title: Doporučení Komise (EU) 2020/2243, ze dne 22. prosince 2020 o koordinovaném přístupu k cestování a dopravě v reakci na variantu SARS-CoV-2 zjištěnou ve Spojeném království

text:
               28.12.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 436/72

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2020/2243,
      ze dne 22. prosince 2020
      o koordinovaném přístupu k cestování a dopravě v reakci na variantu SARS-CoV-2 zjištěnou ve Spojeném království
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 13. října 2020 přijala Rada doporučení (EU) 2020/1475 (1) o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19.

                  (2)

                  Cílem doporučení (EU) 2020/1475 je zajistit větší koordinaci mezi členskými státy vzhledem k přijímání opatření na vnitrostátní úrovni, která omezují volný pohyb z důvodu veřejného zdraví. Uvedené doporučení poskytuje nezbytný rámec, který koordinuje přijímání specifických opatření k omezení šíření onemocnění COVID-19, přičemž tato opatření musí být přiměřená a nediskriminační. Například stanoví, jaká opatření by bylo možné uplatnit na cestující přijíždějící z vysoce rizikové oblasti, a dále stanoví nezbytné výjimky z těchto opatření. Kromě toho vyžaduje, aby byly široké veřejnosti poskytovány včasné a aktuální informace o nově zavedených opatřeních.

                  (3)

                  Doporučení (EU) 2020/1475 je určeno všem členským státům. Během přechodného období stanoveného v článku 126 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (2) a podle článku 127 uvedené dohody se na Spojené království nadále použije právo Unie, včetně doporučení (EU) 2020/1475. Během přechodného období je státní příslušníky Spojeného království nutné považovat za občany EU a rezidenty Spojeného království za rezidenty Unie, zejména pro účely využívání svobody pohybu podle práva Unie a pro účely uvedeného doporučení.

                  (4)

                  Komise přijala v roce 2020 řadu návodných dokumentů o tzv. zelených pruzích, mimo jiné své sdělení ze dne 28. října 2020, které upravuje koncepci zelených pruhů tak, aby zahrnovala nejen silniční, ale i železniční, vodní a leteckou nákladní dopravu, aby bylo zajištěno nepřetržité fungování základních dodavatelských řetězců a zabránilo se jakémukoli narušení nákladní dopravy a logistiky v EU v druhé vlně pandemie.

                  (5)

                  Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení (EU) 2020/912 (3) o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení. V uvedeném doporučení přijala Rada společný přístup, pokud jde o dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, jak se na tom dohodly hlavy států nebo předsedové vlád EU dne 17. března 2020, a o možné zrušení tohoto omezení.

                  (6)

                  Doporučení (EU) 2020/912 má dvě přílohy: příloha I obsahuje seznam třetích zemí, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a příloha II uvádí konkrétní kategorie cestujících s nezbytnou funkcí či potřebou.

                  (7)

                  Po uplynutí přechodného období stanoveného v článku 126 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (4) je nutné považovat Spojené království pro účely doporučení (EU) 2020/912 za třetí zemi. Nebude-li přijato rozhodnutí o zařazení Spojeného království na seznam třetích zemí v příloze I uvedeného doporučení nebo nebude-li mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím v předstihu dohodnuto jinak, nebudou ode dne 1. ledna 2021 možné cesty ze Spojeného království do Evropské unie, jež nejsou nezbytně nutné. Zároveň by občané EU pobývající ve Spojeném království měli po 1. lednu 2021 mít nadále možnost využívat výhod plynoucích z pravidel a záruk stanovených v bodě 5 písm. a) doporučení Rady (EU) 2020/912.

                  (8)

                  V posledních několika týdnech čelilo Spojené království rychlému nárůstu počtu případů onemocnění COVID-19 v jihovýchodní Anglii, což vedlo k posílení epidemiologických a virologických šetření. Z analýzy údajů o sekvencích virového genomu vyplynulo, že velký podíl případů odpovídá nové variantě SARS-CoV-2, která se vyznačuje komplexem mutací ve spike proteinu i mutacemi v jiných oblastech genomu. Ačkoli se ví a očekává, že se viry mutacemi neustále mění za vzniku nových variant, z předběžné analýzy ve Spojeném království vyplývá, že tato varianta je výrazně nakažlivější než dříve cirkulující varianty, přičemž se odhaduje, že je nakažlivější až o 70 %. V tomto okamžiku nic nenasvědčuje tomu, že by se s novou variantou pojil závažnější průběh onemocnění.

                  (9)

                  Tato nová varianta se objevila v období roku, kdy tradičně dochází k nárůstu rodinných a sociálních kontaktů. V reakci na tento vývoj vláda Spojeného království dne 19. prosince 2020 oznámila přísnější omezení pro velké části jihovýchodní Anglie, včetně doporučení, aby lidé do těchto oblastí nebo z nich necestovali a aby lidé v těchto oblastech až na omezené výjimky necestovali do zahraničí.

                  (10)

                  Několik případů s novou variantou dosud oznámily Belgie, Dánsko, Itálie a Nizozemsko. Mezi další země, které takové případy oznámily, patří Island a Austrálie. Je pravděpodobné, že varianta již cirkuluje i v jiných členských státech EU, a je zapotřebí další epidemiologický a virologický výzkum, aby se zjistilo, jak je tento kmen po EU v současné době rozšířen.

                  (11)

                  Vzhledem k riziku dalšího zavlékání této varianty, s důsledky v podobě vyššího počtu případů, potažmo hospitalizací, přijaly členské státy ve vztahu k cestování ze Spojeného království dočasná preventivní opatření, dokud nebude stanoven společný přístup. Pokud některý členský stát ve specifickém kontextu situace mezi EU a Spojeným královstvím a v nadcházejících dnech vyžaduje rychlé antigenní testy pro pracovníky v dopravě, nemělo by to vést k narušení dopravy. V rámci EU bude mít přístup v podobě zelených pruhů i nadále zásadní význam.

                  (12)

                  Dne 21. prosince 2020 proběhlo zasedání v rámci mechanismu integrovaných opatření pro politickou reakci na krize (IPCR), kde mnoho členských států vyzvalo ke koordinovanému přístupu,

            DOPORUČUJE:

                  1.

                  Do konce přechodného období stanoveného v článku 126 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, tedy do 31. prosince 2020, by členské státy měly při přijímání opatření, jež omezují volný pohyb ze Spojeného království do Evropské unie, nadále uplatňovat zásady a mechanismy stanovené v doporučení (EU) 2020/1475.
                  Podle bodu 17 doporučení(EU) 2020/1475 by členské státy v zásadě neměly odpírat vstup osobám cestujícím z jiných členských států nebo, během přechodného období, ze Spojeného království.

                  2.

                  Všechny členské státy by zejména měly provádět body 19 až 21 doporučení (EU) 2020/1475 ohledně společného rámce pro možná opatření v případě cestujících přijíždějících z oblastí s vyšším rizikem. Členské státy by v souladu se zásadou předběžné opatrnosti měly až do odvolání odrazovat od všech cest do Spojeného království a ze Spojeného království, které nejsou nezbytně nutné. V souladu s doporučením (EU) 2020/1475 by však od dalšího dočasného omezení měly být osvobozeny následující skupiny za předpokladu, že během 72 hodin před odjezdem podstoupí test RT-PCR, nebo případně rychlý antigenní test, nebo dodrží desetidenní karanténu a desátý den podstoupí test RT-PCR s negativním výsledkem:

                              a)

                              občané Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a státní příslušníci třetích zemí, kteří na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie, kteří cestují do svého členského státu nebo země státní příslušnosti;

                              b)

                              občané Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, státní příslušníci třetích zemí, kteří na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie, a státní příslušníci Spojeného království, kteří cestují do svého členského státu nebo země pobytu;

                              c)

                              státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty podle směrnice o dlouhodobém pobytu, osoby, které mají právo na pobyt na základě jiných směrnic EU nebo vnitrostátních právních předpisů, nebo osoby, které jsou držiteli vnitrostátních dlouhodobých víz, kteří cestují do svého členského státu pobytu;

                              d)

                              rodinní příslušníci osob uvedených v písmenech a) až c).

                  3.

                  Od cestujících s nezbytnou funkcí či potřebou, definovaných v bodě 19 doporučení (EU) 2020/1475, s výjimkou pracovníků v dopravě, by při vykonávání této nezbytné funkce mělo být vyžadováno podstoupení testu RT-PCR, nebo případně rychlého antigenního testu během 72 hodin před odjezdem, ale nemělo by se od nich vyžadovat podstoupení karantény.

