality na vládní úrovni a stále se posuzují možnosti zřízení hodnotící komise pro posuzování dopadů. Fungování sociálního dialogu zůstává omezené, zejména na úrovni odvětví, přičemž smysluplné a trvalé zapojení sociálních partnerů je s ohledem na současnou krizi klíčové pro úspěch jakékoli strategie pro ukončování mimořádných opatření a oživení. Zavedený institucionální rámec pro konzultace není vhodným způsobem využíván k tomu, aby jej bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu, a dostatečně nezapojuje sociální partnery do navrhování a provádění reforem. Jednání o změnách v zákoně o sociálním dialogu a o revizi hospodářských odvětví uvázla na mrtvém bodě. Je stále nejisté, zda budou zohledněna doporučení Mezinárodní organizace práce vydaná v dubnu 2018. Neexistence trvalého objektivního mechanismu pro stanovení minimální mzdy může mít negativní vliv na podnikatelské prostředí.

               (26)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (27)Tlak na bankovní sektor se po několika problémech v minulých letech zmenšil, neboť několik opatření, která v minulosti vyvolávala obavy, včetně bankovní daně, bylo počátkem roku 2020 zrušeno. Bankovní sektor byl na začátku krize COVID-19 dobře kapitalizovaný a vykazoval dostatečnou likviditu a podíl úvěrů se selháním klesl pod 5 %. Opatření, která vláda přijala na podporu domácností a podniků, zejména těch malých a středních, jsou rovněž důležitá pro zachování odolnosti bankovního sektoru a schopnosti bank absorbovat otřesy. Komerční banky rovněž podnikly kroky na podporu klientů, jako je odklad splátek jistiny a úroků, prodloužení splátek úvěrů, zajištění likvidity v bankomatech a snížení poplatků za on-line služby. Rumunská národní banka dne 20. března 2020 snížila úrokovou sazbu měnové politiky a oznámila, že začne nakupovat státní cenné papíry denominované v RON na sekundárním trhu s cílem zajistit bezproblémové financování reálné ekonomiky a veřejného sektoru. Kvalita aktiv se navzdory přijatým opatřením, včetně obezřetnostní flexibility poskytované orgány dohledu, v následujících měsících pravděpodobně zhorší. V tomto ohledu přispěje k udržení kvality aktiv v bankovním sektoru zachování obezřetných úvěrových standardů a upřednostňování podpory životaschopných dlužníků. Kromě toho je důležitým předpokladem pro zachování aktivní úlohy bank při poskytování úvěrů ekonomice a při podpoře hospodářského oživení zajištění stabilního a předvídatelného regulačního prostředí.

               (28)Významné změny právních předpisů a politický tlak na soudnictví v letech 2017, 2018 a během téměř celého roku 2019 ovlivnily účinnost, kvalitu a nezávislost soudního systému a jeho schopnost vyšetřovat a postihovat korupci na vysoké úrovni. Ačkoli vláda v současné době podporuje opatření na předcházení korupce a její postihování a projevila vůli zrušit některá z nejkontroverznějších opatření, Rumunsko dosud neprovedlo nezbytné legislativní změny. Tyto záležitosti jsou sledovány v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. V rámci tohoto mechanismu Komise pokračuje v monitorování reformy soudnictví a boje proti korupci v Rumunsku. Tyto oblasti proto nejsou do těchto doporučení pro jednotlivé země určených pro Rumunsko zahrnuty, ale jsou důležité pro rozvoj příznivého socioekonomického prostředí v této zemi.

               (29)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Rumunsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (30)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (31)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (32)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 4,

               DOPORUČUJE Rumunsku v letech 2020 a 2021:

               1.Provádět fiskální politiky v souladu s doporučením Rady ze dne 3. dubna 2020
                  10
                a přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Neprovádět trvalá opatření, která by ohrozila fiskální udržitelnost. Posílit odolnost systému zdravotní péče, a to i v oblasti zdravotnických pracovníků a zdravotnického materiálu, a zlepšit přístup ke zdravotním službám.

               2.Zajistit přiměřené náhrady příjmů a rozšířit opatření sociální ochrany a přístup k základním službám pro všechny. Zmírnit dopady krize na zaměstnanost prostřednictvím rozvoje pružných uspořádání práce a aktivačních opatření. Posílit dovednosti a digitální vzdělávání a zajistit rovný přístup ke vzdělání.

