title: Doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku

text:
               21.6.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 210/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 14. června 2019
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
      (2019/C 210/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 121 Smlouvy mají členské státy prosazovat zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  V červnu 2017a v červnu 2018 došla Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy k závěru, že se Rumunsko v letech 2016 a 2017 závažně odchýlilo od svého střednědobého rozpočtového cíle nebo od cesty k postupnému dosažení tohoto cíle. Ohledně těchto zjištěných závažných odchýlení vydala Rada ve dnech 16. června 2017 (2) a 22. června 2018 (3) doporučení, aby Rumunsko přijalo nezbytná politická opatření k jejich řešení. Rada následně zjistila, že Rumunsko v reakci na uvedená doporučení účinná opatření nepřijalo. Ve svém posledním doporučení přijatém dne 4. prosince 2018 (4) Rada doporučila, aby Rumunsko přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí (5) nepřesáhla 4,5 % v roce 2019, což odpovídá roční strukturální korekci o 1 % hrubého domácího produktu (HDP).

                  (4)

                  Podle prognózy Komise z jara 2019 a výstupních údajů z roku 2018 potvrzených Eurostatem byl růst čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí v roce 2018 značně nad výdajovým kritériem, což ukazuje na závažné odchýlení (odchylka o 2,4 % HDP). Strukturální schodek nebyl snížen, zůstal zhruba stabilní na úrovni přibližně 3,0 % potenciálního HDP, což rovněž ukazuje na závažné odchýlení od doporučené strukturální korekce (odchylka o 0,8 % HDP). Rozsah této odchylky, která se odvíjí od strukturálního salda, negativně ovlivňují neočekávané příjmy, vyšší deflátor HDP a vyšší základní odhad potenciálního růstu HDP ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium. Nicméně rozsah odchylky, která se odvíjí od strukturálního salda, pozitivně ovlivňují nízké výdaje na veřejné investice, které se vyrovnávají ve výdajovém kritériu. Bez ohledu na tento rozdíl oba ukazatele potvrzují závažnou odchylku od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2018.

                  (5)

                  Dne 5. června 2019 dospěla Komise po celkovém posouzení k závěru, že v Rumunsku existuje zjištěné závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy a s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1466/97 adresovala Rumunsku varování.

                  (6)

                  Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se k nápravě odchýlení v případě Rumunska jeví jako přiměřená lhůta do 15. října 2019. V uvedené lhůtě by Rumunsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

                  (7)

                  Na základě prognózy Komise z jara 2019 ohledně mezery výstupu zůstane hospodářská situace Rumunska v letech 2019 a 2020 standardní. Míra zadlužení v Rumunsku nedosahuje prahové hodnoty 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené nařízením (ES) č. 1466/97 a korekční matice společně dohodnutá v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, u které jsou zohledněny faktory obecné hospodářské situace a případné aspekty udržitelnosti, činí nejméně 0,5 % HDP pro rok 2019 i pro rok 2020.

                  (8)

                  Strukturální schodek Rumunska se postupně zvýšil z 0,1 % HDP v roce 2015 na 1,7 % HDP v roce 2016, 2,9 % HDP v roce 2017 a 3,0 % HDP v roce 2018. Minimální požadavek na korekci by mělo doprovázet další a trvalé úsilí, aby bylo možné napravit kumulovanou odchylku a dostat Rumunsko na vhodnou cestu, poté co se od roku 2016 trvale akumuloval negativní vývoj. Další úsilí ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 a 0,25 % HDP v roce 2020 se zdá být přiměřené vzhledem k velikosti zjištěného závažného odchýlení od doporučené cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Toto úsilí by bylo v souladu s cestou, kterou pro rok 2019 doporučila Rada dne 4. prosince 2018. Urychlí návrat k cestě k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (9)

                  Požadované zlepšení strukturálního salda o 1,0 % HDP v roce 2019 a 0,75 % HDP v roce 2020 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která nepřekročí 4,5 % v roce 2019 a 5,1 % v roce 2020.

                  (10)

                  Komise ve své prognóze z jara 2019 předpokládá, že v roce 2019 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 0,7 % HDP a o další 1,2 % HDP v roce 2020. Proto, aby bylo možné dosáhnout požadovaného strukturálního zlepšení, je nutné přijmout ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z jara 2019 strukturální opatření v celkové výši 1,7 % HDP v roce 2019 a další strukturální opatření v celkové výši 1,95 % HDP v roce 2020.

                  (11)

                  Komise ve své prognóze z jara 2019 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,5 % HDP v roce 2019 a 4,7 % HDP v roce 2020, což překračuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zdá se, že požadovaná strukturální korekce je rovněž vhodná k zajištění toho, aby Rumunsko referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě v letech 2019 a 2020 bez problému dodrželo.