                  4.

                  Tranzit cestujících, zejména těch, kteří podnikají nezbytně nutnou cestu, by měl být usnadněn bez karantény. V případě, že je pro tranzit vyžadován negativní výsledek testu RT-PCR, by měli být cestující o tomto požadavku informováni před zahájením cesty nebo by jim mělo být bez zbytečného odkladu nabídnuto testování během jejich zastávky.

                  5.

                  Jelikož je zapotřebí zajistit přepravu osob, jež spadají do výše uvedených kategorií, měly by být zrušeny zákazy dopravních služeb, jako jsou zákazy letů nebo vlakových spojů (5).

                  6.

                  Pracovníci v dopravě, včetně řidičů nákladních automobilů a strojvedoucích, posádek plavidel vnitrozemské plavby a leteckých posádek, by měli být od jakéhokoli zákazu cestování přes jakékoli hranice osvobozeni. Podobně by měly být usnadněny cestování a tranzit námořníků. Pracovníci v dopravě a námořníci by měli být osvobozeni od požadavků na testování a karanténu, pokud cestují přes hranice v souvislosti s nástupem na plavidla, vozidla či letadla nebo s výstupem z plavidel, vozidel či letadel, třebaže by měli dodržovat obecná opatření, pokud jde o ochranu a dodržování odstupu, uplatňovaná na místní úrovni. Pokud některý členský stát ve specifickém kontextu situace mezi EU a Spojeným královstvím a v nadcházejících dnech vyžaduje rychlé antigenní testy pro pracovníky v dopravě, nemělo by to vést k narušení dopravy. Měla by být taktéž podporována existence spojení pro nezbytně nutné cesty, včetně návratů státních příslušníků a rezidentů domů, při současném respektování příslušných preventivních opatření.

                  7.

                  Také toky nákladní dopravy potřebují zůstat nepřerušeny, v souladu se sdělením o zelených pruzích a letecké nákladní dopravě (6), v neposlední řadě proto, aby byla zajištěna například včasná distribuce vakcín proti onemocnění COVID-19 a související dodávky.

                  8.

                  Jakákoli nová opatření, která členské státy přijmou ve vztahu ke Spojenému království, by měla výslovně uvádět, že jejich platnost skončí na konci přechodného období, tj. 31. prosince 2020.

                  9.

                  Členské státy by měly zajistit včasné, aktuální a komplexní informování široké veřejnosti prostřednictvím všech dostupných komunikačních kanálů.

                  10.

                  Orgány veřejného zdraví a laboratoře členských států by měly při plném dodržování základních práv:

                              a)

                              zvýšit úsilí v oblasti sekvenování a včas analyzovat izoláty viru s cílem rychle identifikovat případy nové varianty, zejména izoláty viru z případů zahrnujících osoby, které nedávno navštívily země, v nichž je tato varianta přítomna, nebo které mají na tyto země vazbu;

                              b)

                              okamžitě identifikovat případy týkající se osob, které během posledních 14 dnů cestovaly do Spojeného království nebo ze Spojeného království, s cílem provést u nich test RT-PCR, izolovat je a provést posílené vysledování jejich kontaktů. Izoláty viru z těchto případů by měly být sekvenovány včas, aby bylo možné identifikovat případy nové varianty;

                              c)

                              okamžitě identifikovat případy týkající se osob, které byly v úzkém kontaktu s potvrzeným případem nové varianty nebo které cestovaly do Spojeného království, s cílem provést u nich test, izolovat je, vysledovat jejich kontakty a zastavit šíření nové varianty. Izoláty viru z těchto případů by měly být sekvenovány včas, aby bylo možné identifikovat případy nové varianty.

                  11.

                  Ode dne 1. ledna 2021 budou členské státy s ohledem na státní příslušníky Spojeného království a státní příslušníky dalších třetích zemí pobývající ve Spojeném království, kteří do konce přechodného období požívají práva na volný pohyb na základě právních předpisů Unie, používat doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (7). To znamená, že dokud nebude Spojené království zařazeno na seznam v příloze I uvedeného doporučení, mohou být ze Spojeného království do schengenského prostoru uskutečněny pouze nezbytně nutné cesty.

                  12.

                  V souladu s bodem 5 doporučení (EU) 2020/912 by od cestovního omezení měly být bez ohledu na účel cesty osvobozeny následující kategorie osob pod podmínkou, že během 72 hodin před odjezdem podstoupí test RT-PCR nebo případně rychlý antigenní test, nebo dodrží desetidenní karanténu a desátý den podstoupí test RT-PCR s negativním výsledkem:

                              a)

                              občané Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a státní příslušníci třetích zemí, kteří na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie, jakož i jejich rodinní příslušníci;

                              b)

                              státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty podle směrnice o dlouhodobém pobytu (8), a osoby, které mají právo na pobyt na základě jiných směrnic EU nebo vnitrostátních právních předpisů, nebo osoby, které jsou držiteli vnitrostátních dlouhodobých víz, jakož i jejich rodinní příslušníci. To by se mělo vztahovat i na osoby, které mají právo na pobyt v EU na základě dohody o vystoupení.

                  13.

                  Na státní příslušníky Spojeného království, kteří v EU nepobývají oprávněně, se osvobození uvedené v bodě 5 písm. b) doporučení (EU) 2020/912 ode dne 1. ledna 2021 nevztahuje. To znamená, že státní příslušníci Spojeného království, kteří nejsou chráněni dohodou o vystoupení a rovněž v Unii nepobývají oprávněně, ani rodinní příslušníci občanů Unie se nemohou dovolávat bodu 5 písm. b) doporučení (EU) 2020/912. Na tyto státní příslušníky Spojeného království se však může vztahovat výjimka týkající se nezbytně nutných cest (nezbytná funkce či potřeba) uvedená v příloze II doporučení (EU) 2020/912.

                  14.

                  Členské státy a země přidružené k Schengenu by měly přijmout veškerá opatření koordinovaným a soudržným způsobem a co nejdříve informovat Komisi a ostatní členské státy o jakýchkoli opatřeních, která přijaly. Případná budoucí opatření by měly sdělit před jejich vstupem v platnost. Omezení leteckých služeb musí být oznámena v souladu s články 21 a 21a nařízení (ES) č. 1008/2008.

         V Bruselu dne 22. prosince 2020.

               Za Komisi

            Ylva JOHANSSON

               členka Komise

         (1)  Úř. věst. L 337, 14.10.2020, s. 3.

         (2)  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

         (3)  Doporučení Rady (2020/912) ze dne 30. června 2020 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (Úř. věst. L 208 I, 1.7.2020, s. 1).

         (4)  Viz poznámka pod čarou 2.

         (5)  Je třeba připomenout, že možnost členských států zakázat lety v každém případě velmi přísně omezuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3), viz článek 21 a rovněž článek 21a (použitelný do 31. prosince 2020).

         (6)  Sdělení Komise – Pokyny Evropské komise: Usnadnění leteckého nákladního provozu během výskytu onemocnění COVID-19 C/2020/2010 (Úř. věst. C 100 I, 27.3.2020, s. 1).

         (7)  Viz poznámka pod čarou 3.

         (8)  Směrnice Rady 2003/109/ES ze dne 25. listopadu 2003 o právním postavení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty (Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 44).


title: Doporučení Komise (EU) 2020/2245, ze dne 18. prosince 2020 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (oznámeno pod číslem C(2020) 8750) (Text s významem pro EHP)

text:
               29.12.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 439/23

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2020/2245,
      ze dne 18. prosince 2020
      o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace

            (oznámeno pod číslem C(2020) 8750)

      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 ze dne 11. prosince 2018, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (1), a zejména na čl. 64 odst. 1 uvedené směrnice,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Směrnice (EU) 2018/1972 vedle tří hlavních cílů, kterými jsou podpora hospodářské soutěže, vnitřního trhu a zájmů koncových uživatelů, usiluje o podporu připojení a přístup k sítím s velmi vysokou kapacitou včetně pevných, mobilních a bezdrátových sítí a jejich využívání ve prospěch všech občanů a podniků Unie.

                  (2)

                  Přiměřené pobídky k investicím do nových sítí s velmi vysokou kapacitou, které podporují inovace v oblasti internetových služeb s bohatým obsahem, budou posilovat mezinárodní konkurenceschopnost Unie a zároveň přinášet užitek jejím spotřebitelům a podnikům. Je proto mimořádně důležité podporovat udržitelné investice do rozvoje sítí s velmi vysokou kapacitou zavedením vhodně přizpůsobeného a předvídatelného předpisového rámce.