               3.Zajistit podporu likvidity pro hospodářsky prospěšné podniky a domácnosti, zejména pro malé a střední podniky a pro osoby samostatně výdělečně činné. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, digitální infrastrukturu služeb, čistou a účinnou výrobu a využívání energie a na ekologickou infrastrukturu, a to i v uhelných regionech.

               4.Zlepšit kvalitu a účinnost veřejné správy a předvídatelnost rozhodování, a to i prostřednictvím odpovídajícího zapojení sociálních partnerů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (9)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

                     (10)

                        Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 526 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Finska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Finska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Finsku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Finsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se ve Finsku prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 finská vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší ze schodku ve výši 1,1 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,2 % HDP v roce 2020. Očekává se, že v roce 2021 schodek klesne na 4,0 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 zvýšila na 59,4 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 69,1 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

               (13)Finsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 1,7 % HDP. Tato opatření zahrnují jak nouzové výdaje na ochranu zdraví a veřejného pořádku, tak opatření na podporu podniků a zaměstnanců. Finsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 5 % HDP. Tato opatření zahrnují úvěrové záruky pro podniky, přičemž jsou zaměřeny především na malé a střední podniky, jakož i zvláštní systémy záruk pro společnost Finnair a společnosti provozující lodní dopravu, které zajišťují bezpečnost dodávek. Kromě toho byla ve Finsku přijata další opatření na podporu likvidity, která nejsou uvedena v programu stability, včetně odložení daně z příjmu právnických osob. Tato dodatečná opatření jsou odhadována na přibližně 15 % HDP. Opatření přijatá Finskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu, že nedojde ke změně politik, očekává, že saldo veřejných financí Finska bude v roce 2020 činit −7,4 % HDP a v roce 2021 −3,4 % HDP. Míra zadlužení by měla dosáhnout 69,4% HDP v roce 2020 a 69,6% v roce 2021.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Finska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Finsko v reakci na krizi přijalo komplexní opatření na podporu svého systému zdravotní péče a svého hospodářství. Finská vláda například přijala několik změn rozpočtu a rozhodla se zlepšit jistotu pracovních míst pro zaměstnance a zároveň byly zmírněny podmínky pro pobírání dávek v nezaměstnanosti. Přístup k dávkám v nezaměstnanosti byl usnadněn pro svobodná povolání a podnikatele. Opatření v oblasti sociálního zabezpečení mají hodnotu 1,6 miliard EUR. Kromě úvěrů zaručených státem o objemu 10 miliard EUR byly uvolněny přímé granty pro podniky v hodnotě 1 miliardy EUR. Vláda dočasně snížila příspěvek zaměstnavatele na důchodové zabezpečení o 2,6 procentních bodů a vyčlenila nejméně 1 miliardu EUR na balíček podpory obcí. Finský orgán finančního dohledu snížil kapitálové požadavky na finské úvěrové instituce zrušením kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika a úpravou požadavků specifických pro úvěrové instituce. Vláda jmenovala pracovní skupinu vedenou ministerstvem financí a ministerstvem sociálních věcí a zdravotnictví za účelem přípravy finské strategie pro ukončování mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19. Na základě první zprávy pracovní skupiny přijala vláda na začátku května postupný plán ukončování opatření. Pracovní skupina  dále navrhne příslušná opatření k řešení zdravotních, sociálních a hospodářských dopadů této krize. Konzultovala sociální partnery, obce, občanskou společnost a organizace zaměřené na životní prostředí.

               (17)Třebaže Finsko prokázalo všeobecnou připravenost vypořádat se s krizí COVID-19, pro jeho systém zdravotní péče by bylo přínosné, kdyby byla zvýšena jeho odolnost. Nemocniční distrikty byly nuceny přesunout zdravotnický personál pro léčbu pacientů s koronavirem, což vedlo k tomu, že nebyly dodržovány zákonné lhůty pro nenaléhavou zdravotní péči. Současný systém zdravotnických služeb poskytovaných různými poskytovateli vedl k nerovnoměrné hustotě zdravotnických pracovníků v rámci země. Fragmentace poskytování služeb a nerovný přístup k sociálním službám a službám primární zdravotní péče bude i po krizi představovat problém, zejména pro nezaměstnané a důchodce, včetně osob se zdravotním postižením. Vzhledem k nárůstu nezaměstnanosti v důsledku krize COVID-19 by krátkodobá i střednědobá politická opatření měla být zaměřena na zlepšení rovného přístupu k primární zdravotní péči. Ve střednědobém horizontu je i nadále důležité pokračovat v plánech reforem v sociální a zdravotní oblasti postupně zvažovaných finskými vládami, zejména vzhledem k tomu, že připravují Finsko na dalekosáhlé demografické změny a pomohly by Finsku udržet v budoucnosti kvalitu jeho systému zdravotní péče a zlepšit jeho dostupnost. Dlouhodobá udržitelnost finských veřejných financí je i nadále ohrožena očekávaným zvýšením nákladů spojených se stárnutím populace, zejména nákladů na sociální a zdravotní péči.