                  (12)

                  Jelikož Rumunsko nereaguje na dřívější doporučení ohledně napravení zjištěných závažných odchýlení a existuje riziko, že bude překročena referenční hodnota stanovená ve Smlouvě nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, je nutné urychleně jednat, aby se Rumunsko vrátilo k obezřetné fiskální politice.

                  (13)

                  Aby Rumunsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, je zásadní, aby přijalo a důsledně provádělo nezbytná opatření a pozorně sledovalo vývoj běžných výdajů.

                  (14)

                  Rumunsko by mělo podat Radě do 15. října 2019 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

                  (15)

                  Je vhodné toto doporučení zveřejnit,

            DOPORUČUJE, ABY RUMUNSKO:

                  1)

                  přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila 4,5 % v roce 2019 a 5,1 % v roce 2020, což odpovídá roční strukturální korekci o 1,0 % HDP v roce 2019 a 0,75 % v roce 2020, a tím se Rumunsko dostalo na vhodnou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  2)

                  ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  3)

                  podalo Radě do 15. října 2019 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zpráva by měla obsahovat dostatečně podrobná a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, kterými má být dosaženo požadované cesty, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na roky 2019–2020.
                  Toto doporučení je určeno Rumunsku.

         V Lucemburku dne 14. června 2019.

               Za Radu

               předseda

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Doporučení Rady 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (5)  Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a z nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona. Jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.


title: Doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku

text:
               21.6.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 210/4

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 14. června 2019
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku
      (2019/C 210/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 121 Smlouvy mají členské státy prosazovat zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  Dne 22. června 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy zjistila, že v Maďarsku došlo v roce 2017 k závažnému odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle. Ohledně zjištěného závažného odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala Maďarsku doporučení (2), aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (3) v roce 2018 nepřekročila 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % hrubého domácího produktu (HDP). Rovněž doporučila, aby Maďarsko použilo jakékoli neočekávané příjmy ke snížení schodku, a tím se dostalo na vhodnou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Dne 4. prosince 2018 dospěla Rada k závěru, že Maďarsko v reakci na doporučení ze dne 22. června 2018 účinná opatření nepřijalo. Na uvedeném základě vydala Rada dne 4. prosince 2018 pro Maďarsko revidované doporučení (4), aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP.

                  (4)

                  Podle prognózy Komise z jara 2019 a výsledných údajů za rok 2018 potvrzených Eurostatem růst čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2018 výrazně přesáhl výdajové kritérium, což poukazuje na závažné odchýlení (odchylka ve výši 1,3 % HDP). Strukturální saldo se zhoršilo z –3,4 % HDP v roce 2017 na –3,7 % HDP, což rovněž poukazuje na závažné odchýlení od doporučené strukturální korekce (odchylka ve výši 1,3 % HDP). Na velikost odchylky, kterou ukazuje strukturální saldo, má negativní vliv výrazný pokles příjmů, jakož i vyšší investiční výdaje v době přehřívání ekonomiky. Klesající úrokové náklady na ni měly podle odhadů pozitivní dopad pouze minimální. Výdajové kritérium je silně negativně ovlivněno střednědobým potenciálním růstem HDP, který se používá při jeho výpočtu a který zahrnuje velmi nízký potenciální růst HDP v důsledku krize. Mimoto se zdá, že deflátor HDP, z něhož vychází výdajové kritérium, řádně nezohledňuje zvýšené nákladové tlaky, které mají vliv na veřejné výdaje. Po úpravě o tyto faktory se zdá, že výdajové kritérium odráží fiskální úsilí adekvátně a stále poukazuje na významné odchýlení. S přihlédnutím k těmto faktorům oba ukazatele potvrzují závažné odchýlení od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2018.

                  (5)

                  Dne 5. června 2019 dospěla Komise po celkovém posouzení k závěru, že v Maďarsku existuje zjištěné závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy a čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1466/97 adresovala Maďarsku varování.

                  (6)

                  Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se k nápravě odchýlení v případě Maďarska jeví jako přiměřená lhůta do 15. října 2019. V uvedené lhůtě by Maďarsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

                  (7)

                  Na základě prognózy Komise z jara 2019 ohledně mezery výstupu zůstane hospodářská situace Maďarska v letech 2019 a 2020 dobrá. Zatímco v roce 2019 reálný HDP podle odhadů poroste v souladu s potenciálním HDP (3,7 %), v roce 2020 by měl být růst reálného HDP (2,8 %) podle předpokladů nižší než růstový potenciál (3,6 %). Míra zadlužení v Maďarsku převyšuje prahovou hodnotu 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a podle korekční matice společně dohodnuté v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, pro rok 2019 i 2020 nyní činí nejméně 0,75 % HDP.