                  (3)

                  Jedním z cílů nového předpisového rámce je v závislosti na rozvoji hospodářské soutěže na trzích postupně omezovat pro odvětví specifická pravidla ex ante a nakonec dosáhnout toho, aby se trhy elektronických komunikací řídily pouze právem hospodářské soutěže. V souladu s tímto cílem je účelem tohoto doporučení určit takové trhy produktů a služeb, na kterých může být odůvodněné použít regulaci ex ante.

                  (4)

                  Vymezení relevantních trhů se v průběhu času může v závislosti na možném vývoji vlastností produktů a služeb, které jsou na takových trzích dostupné, a na možnostech náhrady na straně poptávky a nabídky měnit v důsledku vývoje na trzích a v oblastech technologií a regulace. Z tohoto důvodu by toto doporučení mělo nahradit doporučení z roku 2014 (2).

                  (5)

                  Ustanovení čl. 64 odst. 1 kodexu vyžaduje, aby Komise v rámci odvětví elektronických komunikací určila trhy, jejichž vlastnosti mohou odůvodňovat uložení regulačních povinností v souladu se zásadami práva hospodářské soutěže. Proto jsou v tomto doporučení k vymezení relevantních produktových trhů v odvětví elektronických komunikací použity zásady práva hospodářské soutěže.

                  (6)

                  Konečným cílem regulačního zásahu je přinést užitek koncovým uživatelům, pokud jde o ceny, kvalitu a výběr, dosažením udržitelné hospodářské soutěže na maloobchodním trhu. Výchozím bodem pro vymezení relevantních trhů v tomto doporučení by mělo být vymezení maloobchodních trhů se zaměřením do budoucna v určitém časovém horizontu a na základě práva hospodářské soutěže. Pokud ovšem na maloobchodních trzích funguje účinná hospodářská soutěž i při neuplatnění velkoobchodní regulace, měly by vnitrostátní regulační orgány vyvodit závěr, že regulace na souvisejících velkoobchodních trzích již není potřebná.

                  (7)

                  V souladu s čl. 67 odst. 1 kodexu může být uložení regulačních povinností ex ante odůvodněné pouze na trzích, kde jsou splněna všechna tři kritéria uvedená v čl. 67 odst. 1 písm. a), b) a c). Toto doporučení se vztahuje na trhy produktů a služeb, u nichž Komise po prozkoumání celkových trendů v Unii zjistila, že tato tři kritéria splňují. Komise má tedy za to, že tyto trhy mají vlastnosti, které mohou odůvodňovat uložení regulačních povinností alespoň v některých zeměpisných oblastech a na dohledné období. Mělo by být na vnitrostátních regulačních orgánech, aby ve svých analýzách těchto trhů zvážily, zda jsou splněny další požadavky, které stanoví čl. 67 odst. 2.

                  (8)

                  První kritérium se týká přítomnosti značných a nikoli dočasných překážek vstupu na trh. Jeho účelem je stanovit, zda, kdy a do jaké míry je pravděpodobný vstup na trh, a určit příslušné faktory pro úspěšný vstup na trh elektronických komunikací. Ze statického hlediska jsou pro účely tohoto doporučení významné zejména dva druhy překážek vstupu na trh: strukturální překážky a právní nebo regulační překážky.

                  (9)

                  Strukturální překážky vstupu vycházejí z rozdílné situace co do nákladů nebo poptávky, jež mezi zavedenými subjekty na trhu a nově vstupujícími subjekty stanoví asymetrické podmínky, které nově vstupujícím subjektům ztěžují nebo znemožňují vstup na trh. Za značné strukturální překážky lze například považovat také situace, kdy je trh charakterizován absolutními nákladovými výhodami nebo podstatnými množstevními úsporami nebo síťovými účinky, kapacitními omezeními a vysokými utopenými náklady. Strukturální překážky mohou existovat také tam, kde poskytování služby vyžaduje síťovou složku, která není technicky duplikovatelná nebo jejíž duplikace je z ekonomického hlediska neúnosná.

                  (10)

                  Právní nebo regulační překážky mohou přímo ovlivňovat podmínky vstupu na trh a/nebo postavení operátorů na relevantním trhu. V regulovaných odvětvích mohou postupy pro udělování oprávnění, územní omezení, normy v oblasti bezpečnosti a ochrany a jiné právní požadavky od vstupu na trh odrazovat nebo ho oddálit. Význam právních a regulačních překážek na trzích elektronických komunikací se však snižuje. Právní či regulační překážky, které budou v příslušném pětiletém období pravděpodobně odstraněny, by běžně neměly představovat takovou překážku vstupu na trh, která splňuje první kritérium.

                  (11)

                  Na inovačních trzích vyznačujících se nepřetržitým technologickým pokrokem, jako jsou trhy elektronických komunikací, mohou překážky vstupu na trh postupně ztrácet na významu. Na takovýchto trzích vznikají konkurenční tlaky často díky hrozbám ze strany potenciálních inovativních konkurentů, kteří v současné době na trhu nepůsobí. Při určování relevantních trhů pro možnou regulaci ex ante by proto měly být brány v úvahu také možnosti překonání překážek vstupu na trh v příslušném časovém období. Toto doporučení určuje trhy, u kterých se předpokládá, že překážky vstupu budou přetrvávat po dobu příštích 5–10 let.

                  (12)

                  Různé překážky vstupu na trh by neměly být posuzovány izolovaně, ale souhrnně. Zatímco jednotlivě posuzovaná překážka vstupu na trh nemusí být považována za významnou, spolu s jinými překážkami by mohla vyvolat účinky, které by ze souhrnného hlediska vstup na trh znemožnily nebo mu bránily.

                  (13)

                  Druhé kritérium řeší, zda struktura trhu v příslušném časovém období směřuje k účinné hospodářské soutěži, a to s ohledem na stav a vyhlídky hospodářské soutěže z pohledu infrastruktury a dalších faktorů, které mohou stát za překážkami vstupu na trh. Z analýzy účinné hospodářské soutěže vyplývá, že na trhu se rozvine účinná hospodářská soutěž bez uplatnění regulace ex ante během období přezkumu, nebo se tak stane po uplynutí tohoto období za předpokladu, že v období přezkumu již existuje jasný důkaz, že trh vykazuje pozitivní dynamiku. Například sbližování produktů dodávaných prostřednictvím různých síťových technologií může vyvolat konkurenční tlaky ze strany operátorů, kteří působí na jiných produktových trzích, a může vést ke sbližování trhů.

                  (14)

                  I když se trh vyznačuje značnými překážkami vstupu, mohou jiné strukturální faktory na tomto trhu znamenat, že trh přesto směřuje k tomu, aby se na něm v příslušném časovém období rozvinula účinná hospodářská soutěž. Na trzích, na kterých lze výhledově očekávat zvýšení počtu sítí, použití tohoto kritéria znamená především zkoumání stavu a pravděpodobného budoucího vývoje hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury.

                  (15)

                  Při posuzování přiměřenosti hospodářské soutěže a potřeby regulačního zásahu by vnitrostátní regulační orgány měly rovněž zvážit, zda je velkoobchodní přístup dostupný všem zájemcům z řad podniků za přiměřených obchodních podmínek umožňujících udržitelné konkurenceschopné výsledky pro koncové uživatele na maloobchodním trhu. Obchodní dohody včetně dohod o velkoobchodním přístupu, dohod o společných investicích a dohod o vzájemném přístupu mezi operátory, které byly uzavřeny na trvalém základě a jsou udržitelné, mohou zlepšit dynamiku hospodářské soutěže a mohou nakonec vyřešit výhrady z narušení hospodářské soutěže na příslušném maloobchodním trhu, a vést proto k deregulaci velkoobchodních trhů. Za předpokladu, že jsou v souladu se zásadami práva hospodářské soutěže, by tak měly být zohledněny při posuzování toho, zda lze očekávat, že se trh do budoucna stane konkurenčním.

                  (16)

                  Technologický vývoj nebo sbližování produktů a trhů mohou vyvolat konkurenční tlaky mezi operátory, kteří působí na různých produktových trzích. V této souvislosti by však služby „over the top“ (OTT), které dnes zpravidla nejsou považovány za přímou náhradu tradičních služeb poskytovaných poskytovateli služeb elektronických komunikací a které v každém případě neposkytují fyzické a datové připojení, nicméně mohly v důsledku dalšího technologického vývoje a jejich neustálého rozšiřování v nadcházejících letech hrát významnější úlohu na některých maloobchodních trzích a následně vyvíjet nepřímý tlak na velkoobchodních trzích.