               (18)Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 8,3 % a v roce 2021 klesne na 7,7 %. K omezení růstu míry nezaměstnanosti a opětovnému začlenění těch, kdo přišli o práci v důsledku krize COVID-19, na trh práce jsou zapotřebí účinná krátkodobá a střednědobá politická opatření navržená v úzké spolupráci se sociálními partnery. Toto úsilí by mělo rovněž podporovat skupiny ohrožené chudobou a sociálním vyloučením, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, se zdravotním postižením, s omezenou pracovní schopností a osoby přistěhovaleckého původu. Finsko zavedlo režimy zkrácené pracovní doby, v rámci kterých bylo mnoho zaměstnanců posláno na nucenou dovolenou. Aktivní politiky na trhu práce, včetně opatření zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, by mohly zajistit rychlý a udržitelný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohly být cílené a spojené s odbornou přípravou a následnými opatřeními ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Změna kvalifikace a prohlubování dovedností jsou klíčem k udržení zaměstnatelnosti pracovních sil ve stále digitálnější a ekologičtější ekonomice. Reforma celoživotního vzdělávání by mohla pomoci řešit potřebu zlepšování dovedností dospělých, včetně těch s nízkou kvalifikací, v odvětvích, která jsou relevantní pro trh práce, jako je odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT). K zajištění dovedností, které trh potřebuje v době demografických a technologických změn, bude důležité zachovat relevantnost vzdělávacího systému pro trh práce, a to i zajištěním dostatečného počtu míst na vysokých školách v souladu s výhledem zaměstnanosti pro jednotlivá odvětví a jednotlivé regiony. Aby se zabránilo zhoršení socioekonomické situace nejzranitelnějších skupin v návaznosti na krizi COVID-19, bude mít zásadní význam řešení problému digitální propasti, zejména při zajišťování přístupu znevýhodněných žáků ke kvalitnímu vzdělání. Složitý systém dávek vytváří překážky bránící nástupu do zaměstnání. V zájmu podpory využívání práce na zkrácený a částečný úvazek by měl být účinně zaveden registr příjmů obsahující informace o platech a dávkách v reálném čase, přičemž by se měly zkrátit pro vyřizování dávek sociálního zabezpečení. Ve střednědobém horizontu bude důležité, aby Finsko reformovalo systém sociálních dávek s cílem zvýšit zaměstnanost a připravit finský systém sociálního zabezpečení na budoucnost.

               (19)Pro stimulaci hospodářství po zrušení stávajících opatření omezujících volný pohyb osob bude nezbytná pomoc podnikům, zejména těm malým a středním, aby se během krize udržely nad vodou. Dočasná podpora likvidity prostřednictvím úvěrů, grantů a záruk by mohla podnikům pomoci překonat toto období vysoké nejistoty a podstatně nižších příjmů. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

               (20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice ve Finsku zůstávají pod průměrem EU u kategorií, které nejvíce podporují růst produktivity, zejména u investic do zařízení a duševního vlastnictví. To může omezit dlouhodobý růstový potenciál země a negativně ovlivnit její konkurenceschopnost a oživení. Vyšší míra investic do výzkumu a vývoje je přitom klíčovým faktorem, který umožňuje strukturální změnu ve prospěch hospodářských odvětví s intenzivním využíváním znalostí a posílení dlouhodobého růstového potenciálu. Plánovaný přechod k uhlíkové neutralitě do roku 2035, který se rovněž odráží ve finském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, si vyžádá značné investice, zejména do elektrických sítí a udržitelné dopravy. Pod vedením parlamentní řídící skupiny se vyvíjí nový vnitrostátní dopravní systém pro rok 2021. V situaci, kdy panují obavy týkající se zdraví, životního prostředí, regionů a produktivity je třeba pokračovat v úsilí zaměřeném na zavádění vysokorychlostního širokopásmového připojení a zlepšení další digitální infrastruktury za účelem racionalizace logistiky a zachování hospodářské činnosti v odlehlých oblastech. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Finsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Finsku
                  7
               . To by Finsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (21)Vnitrostátní posouzení rizik Finska týkající se boje proti praní peněz je v současné době zastaralé a bude aktualizováno v roce 2020. Finský orgán pro finanční dohled v nedávné době zlepšil svou kapacitu pro dohled. Má však stále nedostatečný počet zaměstnanců a přístup k dohledu založený na posouzení rizik není dosud správně uplatňován. Již bylo šetřeno několik případů podezření z porušení předpisů, přičemž další prioritní oblastí je i nadále zavedení odrazující sankční politiky. Počet zpráv o podezřelých transakcích se v posledních měsících prudce zvýšil a nástroje ve finanční zpravodajské jednotce se zdají být pro analýzu těchto informací nedostatečné. Výměna informací mezi finanční zpravodajskou jednotkou a orgánem finančního dohledu je stále nedostatečná.