                  (8)

                  Strukturální schodek Maďarska se v roce 2017 zvýšil o 1,6 % HDP a v roce 2018 o 0,3 % HDP na 3,7 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2019 se předpokládá, že od roku 2019 bude klesat. Minimální požadovanou korekci v roce 2019 by mělo doplňovat další úsilí potřebné k nápravě kumulovaných odchylek a k návratu Maďarska po propadech od roku 2017 zpět na vhodnou cestu konsolidace. Vzhledem k rozsahu zjištěného závažného odchýlení od doporučené cesty k postupnému dosažení střednědobého cíle se v roce 2019 jeví jako vhodné další úsilí ve výši 0,25 % HDP, které by doplnilo úsilí vyplývající z korekční matice společně dohodnuté v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Urychlí korekci zpět směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Požadované úsilí pro rok 2019 je v souladu s korekcí, kterou doporučila Rada dne 4. prosince 2018. Pro rok 2020 se zdá být přiměřený požadavek na minimální korekci ve výši 0,75 % HDP za podmínky splnění požadované korekce v roce 2019.

                  (9)

                  Požadované zlepšení strukturálního salda o 1,0 % HDP v roce 2019 a o 0,75 % HDP v roce 2020 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí, která v roce 2019 nepřekračuje 3,3 % HDP a v roce 2020 4,7 %.

                  (10)

                  Komise ve své prognóze z jara 2019 předpokládá, že v roce 2019 se strukturální saldo zlepší o 0,4 % HDP a v roce 2020 o další 0,6 % HDP. S ohledem na požadované strukturální zlepšení o 1,0 % HDP v roce 2019 a 0,75 % v roce 2020 je proto zapotřebí, aby v roce 2019 byla přijata strukturální opatření v celkové výši 0,6 % HDP a v roce 2020 další ve výši 0,2 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z jara 2019.

                  (11)

                  V důsledku nereagování na dřívější doporučení k nápravě zjištěného závažného odchýlení je nutné, aby Maďarsko urychleně přijalo opatření, která vrátí jeho fiskální politiku zpět na obezřetnou cestu.

                  (12)

                  Aby Maďarsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, musí nutně přijmout a důsledně provést nezbytná opatření a pozorně sledovat vývoj běžných výdajů.

                  (13)

                  Maďarsko by mělo podat Radě do 15. října 2019 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

                  (14)

                  Je vhodné toto doporučení zveřejnit,

            DOPORUČUJE, ABY MAĎARSKO:

                  1)

                  přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 3,3 % a v roce 2020 hodnotu 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP v roce 2019 a 0,75 % HDP v roce 2020, a tím se Maďarsko dostalo na vhodnou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  2)

                  ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  3)

                  podalo Radě do 15. října 2019 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zpráva by měla obsahovat dostatečně podrobná a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, kterými má být dosaženo požadované cesty, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na roky 2019–2020.
                  Toto doporučení je určeno Maďarsku.

         V Lucemburku dne 14. června 2019.

               Za Radu

               předseda

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  Úd. vest. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úd. vest. C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (4)  Doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úd. vest. C 460, 21.12.2018. s- 4).


title: Doporučení Rady ze dne 5. prosince 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 420/1

      Doporučení Rady
      ze dne 5. prosince 2019
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku
      (2019/C 420/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s článkem 121 Smlouvy členské státy prosazují zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  Dne 22. června 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy zjistila, že se Maďarsko v roce 2017 významně odchýlilo od svého střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem ke zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala doporučení (2), aby Maďarsko přijalo nezbytná opatření k nápravě uvedeného odchýlení. Rada následně zjistila, že Maďarsko v reakci na uvedené doporučení účinná opatření nepřijalo, a dne 4. prosince 2018 vydala revidované doporučení (3). Rada následně zjistila, že Maďarsko ani v reakci na uvedené revidované doporučení účinná opatření nepřijalo.

                  (4)

                  Dne 14. června 2019 Rada zjistila, že v roce 2018 došlo v Maďarsku opětovně k závažnému odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Na tomto základě vydala Rada Maďarsku doporučení (4) (5), aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřesáhla 3,3 % a v roce 2020 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 a 0,75 % HDP v roce 2020. Rada také Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, a dále, že opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. října 2019, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na doporučení ze dne 14. června 2019.

                  (5)

                  Dne 9. července 2019 vydala Rada doporučení (6), v němž Maďarsku doporučuje, aby v letech 2019 a 2020 zajistilo, že splní doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (6)

                  Komise dne 26. září 2019 uskutečnila v Maďarsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 20. listopadu 2019 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla zveřejněna.

                  (7)

                  Dne 15. října 2019 předložily maďarské orgány zprávu o účinných opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019. Na základě informací uvedených maďarskými orgány ve zprávě a celkového posouzení vycházejícího z prognózy Komise z podzimu 2019 dospěla Rada dne 5. prosince 2019 k závěru, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019.