                  (17)

                  Rozhodnutí, zda určitý trh vymezit jako trh, který připadá v úvahu pro regulaci ex ante, by mělo záviset také na posouzení toho, zda je právo hospodářské soutěže dostatečné k adekvátnímu řešení zjištěných selhání trhu. Cílem tohoto třetího kritéria je posoudit vhodnost práva hospodářské soutěže pro vyřešení zjištěných přetrvávajících selhání trhu, zejména vzhledem k tomu, že regulační povinnosti uložené ex ante mohou porušování práva hospodářské soutěže účinně bránit. Zásahy na základě práva hospodářské soutěže nebudou pravděpodobně postačovat v případě, že k nápravě přetrvávajícího (přetrvávajících) selhání trhu budou nezbytné časté a/nebo včasné intervence. V takových situacích by regulace ex ante měla být považována za vhodný doplněk práva hospodářské soutěže. Uplatňování obecných pravidel pro hospodářskou soutěž by na trzích, které se vyznačují udržitelnou a účinnou hospodářskou soutěží založenou na infrastruktuře, obecně mělo být dostačující.

                  (18)

                  Uplatnění těchto tří souhrnných kritérií by mělo omezit počet regulovaných trhů v odvětví elektronických komunikací, a přispět tak k postupnému omezování odvětvově specifické regulace ex ante s tím, jak se na těchto trzích rozvíjí hospodářská soutěž. Nesplnění kterékoli z těchto tří kritérií by naznačovalo, že trh nepřipadá v úvahu pro regulaci ex ante. V zájmu zajištění udržitelné hospodářské soutěže je nezbytné, aby byly regulační povinnosti ex ante ukládány pouze na velkoobchodním trhu, na němž se nachází jeden nebo více podniků s významnou tržní silou a kde nápravná opatření podle práva hospodářské soutěže nepostačují k řešení daného problému.

                  (19)

                  Nově vznikající trhy zahrnují produkty nebo služby, u kterých je kvůli jejich novosti velmi obtížné předpovídat podmínky poptávky nebo vstupu na trh a nabídky, a tudíž je obtížné uplatňovat test tři kritérií. Na takových trzích by neměly být ukládány nepřiměřené povinnosti regulace ex ante s cílem podpořit inovace, a zároveň by se mělo zabránit uzavření vstupu na tyto trhy vedoucím podnikem (3). Postupná modernizace stávající síťové infrastruktury jen zřídka vede k vytvoření nového nebo rozvíjejícího se trhu. Než se dojde k závěru, že určitý produkt není součástí již existujícího trhu, je třeba určit, že jej není možno nahradit z pohledu poptávky ani z pohledu nabídky. Vznik nových maloobchodních služeb může vést ke vzniku nového odvozeného velkoobchodního trhu pod podmínkou, že tyto maloobchodní služby nemohou být poskytovány s využitím stávajících velkoobchodních produktů.

                  (20)

                  Vzhledem k vývoji hospodářské soutěže, včetně hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury, toto doporučení vymezuje pouze relevantní trhy na velkoobchodní úrovni, jak tomu bylo v doporučení z roku 2014. Regulace ex ante uložená na velkoobchodní úrovni by měla být považována za dostatečnou pro řešení potenciálních problémů v oblasti hospodářské soutěže na navazujících maloobchodních trzích.

                  (21)

                  V souladu se 165. bodem odůvodnění kodexu by vnitrostátní regulační orgány měly provést alespoň analýzu trhů, které jsou uvedeny ve zmíněném doporučení, včetně těch, které již v daném vnitrostátním nebo místním prostředí nejsou regulovány. Pokud jde o trhy uvedené v příloze tohoto doporučení, mohou vnitrostátní regulační orgány stále považovat za vhodné provést na základě konkrétních vnitrostátních okolností test tří kritérií. Vnitrostátní regulační orgány mohou dospět k závěru, že test tří kritérií ve vnitrostátních podmínkách není splněn. Pokud test tří kritérií není v případě určitého trhu uvedeného v doporučení splněn, vnitrostátní regulační orgány by neměly na tomto trhu ukládat regulační povinnosti.

                  (22)

                  Vnitrostátní regulační orgány by měly provést také analýzu trhů, které v tomto doporučení uvedeny nejsou, ale jsou regulovány v rámci území spadajícího do jejich pravomoci na základě dřívějších analýz, nebo analýzu dalších trhů, mají-li dostatečný důvod se domnívat, že může být splněn test tří kritérií. Vnitrostátní regulační orgány tedy mohou také vymezit jiné relevantní trhy produktů a služeb, které v tomto doporučení nejsou uvedeny, pokud mohou prokázat, že tyto trhy ve svém vnitrostátním prostředí test tří kritérií splňují.

                  (23)

                  Při provádění analýzy trhu podle článku 67 kodexu by vnitrostátní regulační orgány i Komise měly začít s analýzou maloobchodních trhů. Posouzení trhu by se mělo provádět z hlediska budoucího vývoje v případě, že není uplatněna regulace na základě zjištěné významné tržní síly, a mělo by vycházet ze stávajících tržních podmínek. Analýza by měla posoudit, zda je trh perspektivně konkurenční a zda je případný nedostatek hospodářské soutěže trvalým jevem, a to při zohlednění očekávaného nebo předvídatelného vývoje na trhu. Analýza měla zohlednit dopady jiných forem regulace použitelných pro příslušné maloobchodní a související velkoobchodní trhy po celé příslušné regulační období.

                  (24)

                  Pokud na daném maloobchodním trhu nelze z hlediska budoucího vývoje bez uplatnění regulace ex ante očekávat rozvoj účinné hospodářské soutěže, měly by se v souladu s článkem 67 kodexu vymezit a analyzovat odpovídající velkoobchodní trhy, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante. Při analýze hranic a tržní síly v rámci odpovídajících relevantních velkoobchodních trhů s cílem určit, zda na těchto trzích funguje účinná hospodářská soutěž, by měla být navíc zohledněna přímá a nepřímá omezení hospodářské soutěže, a to bez ohledu na to, zda tato omezení vyplývají ze sítí elektronických komunikací, služeb elektronických komunikací nebo jiných druhů služeb či aplikací, které jsou z pohledu koncového uživatele rovnocenné.

                  (25)

                  Při vymezení relevantních velkoobchodních trhů, které mohou připadat v úvahu pro regulaci ex ante, by vnitrostátní regulační orgány měly začít analýzou trhu, který maloobchodnímu trhu, na němž byly zjištěny problémy v oblasti hospodářské soutěže, předchází jako první v pořadí. Vnitrostátní regulační orgány by měly provést analýzu trhů, které navazují na regulovaný předcházející vstup, až po maloobchodní trh, aby určily, zda by se na nich při uplatnění regulace na předcházejícím trhu rozvinula účinná hospodářská soutěž.

                  (26)

                  Trh, který maloobchodnímu trhu předchází jako první v pořadí, může podle situace v konkrétním členském státě sestávat z generických velkoobchodních produktů napříč trhy, jako je přístup k fyzické infrastruktuře (např. přístup ke kabelovodům) či pasivní přístupové produkty, nebo tyto velkoobchodní produkty zahrnovat. Zejména tam, kde existuje infrastruktura inženýrských sítí a je opětovně použitelná, může účinný přístup k takové infrastruktuře značně usnadnit zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou a podporovat rozvoj hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury ve prospěch koncových uživatelů.

                  (27)

                  Z těchto důvodů Komise zvažovala, zda je vhodné v tomto doporučení uvést oddělený trh pro přístup k fyzické infrastruktuře. Protože však v celé Unii existují značné rozdíly v topologii sítí, dostupnosti všudypřítomných kabelovodů a úrovni poptávky po přístupu ke kabelovodům a stožárům, dospěla Komise k závěru, že oddělený trh pro přístup k fyzické infrastruktuře není možné v současné době na úrovni Unie vymezit, a neměl by proto být uveden na seznamu trhů, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante.

                  (28)

                  Článek 72 kodexu dále vnitrostátním regulačním orgánům umožňuje uložit povinnost poskytnout přístup k inženýrským stavbám jako samostatné nápravné opatření na kterémkoli relevantním velkoobchodním trhu. Taková povinnost poskytnout přístup k inženýrským stavbám může být odůvodněná bez ohledu na to, zda fyzická infrastruktura, k níž je poskytován přístup, je součástí regulovaného relevantního trhu, a vnitrostátní regulační orgány by ji měly zvážit předtím, než uloží jiné povinnosti přístupu na navazujících trzích, pokud je to přiměřené a dostatečné na podporu hospodářské soutěže ve prospěch koncových uživatelů.