               (22)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (23)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Finsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (24)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Finsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (25)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (26)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Finsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Řešit nedostatek zdravotnických pracovníků za účelem posílení odolnosti systému zdravotní péče a zlepšit přístup k sociálním a zdravotnickým službám.

               2.Posílit opatření na podporu zaměstnanosti a podporovat aktivní politiky na trhu práce.

               3.Přijmout opatření k zajištění likvidity pro reálnou ekonomiku, zejména pro malé a střední podniky. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou a účinnou infrastrukturu, jakož i výzkum a inovace.

               4.Zajistit efektivní prosazování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 513 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Kypru na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Kypru na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Kypru
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Kypr učinil v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Kypr potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Finanční sektor zatěžuje zejména velmi vysoký podíl úvěrů se selháním a hospodářství tíží velký objem soukromého, veřejného a vnějšího dluhu v souvislosti s mírným potenciálním růstem.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožňuje Komisi a Radě, aby přijaly nezbytná opatření pro koordinaci politik v rámci Paktu, a členským státům, aby se odchýlily od rozpočtových požadavků, které by se uplatnily za běžných okolností.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Kypr se vyzývá, aby těchto možností plně využíval a jejich prostřednictvím pomáhal jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se kvůli rozdílným modelům specializace projeví nerovnoměrně napříč regiony, a zejména pak v oblastech, které jsou výrazně závislé na cestovním ruchu, jakož i obecněji na přímém obchodu se zákazníky. To s sebou nese riziko, že na Kypru dojde k prohloubení územních rozdílů. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 7. května 2020 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Kypr se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)V programu stability z roku 2020 vláda plánuje, že celkové saldo se propadne z přebytku ve výši 1,7 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 4,3 % HDP v roce 2020. V roce 2021 pak podle prognózy schodek klesne na 0,4 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2019 snížil na 95,5 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měl v roce 2020 vzrůst na 116,8 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce navíc vycházejí ze specifických rizik pro danou zemi, konkrétně z explicitních podmíněných závazků a potenciální potřeby financování veřejných nemocnic v prvních letech provádění národního systému zdravotního pojištění.

               (13)Kypr v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijal rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, potlačení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosahují tato rozpočtová opatření výše 4,4 % HDP. Uvedená opatření zahrnují posílení služeb zdravotní péče prostřednictvím dodatečného rozpočtu do výše 0,5 % HDP, subvencování mzdových nákladů s cílem zachovat pracovní místa v případě pozastavení obchodních operací (2,7 % HDP) a podporu příjmu pro malé podniky a osoby samostatně výdělečně činné (0,3 % HDP). Kypr navíc oznámil opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, včetně např. odkladu plateb DPH po dobu dvou měsíců. Opatření přijatá Kyprem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že saldo veřejných financí Kypru bude v roce 2020 činit −7 % HDP a v roce 2021 −1,8 % HDP. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2020 dosáhne 115,7 % HDP a v roce 2021 105 % HDP.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu nedodržení pravidla o zadlužení v roce 2019 a plánovaného porušení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Kypru. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je splněno, zatímco kritérium schodku splněno není.