                  (29)

                  Pokud jde o velkoobchodní trhy s širokopásmovým přístupem, mohou být produkty virtuálního přístupu koncipovány takovým způsobem, aby vykazovaly podobné nebo stejné vlastnosti produktu, a to bez ohledu na umístění předávacího bodu pro přístup. Proto by mohlo být technicky možné poskytovat velkoobchodní širokopásmový přístup na centrální nebo místní úrovni se srovnatelnou kvalitou služeb jak z hlediska subjektu usilujícího o přístup, tak z hlediska koncových uživatelů. V této souvislosti je třeba v rámci analýzy nahraditelnosti analyzovat vlastnosti produktu i ochotu zájemců o přístup migrovat mezi přístupovými body nebo využívat různé předávací body v rámci síťové architektury.

                  (30)

                  Mnozí alternativní operátoři zvýšili své investice a vytvořili své vlastní sítě k místnímu přístupovému bodu. Tito operátoři by pravděpodobně nepovažovali produkty centrálního přístupu za náhradu místního přístupu vzhledem k tomu, že by tak investice do vlastní síťové infrastruktury vynaložili zbytečně. Zároveň je třeba uznat, že přístupová síť je část sítě, kterou je nejobtížnější replikovat vzhledem k vysokým utopeným nákladům na zavádění s ohledem na počet zákazníků, kteří ze zavedení mohou mít užitek.

                  (31)

                  Nehledě na zaznamenaný růst hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury se místní přístup stále vyznačuje vysokými překážkami vstupu na trh a ve většině členských států je regulován. Trh velkoobchodních služeb s místním přístupem stále splňuje test tří kritérií vzhledem k tomu, že přístupová síť je ta část sítě, kterou je nejobtížnější replikovat. Z hlediska budoucího vývoje však překážky vstupu na trh služeb s centrálním přístupem již nelze považovat za vysoké a na úrovni Unie nepřekonatelné, protože trh směřuje k účinné hospodářské soutěži v důsledku přítomnosti alternativních platforem, široké komerční dostupnosti kapacity kanálu a možnosti poskytování služeb s centrálním přístupem místně propojenými operátory. Pokud jsou přístupové produkty poskytované na různých předávacích bodech určeny jako náhrada za specifických vnitrostátních okolností, mělo by být shledáno, že daný trh zahrnuje všechny takové produkty. To, zda takový široký trh splňuje test tří kritérií, je třeba stanovit v každém konkrétním případě.

                  (32)

                  Zvýšené schopnosti sítí elektronických komunikací poskytujících produkty pro širokou spotřebu mohou uspokojit i potřebu připojení některých firemních zákazníků. Důležitý segment firemních zákazníků a rovněž nová poptávka vznikající z digitalizace průmyslu a ze sociálně-ekonomických faktorů, jako jsou veřejné služby (například nemocnice a školy), však budou vyžadovat i vyhrazené připojení. Některé podniky proto stále vyžadují produkty s vlastnostmi, které jsou odlišné od vlastností produktů pro širokou spotřebu.

                  (33)

                  Za účelem vymezení hranic trhu pro vyhrazenou kapacitu a jiné firemní přístupové produkty by vnitrostátní regulační orgány měly zohlednit některé faktory, např. různé funkce a zamýšlená použití produktů, vývoj cen v čase a křížovou cenovou pružnost, a zároveň by měly zajistit, aby příslušné velkoobchodní produkty odpovídaly zjištěnému problému na maloobchodním trhu. Rozlišujícími vlastnostmi produktů v případě vyhrazené kapacity jsou jejich schopnost poskytovat vyhrazené připojení bez agregace a schopnost poskytovat symetrické rychlosti, a tyto produkty by měly být posuzovány, stejně jako produkty na jiných trzích, pomocí analýzy nahraditelnosti.

                  (34)

                  Zavádění alternativních infrastruktur poskytujících vyhrazené optické připojení pro podniky se výrazně zvýšilo, zejména v oblastech s větší hustotou osídlení, obchodních centrech a obchodních čtvrtích. Mohou však existovat oblasti, ve kterých zavedení alternativní infrastruktury pro hromadné připojení může být hospodářsky životaschopné, avšak duplikace sítí poskytujících vyhrazené a izolované připojení může být přesto vzhledem k velikosti adresovatelného trhu méně hospodářsky únosná. V těchto oblastech s menší hustotou osídlení existuje vzhledem k nedostatečné hospodářské soutěži v oblasti infrastruktury riziko, že poptávka po vyhrazené kapacitě by bez regulace nebyla obsloužena konkurenčními nabídkami.

                  (35)

                  Na obou výše uvedených trzích služeb s velkoobchodním přístupem není pravděpodobné, že problémy v oblasti hospodářské soutěže budou přetrvávat jednotně v celém dotyčném členském státě, a takové trhy by měly být podrobeny důkladné zeměpisné analýze. Při vymezení relevantních trhů v souladu s čl. 64 odst. 3 kodexu by vnitrostátní regulační orgány měly vymezit zeměpisné oblasti, v nichž jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a které lze odlišit od sousedních oblastí, ve kterých jsou převládající podmínky hospodářské soutěže znatelně odlišné, zejména s přihlédnutím k otázce, zda potenciální operátor s významnou tržní silou působí v celé oblasti své sítě jednotně, nebo zda čelí značně odlišným podmínkám hospodářské soutěže do té míry, že jeho činnosti jsou v některých oblastech omezeny, zatímco v jiných nikoli.

                  (36)

                  Dosud vnitrostátní regulační orgány zjistily, že většina trhů jsou trhy vnitrostátní, protože měděná síť zavedeného operátora měla vnitrostátní pokrytí. S postupujícím zaváděním alternativních sítí se však podmínky hospodářské soutěže mohou mezi různými oblastmi téhož členského státu (například mezi městskými oblastmi a venkovem) značně a setrvale lišit, z čehož vyplývá nutnost vymezit oddělené zeměpisné trhy.

                  (37)

                  Za účelem vymezení zeměpisného trhu by vnitrostátní regulační orgány měly vymezit základní zeměpisnou jednotku jako výchozí bod pro posouzení podmínek hospodářské soutěže. Taková jednotka by podle podmínek daného členského státu mohla vycházet z topologie sítě nebo ze správních hranic. V každém případě by v souladu s praxí Komise (4) zeměpisná jednotka a) měla mít vhodnou velikost, tj. být dostatečně malá, aby se zamezilo významným rozdílům v podmínkách hospodářské soutěže v rámci každé jednotky, avšak dostatečně velká, aby se zabránilo obtížné mikroanalýze náročné na zdroje, jež by mohla vést k roztříštění trhu, b) měla být schopna zohlednit strukturu sítě všech příslušných operátorů a c) měla mít jasné a stálé hranice. Pokud jde o podmínku b), měly by vnitrostátní regulární orgány vycházet ze zeměpisného mapování sítí provedeného v souladu s článkem 22 kodexu.

                  (38)

                  V souladu se zásadami práva hospodářské soutěže a na základě analýzy zeměpisných jednotek popsané výše by vnitrostátní regulační orgány měly poté stanovit první vymezení rozsahu zeměpisných trhů, a to tak, že seskupí jednotky, které vykazují obdobné podmínky hospodářské soutěže. Vnitrostátní regulační orgány by měly podmínky hospodářské soutěže posuzovat se zaměřením do budoucna, s ohledem na strukturální a behaviorální ukazatele, a zejména, v souladu s čl. 64 odst. 3 kodexu, se zohledněním významu hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury. Takovými ukazateli mohou být mimo jiné oblast pokrytí sítěmi, počet konkurenčních sítí, jejich podíly na trhu, vývoj podílů na trhu, lokalizovaná nebo jednotná cenová politika, vlastnosti poptávky a odliv zákazníků a jejich přechod k jiným operátorům. Výsledné vymezení zeměpisných trhů by mělo být zkontrolováno porovnáním s analýzou nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky. Nesousedící zeměpisné trhy, které vykazují obdobné podmínky hospodářské soutěže, lze v této fázi analyzovat společně.

                  (39)

                  Významné rozdíly v podmínkách hospodářské soutěže by ve fázi vymezení trhu měly být vzaty v úvahu s výhledem do budoucna. K řešení méně významných nebo méně stabilních rozdílů v podmínkách hospodářské soutěže lze použít segmentaci nápravných opatření, včetně jejich pravidelné nebo včasné úpravy, aniž by tím byla narušena předvídatelnost regulace.

                  (40)

                  Článek 75 kodexu zmocňuje Komisi k přijetí aktu v přenesené pravomoci, jímž stanoví jednotnou maximální sazbu za ukončení hlasového volání v mobilní síti po celé Unii a jednotnou maximální sazbu za ukončení hlasového volání v pevné síti po celé Unii (společně dále jen „celounijní sazby za ukončení hlasového volání“). Celounijní sazby za ukončení hlasového volání se přímo použijí na každého poskytovatele služeb v oblasti ukončení hlasového volání v pevné síti a v mobilní síti v Unii. Jednotné celounijní sazby za ukončení hlasového volání vycházejí z efektivních nákladů na poskytování služeb v oblasti ukončení hlasového volání. Uplatňování celounijních sazeb za ukončení hlasového volání omezí schopnost operátorů mobilních a pevných sítí stanovovat nadměrné sazby za ukončení hlasového volání. Riziko nadměrných sazeb za ukončení hlasového volání, které je nejzávažnější hrozbou pro hospodářskou soutěž na těchto trzích, by tak zmizelo. Vzhledem k striktní nákladové orientaci uplatněné při stanovení celounijních sazeb za ukončení hlasového volání, jak vyžaduje kodex, by sazby za ukončení měly být podobné jako ty sazby, které by bylo možné očekávat v případě konkurenčních trhů. Trhy ukončení hlasového volání by proto již nesplňovaly test tří kritérií na úrovni Unie.

                  (41)

                  V některých členských státech nicméně konkrétní situace může opravňovat k regulaci vybraných prvků trhů ukončení hlasového volání. Specifické vnitrostátní okolnosti mohou naznačovat, že tyto trhy při pohledu do budoucna nesměřují k hospodářské soutěži nebo že v oblasti hospodářské soutěže i nadále existují problémy. Například bylo-li operátorům odepřeno propojení nebo se vyskytly problémy s ukončováním volání z jejich sítě v sítích jiných operátorů. Vnitrostátní regulační orgány by měly takové problémy řešit buď uložením povinností založených na významné tržní síle, které jsou jiné než kontrola cen, je-li splněn test tří kritérií, nebo použitím jiných vhodných regulačních nástrojů, tj. čl. 61 odst. 2 kodexu, jsou-li splněny v něm stanovené podmínky.

                  (42)

                  Mezi trhy uvedené v příloze tohoto doporučení již nespadají tři trhy, které byly uvedeny v doporučení z roku 2014, jelikož nesplňují test tří kritérií. Jedná se o trhy velkoobchodních služeb ukončení volání v jednotlivých veřejných telefonních sítích poskytovaných v pevném místě (trh 1), trhy velkoobchodních služeb ukončení hlasového volání v jednotlivých mobilních sítích (trh 2) a trhy velkoobchodních služeb s centrálním přístupem poskytovaným v pevném místě pro výrobky pro širokou spotřebu (trh 3b).

                  (43)

                  Zbývající trhy z doporučení z roku 2014, a sice trh 3a (velkoobchodní služby s místním přístupem poskytovaným v pevném místě) a trh 4 (velkoobchodní služby s vysoce kvalitním přístupem poskytovaným v pevném místě), přičemž posledně jmenovaný byl částečně znovu definován, nadále vyžadují regulaci ex ante, neboť na úrovni Unie splňují test tří kritérií. Vnitrostátní regulační orgány by při vymezení těchto trhů měly zohlednit situaci v konkrétním členském státě, zejména pokud jde o jejich zeměpisný rozměr.

                  (44)

                  Aby bylo zajištěno, že při určování, zda daný trh vyžaduje regulaci ex ante, bude odpovídajícím způsobem zohledněn dopad regulace na souvisejících trzích, měly by vnitrostátní regulační orgány zajistit, aby analýza souvisejících trhů byla prováděna koherentním způsobem a pokud možno ve stejném okamžiku, nebo alespoň co nejblíže po sobě.

                  (45)

                  Při zvažování, zda změnit nebo zachovat stávající regulační povinnosti, by vnitrostátní regulační orgány také měly uplatnit test tří kritérií na ty trhy, které jsou uvedeny v přílohách doporučení Komise 2003/311/ES (5), doporučení 2007/879/ES a doporučení 2014/710/EU (6), avšak v příloze tohoto doporučení již uvedeny nejsou.

                  (46)

                  Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací bylo konzultováno v souladu s čl. 64 odst. 1 směrnice (EU) 2018/1972 a vydalo stanovisko dne 16. října 2020,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  Při vymezení relevantních trhů podle situace v konkrétním členském státě v souladu s čl. 64 odst. 3 směrnice (EU) 2018/1972 by vnitrostátní regulační orgány měly analyzovat trhy produktů a služeb uvedené v příloze.

                  2.

                  Při zvážení skutečnosti, že některý z trhů uvedených v příloze nepřipadá na základě specifických vnitrostátních podmínek pro regulaci ex ante v úvahu, by vnitrostátní regulační orgány měly provést test tří kritérií a prokázat (což Komise ověří), že není splněno alespoň jedno ze tří kritérií uvedených v čl. 67 odst. 1 směrnice (EU) 2018/1972.

                  3.

                  Při vymezení relevantních zeměpisných trhů na svém území v souladu s čl. 64 odst. 3 kodexu by vnitrostátní regulační orgány měly provést podrobnou analýzu nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky, přičemž by měly vycházet z vhodné zeměpisné jednotky a seskupit takové jednotky, které vykazují obdobné podmínky hospodářské soutěže. Posouzení podmínek hospodářské soutěže by mělo být zaměřené do budoucna a mělo by vycházet mimo jiné z počtu a vlastností konkurenčních sítí, rozdělení podílů na trhu a jejich vývoje, cen a způsobů chování.

                  4.

                  Tímto doporučením nejsou dotčeny definice trhu, výsledky analýz trhu a regulační povinnosti přijaté vnitrostátními regulačními orgány v souladu s předpisovým rámcem platným před datem přijetí tohoto doporučení.

                  5.

                  Toto doporučení je určeno členským státům.

         V Bruselu dne 18. prosince 2020.

               Za Komisi

            Thierry BRETON

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 36.

         (2)  Doporučení Komise 2014/710/EU ze dne 9. října 2014 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 79).

         (3)  Viz 23. bod odůvodnění pokynů Komise k analýze trhu a posouzení významné tržní síly podle předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. C 159, 7.5.2018, s. 1) a 163. bod odůvodnění evropského kodexu pro elektronické komunikace.

         (4)  Zejména sdělení Komise C/2018/2374 –Pokyny k analýze trhu a posouzení významné tržní síly podle předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací, Úř. věst. C 159, 7.5.2018, s. 1.

         (5)  Doporučení Komise 2003/311/ES ze dne 11. února 2003 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 114, 8.5.2003, s. 45).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

         (6)  Doporučení Komise 2007/879/ES ze dne 17. prosince 2007 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 65).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=celex:32007H0879.

         PŘÍLOHA
         Trh 1: Velkoobchodní služby s místním přístupem poskytovaným v pevném místě
         Trh 2: Vyhrazená velkoobchodní kapacita


               21.1.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 23/146

      P8_TA(2019)0172
      Oblast působnosti a mandát zvláštních zástupců EU
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ohledně rozsahu a mandátu zvláštních zástupců EU (2018/2116(INI))
      (2021/C 23/23)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na články 2, 3, 6, 21, 33 a 36 Smlouvy o Evropské unii,

                  —

                  s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (1),

                  —

                  s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o politické odpovědnosti (2),

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku pro Evropský parlament o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávy EU o lidských právech a demokracii ve světě,

                  —

                  s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 20. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Evropského parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky,

                  —

                  s ohledem na pokyny pro jmenování, mandát a financování zvláštních zástupců EU ze dne 9. července 2007 a na přípis Rady (7510/14) ze dne 11. března 2014,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3),

                  —

                  s ohledem na globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, kterou dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně, vysoká představitelka, a na následné zprávy o provádění,

                  —

                  s ohledem na obecné zásady EU pro prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbicky, homosexuálně, bisexuálně, transsexuálně a intersexuálně orientovanými (LGBTI) osobami, které přijala Rada v roce 2013,

                  —

                  s ohledem na Helsinský závěrečný akt Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975 jakožto základní dokument pro evropské a širší regionální bezpečnostní uspořádání a s ohledem na všechny zásady v něm uvedené,

                  —

                  s ohledem na svá usnesení o výročních zprávách vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku pro Evropský parlament o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky,

                  —

                  s ohledem na svá usnesení o výročních zprávách EU o lidských právech a demokracii ve světě,