               (16)Kypr na rozšíření onemocnění COVID-19 reagoval řadou opatření ke zmírnění hospodářských dopadů krize. Dne 15. března 2020 předložila vláda program finanční podpory na ochranu veřejného zdraví a zajištění ekonomického přežití podniků a zaměstnavatelů. V rámci uvedeného programu bylo vyčleněno 100 milionů EUR na finanční podporu odvětví zdravotnictví v boji proti pandemii. Tyto prostředky jsou určeny mimo jiné na nábor dalšího zdravotnického, ošetřujícího a podpůrného personálu, jakož i na vybavení a infrastrukturu. Tento program také stanoví řadu opatření na podporu podniků prostřednictvím zvýšení likvidity, např. režimy podpory pro podniky a osoby samostatně výdělečně činné nebo dočasné pozastavení plateb DPH pro podniky. Součástí balíčku je také zvláštní podpora ve výši 11 milionů EUR na pomoc odvětví cestovního ruchu.

               (17)Krize COVID-19 ukazuje, že je třeba směřovat investice do zlepšování a modernizace veřejné zdravotní péče, obnovení kapacity a provádění reformy zdravotnictví. Nový systém zdravotní péče nabízí lepší přístup ke službám primární péče, odpovídající poradenství a léčbu založenou na klinických protokolech. Stanoví rovněž univerzální nárok na cenově dostupné zdravotní služby v souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19. Kypr má zavedený nouzový pandemický plán a vyčlenil další zdroje na prevenci a zvládnutí dopadu nákazy. Ve střednědobém horizontu bude potřeba, aby Kypr směřoval investice do zvyšování účinnosti, přístupnosti a celkové odolnosti systému zdravotní péče. Dodatečné zdroje pro systém zdravotní péče zabrání budoucímu nedostatku zdravotnického personálu, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Pro zajištění přístupu ke zdravotní péči a její zevšeobecnění je klíčové hladké provedení plánované reformy zdravotnictví. K intenzivnějšímu zavádění služeb elektronického zdravotnictví, jakož i ke zlepšení konzultací na dálku a varovných mechanismů by přispěly digitální řešení pro zdravotní péči a nové aplikace. Zásadní význam mají politiky, které zlepšují kapacitu nemocnic a pracovní podmínky zdravotnického personálu a zajišťují používání osobních ochranných prostředků, testování, léků a zdravotnických prostředků. S ohledem na demografické změny je nezbytná integrace dlouhodobé, primární a komunitní péče a podpora nejzranitelnějších skupin, včetně osob se zdravotním postižením.

               (18)Po soustavném pozitivním vývoji na trhu práce v posledních letech bude Kypr nyní v důsledku pandemie čelit problémům týkajícím se úrovně zaměstnanosti. Ke zmírnění socioekonomických dopadů krize bude zapotřebí vyvinout další úsilí. Kypr již přijal nouzová opatření, včetně režimů zkrácené pracovní doby a rozšíření podpory v nezaměstnanosti na osoby samostatně výdělečně. Bude potřeba zachovat zaměstnanost a zajistit provádění oznámených opatření v úzké spolupráci se sociálními partnery. Klíčové bude také posílení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti prostřednictvím stálých zaměstnanců, zejména zachováním pozic poradců v oblasti zaměstnanosti s dočasnými pracovními smlouvami, jež vyprší v druhé polovině roku 2020. Tím se zamezí dalšímu zatížení těchto služeb a bude tak možné poskytovat účinnou podporu nově nezaměstnaným a dalším zranitelným skupinám, jako jsou mladí lidé, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a lidé se zdravotním postižením. Dále je třeba věnovat pozornost zejména podpoře přechodu ze školy do zaměstnání a pomoci mladým lidem, neboť čerství absolventi mohou čelit větším obtížím při hledání práce.

               (19)Rozšíření onemocnění COVID-19 vyžaduje vhodná opatření ke zmírnění sociálních dopadů, jakož i opatření na podporu příjmů domácností a opatření k rychlému oživení ekonomiky. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 8,6 % a v roce 2021 opět poklesne na 7,5 %. Vnější poptávka po službách má výrazně klesnout, neboť se očekává, že krize obzvlášť těžce zasáhne odvětví cestovního ruchu. Měla by být zajištěna přiměřená náhrada příjmu pro všechny dotčené pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné, včetně osob, které nemají adekvátní přístup k sociální ochraně. Systémy sociální ochrany musí chránit zaměstnance, osoby samostatně výdělečně činné i nezaměstnané. Existuje prostor pro posílení systému sociální ochrany jako celku s cílem předcházet nárůstu míry chudoby a nerovnosti, a to zejména prostřednictvím pomoci nejzranitelnějším osobám, včetně dětí, neaktivních osob, nehlášených pracovníků a osob z řad přistěhovalců.