                  —

                  s ohledem na doporučení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017 (4),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2017 o řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy (5),

                  —

                  s ohledem na svá usnesení o Ukrajině, která vyzývají ke jmenování zvláštních zástupců EU pro Krym a oblast Donbasu,

                  —

                  s ohledem na své doporučení Radě ze dne 13. června 2012 týkající se zvláštního zástupce EU pro lidská práva (6),

                  —

                  s ohledem na články 110 a 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0171/2019),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že EU má ambici stát se silným globálním hráčem nejen v ekonomickém, ale i politickém smyslu, a že skrze svou činnost a politiku usiluje o příspěvek k zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, jakož i světového uspořádání založeného na pravidlech;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že zvláštní zástupce EU (dále jen „zvláštní zástupci“) jmenuje Rada na návrh místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky, přičemž jejich úkolem je prosazovat konkrétní tematicky či zeměpisně zaměřené cíle politické nebo bezpečnostní povahy; vzhledem k tomu, že zvláštní zástupci se ukázali být cenným a flexibilním nástrojem diplomacie EU, neboť mohou EU personalizovat a zastupovat na klíčových místech a v klíčových situacích za podpory všech členských států; vzhledem k tomu, že flexibilita jejich mandátu činí ze zvláštních zástupců operační nástroje, které lze bez prodlení použít v případech, kdy vzniknou obavy ve vztahu k určitým zemím nebo určité problematice;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že díky svému častému nasazení v terénu se zvláštní zástupci nacházejí ve výhodné pozici pro navázání dialogu s občanskou společností a místními subjekty i pro provádění šetření na místě; vzhledem k tomu, že tato přímá zkušenost jim umožňuje konstruktivním způsobem přispívat k utváření politik a strategií;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že v současnosti má EU pět regionálních zvláštních zástupců (pro oblast Afrického rohu, Sahelu, střední Asie, pro blízkovýchodní mírový proces a pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii), dva zvláštní zástupce pro konkrétní země (Kosovo a Bosnu a Hercegovinu) a jednoho tematického zvláštního zástupce pro lidská práva;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že mezi zvláštními zástupci jsou ženy v současnosti dvě;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že díky „dvojí funkci“ jsou zvláštní zástupci s mandátem pro konkrétní zemi zároveň vedoucími příslušné delegace EU, což přispělo k ucelenosti a účinnosti přítomnosti EU v zahraničí; vzhledem k tomu, že jmenování dalších zvláštních zástupců pro konkrétní země musí být v souladu se strategií EU pro vnější činnost vzhledem k posílení delegací EU prostřednictvím Lisabonské smlouvy, která jim svěřila odpovědnost za koordinaci veškeré činnosti EU přímo na místě, včetně opatření SZBP;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že existují další vysoce prioritní oblasti a konflikty, mimo jiné i v bezprostředním sousedství EU, jež si žádají zvláštní pozornost, více zapojení a zviditelnění EU, například pokud jde o ruskou agresi proti Ukrajině a protiprávní okupaci Krymu;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že se zvláštní zástupci projevili jako užiteční zejména při vedení politických dialogů na vysoké úrovni a jako schopní zastihnout vysoce postavené partnery v situacích z politického hlediska citlivých;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že zvláštní zástupci jsou financováni z rozpočtu SZBP, o čemž spolurozhoduje Parlament, a že jsou za plnění rozpočtu odpovědni Komisi;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že místopředsedkyně, vysoká představitelka přislíbila, že vyhoví žádostem Evropského parlamentu o uspořádání slyšení s nově jmenovanými zvláštními zástupci, než nastoupí do funkce, a že zprostředkuje pravidelná informační vystoupení zvláštních zástupců v Parlamentu;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že zvláštní zástupci jsou vybíráni z jednotlivců, kteří v minulosti ve své zemi či v mezinárodních organizacích zastávali vedoucí diplomatické nebo politické funkce; vzhledem k tomu, že se při výkonu svého mandátu těší vysokému stupni flexibility a volnosti rozhodování, což může být prospěšné k dosažení stanovených cílů, realizaci strategií a vytváření přidané hodnoty EU;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že klíčovou rolí zvláštních zástupců je přispívat k jednotě, ucelenosti, soudržnosti a účinnosti vnější činnosti EU a její reprezentace; vzhledem k tomu, že prokazují zájem EU o určitou zemi, region či tematickou oblast, posilují její viditelnost a přispívají k provádění příslušné unijní strategie nebo politiky zaměřené na zemi, region či problematiku v rámci svého mandátu;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku následující:

                              a)

                              představit strategickou úvahu ohledně využití, úlohy, mandátů a příspěvku zvláštních zástupců s ohledem na provádění globální strategie EU;

                              b)

                              zajistit, aby byli zvláštní zástupci jmenováni pouze tehdy, přinese-li využití tohoto nástroje jasnou přidanou hodnotu, tzn. pokud jejich úkoly nemohou účinně plnit stávající struktury v rámci ESVČ, včetně delegací EU, či v rámci Komise;

                              c)

                              zajistit rovněž, aby byli zvláštní zástupci EU primárně využíváni k vystupňování úsilí EU v oblasti prevence a řešení konfliktů, k provádění unijních strategií, zejména pomocí zprostředkování a usnadnění dialogu, a k dosahování cílů politiky EU v konkrétních tematických oblastech, a to vše v rámci vnějších vztahů a při respektování mezinárodního práva;

                              d)

                              vyvarovat se proliferaci zvláštních zástupců a roztříštěnosti jejich mandátů, jež by zapříčinila překrývání jejich činnosti s působením jiných orgánů EU a vedla by ke zvýšeným nákladům na koordinaci;

                              e)

                              zajistit, aby se mandát a činnost zvláštních zástupců při prevenci a řešení konfliktů a zprostředkování jednání v jejich průběhu na regionální úrovni řídily zásadami mezinárodního práva v podobě vytyčené v Helsinském závěrečném aktu z roku 1975 a dalších zásadních normách mezinárodního práva, naplňovaly zásadu smírného řešení sporů coby klíčový prvek evropského bezpečnostního uspořádání, jak je zdůrazněno v globální strategii EU, a byly v souladu se všemi pravidly a politikami přijatými EU ve vztahu k danému regionu či konfliktu v rámci svěřeného mandátu;

                              f)

                              zvážit veškeré možné způsoby, jak posílit úlohu zvláštních zástupců jako účinného nástroje vnější politiky EU schopného utvářet a rozvíjet iniciativy zahraniční politiky EU a podporovat synergické vazby, zvláště zajištěním toho, aby se mohli volně pohybovat po oblastech zahrnutých do jejich mandátu, včetně oblastí konfliktu, za účelem účinného naplňování svěřených úkolů;

                              g)

                              zajistit vyšší transparentnost a zviditelnění práce zvláštních zástupců, mimo jiné skrze zveřejňování zpráv o návštěvách zemí, pracovním programu a prioritách i vytvořením samostatných internetových stránek, které umožní veřejný dohled nad jednáním zvláštních zástupců;

                              h)

                              posílit přínos vytvářející přidanou hodnotu zvláštních zástupců, především legitimitu postavenou na podpoře místopředsedkyně, vysoké představitelky a členských států, regionální/tematickou odpovědnost či odpovědnost ve vztahu k dané zemi, politickou váhu, flexibilitu i přítomnost a viditelnost EU v partnerských zemích, čímž se vylepší obraz Unie coby efektivního hráče na mezinárodním poli;

            Mandát

                  i)

                  povolit odpovídající délku mandátu, která vytvoří perspektivu umožňující přijetí kvalifikovaných odborníků a naplňování mandátu, stejně jako budování důvěry u partnerů, vytváření sítí a ovlivňování procesů; zajistit pravidelný přezkum v souladu s vývojem v zemi/regionu nebo s ohledem na příslušný subjekt a rovněž umožnit prodloužení mandátu, budou-li to okolnosti vyžadovat;

                  j)

                  přispívat k realizaci politiky či strategie EU určené pro oblast mandátu a k utváření nebo revizi strategií či politik;

                  k)

                  zajistit, aby prevence a řešení konfliktů, zprostředkování a usnadňování dialogu, stejně jako základní svobody, lidská práva, demokracie, právní stát a rovnost žen a mužů, byly nahlíženy jako horizontální priority, a tedy i coby ústřední prvky mandátu zvláštních zástupců, a aby bylo zajištěno řádné podávání zpráv o opatřeních učiněných v těchto oblastech;

                  l)

                  vyžadovat hodnocení a sledování dosažených výsledků a zaznamenaných překážek, určení klíčových výzev, předávání podnětů pro tvorbu politiky a posuzování koordinace činnosti zvláštních zástupců s dalšími unijními aktéry ve prospěch výměny osvědčených postupů mezi zvláštními zástupci a rovněž provádět hodnocení výkonnosti a zvážit obnovení a přezkum mandátů;

                  m)

                  zajistit soulad mandátu pro střední Asii se strategií EU pro střední Asii z roku 2007, která byla revidována v roce 2015 s cílem zvýšit efektivnost Unie a přispět k jejímu zviditelnění v tomto regionu;

                  n)

                  zavést pro zvláštní zástupce široké přechodné období za účelem zajištění nejvyššího možného stupně etických norem pro případ střetu zájmů;

                  o)

                  zajistit, aby byl parlamentní Výbor pro zahraniční věci zapojen do vymezování nového a širšího mandátu zvláštních zástupců;