               (20)Je velmi důležité, aby byla za účasti sociálních partnerů prosazována pružná uspořádání práce, zejména v podobě práce na dálku. Pružná uspořádání práce v krátkodobém horizontu podpoří pracovníky s neočekávanými povinnostmi souvisejícími s péčí o děti a jiné závislé osoby a v dlouhodobém horizontu usnadní návrat na trh práce vysokému podílu žen, které byly v důsledku pečovatelských povinností neaktivní. Vzhledem k tomu, že u starších osob a lidí trpících chronickými onemocněními existuje větší riziko, že u nich virus vyvolá závažné onemocnění, je také velmi důležité investovat do kvalitních služeb dlouhodobé péče s cílem zajistit jejich trvalé poskytování a účinnost v krátkodobém a střednědobém horizontu.

               (21)V této krizové situaci je též nezbytně nutné zlepšit kvalitu a efektivitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevanci pro trh práce, aby mohlo dojít k jeho rychlému oživení. V době, kdy zvýšený počet lidí může přijít o práci a musí být připraven na přechod do jiného zaměstnání, je vybavení lidí odpovídajícími dovednostmi důležitější než kdy jindy. Omezení volného pohybu poukázalo na to, že Kypr čelí problémům souvisejícím s nízkou úrovní digitálních dovedností. To má negativní dopad na online aktivity, jako je práce na dálku, distanční vzdělávání a využívání služeb elektronického zdravotnictví. Pro kvalitní digitální a distanční vzdělávání je klíčový rovný přístup k infrastruktuře informačních technologií a k internetu, včetně rovného přístupu pro znevýhodněné studenty, jakož i dobře vyškolení učitelé. Aby bylo možné řešit celkově slabé výsledky vzdělávání a odborné přípravy a obecněji zlepšit dovednosti, je nezbytné pokračovat v reformě vzdělávání a zároveň investovat do řešení v oblasti digitálního učení, učení se prací a učňovské přípravy a do rozvoje kompetencí učitelů a školitelů, pokud jde o účinné využívání nástrojů IT. Existuje prostor pro zlepšení slabých výsledků v základních dovednostech a pro zvýšení účasti na vzdělávání dospělých. Aby se urychlilo provádění rekvalifikačních programů, mohly by tyto programy být v co největší míře navrženy tak, aby mohly probíhat online a po skončení pandemie následně podle potřeby začlenit fyzickou přítomnost.

               (22)Po dobu trvání krize a jejích důsledků budou také zapotřebí značné finanční prostředky na podporu podniků. Aby se zajistilo, že podniky budou moci nadále fungovat a lidé nepřijdou o práci, je nezbytné zajistit odpovídající přístup k financování a likviditě, zejména pro malé a střední podniky. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Kypr zavedl zvláštní režim podpory pro malé podniky, jehož prostřednictvím jsou dotovány platy zaměstnanců podniků s nejvýše pěti zaměstnanci. Bezprostřední tlak kromě toho sníží pozastavení zvýšených příspěvků do vnitrostátního zdravotního systému a odklad plateb daní (např. DPH). Zásadní význam má rychlá správní koordinace, praktická podpora a účinná komunikace o podpoře dostupné malým a středním podnikům, prováděná ve spolupráci se strukturami na podporu malých a středních podniků a obchodními organizacemi. Ke zlepšení peněžního toku pro malé a střední podniky může rovněž přispět urychlení smluvních plateb ze strany orgánů veřejné správy. Nově založené začínající a rychle se rozvíjející podniky mohou potřebovat zvláštní podporu, např. ve formě kapitálové účasti veřejných institucí a pobídek pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. Je důležité i nadále provádět opatření na podporu vlastního kapitálu, jež byla připravena před krizí (kyperský fond pro energetiku, fond pro společné investice do vlastního kapitálu).

               (23)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenost a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Zásadní význam pro zajištění udržitelného hospodářského oživení a budoucího růstu má ochrana a účinné využívání přírodních zdrojů dané země. V zájmu zachování přitažlivosti Kypru pro turisty je nezbytné řešit výzvy související s přechodem na zelenou energii, účinným nakládáním s odpady a hospodařením s vodou, jakož i s ochranou přírody a biologické rozmanitosti. Ačkoli se do těchto oblastí již začalo významně investovat, je třeba do nich předsunout ještě více finančních prostředků. Kypr se potýká s významnými problémy, pokud jde o dosažení jeho cíle v oblasti emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, pro rok 2030. Tyto problémy je třeba řešit plánováním a včasným přijímáním dodatečných opatření v souladu s národním plánem Kypru v oblasti energetiky a klimatu. Tato opatření budou vyžadovat investice, zejména v oblastech, jako je obnovitelná energie, energetická účinnost a udržitelná doprava, které mohou rovněž významným způsobem stimulovat investice do zelených technologií. Kypr musí rovněž zdokonalit svůj systém nakládání s odpady a oběhové hospodářství. Produkce odpadů je i nadále výrazně vyšší než průměr EU, přičemž míra recyklace zůstává výrazně nižší než průměr EU. Velmi vysoká je také míra skládkování. Hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami, zejména v městských oblastech, jsou neefektivní. Velký problém představuje sucho a nedostatek vody a nedostatečná reakce by mohla mít dopady na venkovskou ekonomiku a cestovní ruch na Kypru. K řešení některých výzev souvisejících s přechodem na klimaticky neutrální ekonomiku, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Kypru, by mohlo přispět programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027. To by Kypru umožnilo uvedený fond co nejlépe využít.

               (24)Omezení volného pohybu v souvislosti s krizí COVID-19 zdůraznilo význam moderní digitální infrastruktury, všeobecného přístupu k internetu a dostupnosti digitálních služeb. Investice do digitální ekonomiky jsou zásadní pro zvýšení produktivity a urychlení hospodářského oživení po skončení krize. V indexu digitální ekonomiky a společnosti Komise (DESI) se Kypr v roce 2020 umístil na spodních příčkách. Pouze 45 % Kypřanů ve věku od 16 do 74 let má alespoň základní digitální dovednosti a odborníci v oblasti IKT stále představují menší část pracovní síly, než je průměr EU (2,7 % oproti 3,9 %), což brzdí potenciál digitální ekonomiky. Míra online interakce mezi veřejnými orgány a občany je nízká, online komunikuje pouze 51 % Kypřanů. Úroveň elektronického obchodování (tj. prodej malých a středních podniků online, obrat z elektronického obchodování a přeshraniční prodej online) se zlepšuje (31,8 v roce 2019 oproti 29,4 v roce 2018), ale je stále pod průměrem EU, který činí 40,1 (ze 100).

               (25)V zájmu podpory růstu produktivity a požadované digitální a environmentální transformace po skončení pandemie může Kypr dále zlepšit svůj systém výzkumu a inovací. Konkurenceschopnost Kypru brzdí slabá schopnost podniků vstřebávat výzkum a inovace. Problematické zůstává zlepšení spolupráce mezi akademickou a obchodní sférou a uvádění výsledků výzkumu na trh, jež vyžaduje naléhavá opatření. Slibné kroky představují nedávná opatření, jako je vytvoření nového útvaru pro výzkum a inovace, jmenování nového náměstka ministra pro výzkum, inovace a digitální politiku a nová národní strategie pro výzkum a inovace na období 2019–2023, která stanoví vyšší cíl intenzity výzkumu ve výši 1,5 % HDP do roku 2023 (oproti současným 0,56 %).

               (26)Pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů má zásadní význam boj proti agresivnímu daňovému plánování, jak je uznáno v doporučení pro eurozónu na rok 2020. Dopady strategií agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaný vnitrostátní postup pro doplnění právních předpisů Unie. Z ekonomických důkazů vyplývá, že daňové předpisy Kypru jsou využívány pro účely agresivního daňového plánování. Kypr učinil kroky k řešení této situace provedením mezinárodních a evropských iniciativ a přijetím dodatečných vnitrostátních opatření. Určité prvky systému, jako je absence srážkové daně z dividend vyplácených do zahraničí, skutečnost, že společnosti usazené na Kypru odvádějí úroky a licenční poplatky rezidentům třetích zemí, a pravidla pro určení daňové rezidence v případě daní z příjmů právnických osob, mohou však i nadále agresivní daňové plánování usnadňovat. Je nutné pozorně monitorovat režim odpočtu pomyslných úroků. Režimy „Naturalizace investorů na Kypru na základě výjimky“ a „Povolení k pobytu za investice“ jsou navíc organizací OECD vedeny jako režimy s potenciálně vysokým rizikem zneužití.