            Nástroje

                  p)

                  zachovat flexibilitu a autonomii, jichž v současnosti požívají zvláštní zástupci jako výrazný prvek SZBP se samostatným zdrojem financování a privilegovaným vztahem s Radou; zároveň však posílit koordinaci a informační vazby s příslušnými výkonnými ředitelstvími ESVČ (regionální, tematické, SBOP a reakce na krize) a s příslušnými GŘ Komise; zajistit hladký a transparentní postup pro jmenování a potvrzení;

                  q)

                  odstranit nedostatky v zachování institucionální paměti a kontinuity mezi odcházejícími a příchozími zvláštními zástupci zvýšením logistické a administrativní podpory ze strany ESVČ, včetně archivace, a prostřednictvím toho, že budou do týmů zvláštních zástupců primárně přidělováni poradci pro politiky z ESVČ a z dalších orgánů EU;

            Osobnostní profil

                  r)

                  jmenovat do funkce zvláštních zástupců osoby s rozsáhlými diplomatickými a politickými zkušenostmi a odpovídajícím profilem s cílem zajistit, aby měli především politickou váhu nutnou k vybudování vztahů a vzájemné důvěry s partnery na vysoké úrovni; vybírat pro tyto účely z osobností s politickými a diplomatickými zkušenostmi z celé EU; respektovat přitom genderovou a zeměpisnou vyváženost; zajistit, aby rozhodnutí jmenovat určitou osobu do funkce bylo učiněno transparentním způsobem a až poté, co bude potvrzena přípustnost kandidáta, zejména pokud jde o jakýkoli možný střet zájmů a o zajištění toho, aby kandidát splňoval normy etického jednání;

                  s)

                  zajistit, aby jmenování jakéhokoli zvláštního zástupce mohlo být potvrzeno až poté, co jeho osobu kladně vyhodnotí parlamentní Výbor pro zahraniční věci;

                  t)

                  více usnadňovat přístup k informacím a odůvodněním týkajícím se vybraných uchazečů;

            Oblast působnosti

                  u)

                  zacílit mandáty zvláštních zástupců na zlepšení regionální bezpečnosti a na prevenci a řešení konfliktů, zejména usnadněním dialogu a zprostředkováním, kde může zapojení EU přinést přidanou hodnotu; zajistit, aby v případě tematického zaměření jmenování zvláštního zástupce nekopírovalo nebo neoslabovalo úlohu Komise a ESVČ;

                  v)

                  s ohledem na úlohu zvláštních zástupců jakožto zvláštního diplomatického nástroje v rámci vnější činnosti EU a na význam stability v evropském sousedství vybídnout zvláštní zástupce k navazování užších vztahů se zeměmi zasaženými vleklými konflikty, a to s důrazem na skutečnost, že je velmi zapotřebí přispět pomocí zvláštních zástupců k smírnému řešení konfliktů v sousedství EU,

                  w)

                  uvítat jmenování nového zvláštního zástupce EU pro lidská práva a vyjádřit uznání předchozímu držiteli této funkce, který úspěšně naplnil svou úlohu zvýšit efektivitu a viditelnost lidskoprávní politiky EU; konstatuje, že kompetence této funkce byly rozšířeny tak, aby zahrnovaly podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva a podporu mezinárodního trestního soudnictví;

                  x)

                  posílit kapacitu a úlohu zvláštního zástupce EU pro lidská práva s ohledem na skutečnost, že tato pozice má mandát s celosvětovou působností, a proto v sobě zahrnuje a žádá si politický dialog s třetími zeměmi, příslušnými partnery, obchodní sférou, občanskou společností a mezinárodními a regionálními organizacemi, jakož i opatření na příslušných mezinárodních fórech;

                  y)

                  postupně ukončovat mandáty stávajících zvláštních zástupců pro určité země se zohledněním toho, že je důležité podstatně nenavyšovat počet zvláštních zástupců, aby se neoslabovalo jejich specifické postavení, a zvážit při všeobecném rozdělování povinností v příští Komisi a ESVČ, zda nemají být jmenování regionální zvláštní zástupci; zvážit jmenování zvláštních zástupců s tematickým zaměřením na mezinárodní koordinaci boje proti změně klimatu, na mezinárodní humanitární právo a mezinárodní soudnictví a na odzbrojení a nešíření zbraní a v posledním uvedeném případě nahradit zvláštního vyslance EU pro tuto oblast;

                  z)

                  jmenovat nového zvláštního zástupce pro Ukrajinu s úzkým zaměřením na Krym a Donbas, který bude odpovědný za monitorování stavu lidských práv na okupovaných územích, naplňování Minských dohod, snižování napětí v Azovském moři a prosazování práv vnitřně vysídlených osob, k čemuž Parlament vyzval ve svých usneseních;

            Interakce a spolupráce

                  aa)

                  prohloubit interakci a koordinaci zvláštních zástupců s různými orgány EU, občanskou společností a členskými státy v zájmu zajištění maximální součinnosti a jednotného zapojení všech aktérů; posílit zapojení zvláštních zástupců do systému EU pro včasné varování před konflikty; zajistit, aby nedocházelo k překrývání působnosti s jinými vysoce postavenými diplomatickými funkcemi, jako jsou zvláštní vyslanci EU; a zajistit spolupráci s dalšími obdobně uvažujícími partnery a vyslanci, mimo jiné i těmi, kteří jsou jmenováni prostřednictvím OSN, NATO a USA;

                  ab)

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament je spolunormotvůrcem civilní části rozpočtu pro SZBP, jež je spravována službou FPI, posílit dohled Parlamentu nad činností zvláštních zástupců a zvýšit úroveň jejich odpovědnosti a transparentnosti jejich práce, přičemž je třeba připomenout, že tohoto cíle může být dosaženo pravidelným sdílením informací o plnění mandátu zvláštních zástupců, o jejich práci, úspěších a obtížích, jimž čelí, a to pomocí pravidelných schůzek a výměn názorů, pořádaných přinejmenším každý rok, mezi zvláštními zástupci a orgány EP, zejména Výborem pro zahraniční věci, Podvýborem pro lidská práva a Podvýborem pro bezpečnost, stejně jako systematickým sdílením zpráv a strategií pro konkrétní země, které zvláštní zástupci zasílají Politickému a bezpečnostnímu výboru Rady a ESVČ, s Evropským parlamentem; a za tímto účelem trvat na tom, aby tyto dokumenty byly začleněny do interinstitucionální dohody v oblasti SZBP;

                  ac)

                  motivovat k interakci a usnadňovat dialog s občanskou společností a občany v regionech působnosti zvláštních zástupců v rámci preventivní diplomacie a mediačního procesu a rovněž v zájmu zviditelnění EU; zejména zajistit, aby zvláštní zástupci dávali najevo aktivní kroky ve prospěch subjektů občanské společnosti, obhájců lidských práv nebo osob projevujících nesouhlas potenciálně ohrožovaných či omezovaných ze strany místních orgánů;

                  2.

                  doporučuje, aby příští Evropský parlament požadoval od nového místopředsedy, vysokého představitele, aby přijal závazek, že během prvních šesti měsíců svého mandátu předloží strategickou úvahu o využívání zvláštních zástupců v kontextu provádění globální strategie v souladu s výše uvedenými zásadami a doporučeními;

                  3.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a zvláštním zástupcům EU.

         (1)  Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30.

         (2)  Úř. věst. C 210, 3.8.2010, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 351 E, 2.12.2011, s. 454.

         (4)  Úř. věst. C 356, 4.10.2018, s. 130.

         (5)  Úř. věst. C 334, 19.9.2018, s. 69.

         (6)  Úř. věst. C 332 E, 15.11.2013, s. 114.