               (27)Klíčovým faktorem pro atraktivní, investiční a podnikatelsky vstřícné hospodářství zůstává účinný soudní systém, který bude hrát v procesu oživení zásadní roli. Výrazná neefektivita soudního systému i nadále ovlivňuje vymáhání smluv a brání rychlému řešení občanských a obchodních věcí. Bylo oznámeno několik reforem, které mají řešit nejkritičtější problémy soudního systému Kypru, zejména zastaralá pravidla občanskoprávního řízení a digitalizaci soudů, vyřízení velkého počtu nahromaděných případů a chybějící celoživotní vzdělávání soudců, jejich pokrok je však pomalý.

               (28)Pro zajištění rychlého a účinného provádění opatření na oživení Kypru po krizi COVID-19 má zásadní význam posílení odolnosti a účinnosti veřejné správy. Pro odstranění překážek, které brání soudržnému provádění, investování a poskytování služeb v této zemi je nezbytné zlepšit koordinaci mezi ústřední vládou a místní samosprávou a řešit roztříštěnost a neúčinnost na místní úrovni. Pro zajištění kontinuity činností veřejné správy, jakož i pro trvalý a účinný přístup občanů a podniků k veřejným službám má zásadní význam prosazování digitalizace veřejné správy.

               (29)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (30)Pro zvládnutí krize COVID-19 a podporu hospodářství má zásadní význam zajištění celkové spolehlivosti bankovního systému a řízení rizik ohrožujících finanční stabilitu. Ačkoli se stabilita bankovního sektoru v posledních letech výrazně zlepšila, pandemie představuje pro banky zátěž v podobě zvýšení úvěrového rizika a tlaku na ziskovost a kapitalizaci.  Předlužený soukromý sektor a vysoký objem úvěrů se selháním vytvářejí slabá místa a problémy, které omezují rozsah úvěrové podpory. Kyperský bankovní sektor má druhý největší podíl úvěrů se selháním v eurozóně. Proto je i nadále prioritou úsilí o snížení objemu úvěrů se selháním, a zejména vypořádávání dosavadních úvěrů se selháním, které měly být splaceny již dávno před propuknutím krize COVID-19. Pro dosažení tohoto cíle má zásadní význam pokrok ve věci státní společnosti pro správu aktiv (KEDIPES), včetně jejího organizačního modelu a strategie. Režim ESTIA usiluje o podporu a ochranu zranitelných dlužníků, tento cíl je však nezbytné sladit se zlepšováním platební kultury. V tomto ohledu by k řešení špatných úvěrů pomohlo posílení vymáhání pohledávek a podpora využívání insolvenčního rámce. Dalším důležitým úkolem zůstává urychlení vydávání vlastnických titulů zavedením strukturálního řešení nedostatků systému nemovitostních transakcí (tj. vydávání a převod vlastnických titulů).

               (31)Zásadní význam pro zajištění oživení po krizi COVID-19 a účinného, odpovědného a transparentního přidělování a rozdělování finančních prostředků má pokračující úsilí o posílení rámce k předcházení a stíhání korupce. Ačkoli je prováděn akční plán proti korupci, stále se čeká na přijetí klíčových opatření a právních předpisů, zejména návrhů zákonů o posílení transparentnosti ve veřejném rozhodovacím procesu, zřízení nezávislého orgánu proti korupci, oznamování korupce a ochraně oznamovatelů. Doposud nebyla finalizována ustanovení týkající se rozpočtové nezávislosti právního úřadu, oddělení funkcí a postupů přijímání zaměstnanců.

               (32)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Kypr plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (33)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by měl Kypr zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními eurozóny a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (34)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve své zprávě o Kypru pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Kypru adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (35)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (36)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Kypru v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu systému zdravotní péče s cílem zajistit kvalitní a cenově dostupné služby, mimo jiné zlepšením pracovních podmínek zdravotnických pracovníků.

               2.Zajistit odpovídající náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně pro všechny. Posílit veřejné služby zaměstnanosti, podporovat pružné uspořádání práce a zlepšit relevantnost vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce.

               3.Zajistit odpovídající přístup k financování a likviditě, zejména pro malé a střední podniky. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenost a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, nakládání s odpady a hospodaření s vodou, udržitelnou dopravu, digitalizaci a výzkum a inovace.

               4.Intenzivněji řešit aspekty daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování ze strany fyzických osob a nadnárodních společností. Zlepšit účinnost a digitalizaci soudního systému a veřejného sektoru.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.