                  (8)

                  S ohledem na absenci účinných opatření ze strany Maďarska a na kumulovanou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle je vhodné Maďarsku podat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy týkající se vhodných opatření, která mají být přijata.

                  (9)

                  Na základě prognózy Komise z podzimu 2019 se očekává, že strukturální saldo Maďarska se v roce 2019 zlepší o 0,5 % HDP a v roce 2020 o dalších 1,2 % HDP. V důsledku toho se strukturální schodek podle odhadů v roce 2019 odchýlí o 1,8 % HDP a v roce 2020 o 1,1 % HDP od střednědobého rozpočtového cíle ve výši 1,5 % HDP pro rok 2019 a 1,0 % HDP pro rok 2020.

                  (10)

                  Aby se Maďarsko po dřívějších propadech vrátilo k příslušnému postupu korekce, zdá se být pro rok 2020 přiměřená roční strukturální korekce ve výši 0,75 % HDP doporučená Radou dne 14. června 2019 vzhledem k celkovému makrofiskálnímu vývoji na pozadí očekávaného zpomalení hospodářské činnosti v nadcházejících letech, protože se očekává, že cyklické faktory, jež podporovaly růst v posledních letech, postupně odezní.

                  (11)

                  Na základě prognózy Komise z podzimu 2019 je požadované zlepšení strukturálního salda v roce 2020 o 0,75 % HDP v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí, která nepřekročí 4,7 %.

                  (12)

                  Podle prognózy Komise z podzimu 2019 by se měl strukturální schodek Maďarska v roce 2020 zlepšit o 1,2 % HDP, zatímco výdajové kritérium ukazuje na odchylku od požadované hodnoty. Na základě stávajících prognóz a s přihlédnutím k faktorům ovlivňujícím jak strukturální saldo, tak výdajové kritérium, lze očekávat, že rozpočet na rok 2020 přijatý maďarskou vládou přinese kýžený výsledek.

                  (13)

                  V důsledku nečinnosti Maďarska ve vztahu k dřívějším doporučením k nápravě zjištěného významného odchýlení je nutné, aby Maďarsko přijalo opatření, která vrátí jeho fiskální politiku zpět na obezřetnou cestu.

                  (14)

                  Aby Maďarsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, je zásadně důležité, aby Maďarsko přijalo a důsledně provádělo nezbytná opatření, pozorně sledovalo vývoj běžných výdajů a udrželo v kýžených mezích nadměrné výdaje na konci roku.

                  (15)

                  Požadavky uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené v doporučení Rady ze dne 14. června 2019.

                  (16)

                  Maďarsko by mělo do 15. dubna 2020 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, pokud možno v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (17)

                  Je vhodné, aby toto doporučení bylo zveřejněno,

            DOPORUČUJE MAĎARSKU:

                  1)

                  přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP, a tím zahájilo vhodný postup korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  2)

                  využít všech neočekávaných zisků ke snížení schodku; kompenzovat neočekávané výpadky příjmů vysoce kvalitními trvalými fiskálními opatřeními; zabezpečit, aby opatření k rozpočtové konsolidaci zajišťovala trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  3)

                  podat Radě do 15. dubna 2020 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zajistit, aby uvedená zpráva obsahovaladostatečně konkrétní a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, kterými má být dosaženo požadovaného postupu korekce, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2020.

         Toto doporučení je určeno Maďarsku.
         V Bruselu dne 5. prosince 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 4).

         (4)  Doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (5)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (6)  Doporučení Rady ze dne 9. července 2019 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2019 (Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 101).


title: Doporučení Rady (EU) ze dne 5. prosince 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 420/4

      DOPORUČENÍ RADY (EU)
      ze dne 5. prosince 2019
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
      (2019/C 420/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s článkem 121 Smlouvy členské státy prosazují zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  V červnu 2017 a v červnu 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy zjistila, že se Rumunsko v letech 2016 a 2017 významně odchýlilo od svého střednědobého rozpočtového cíle nebo od postupu korekce k dosažení tohoto cíle. Vzhledem ke zjištěným závažným odchýlením Rada dne 16. června 2017 (2) a dne 22. června 2018 (3) vydala doporučení, aby Rumunsko přijalo nezbytná opatření k nápravě uvedených odchýlení. Rada následně zjistila, že Rumunsko v reakci na uvedená doporučení nepřijalo účinná opatření, a dne 5. prosince 2017 (4) a dne 4. prosince 2018 (5) vydala revidovaná doporučení. Rada následně zjistila, že Rumunsko ani v reakci na uvedená revidovaná doporučení účinná opatření nepřijalo.

                  (4)

                  Dne 14. června 2019 Rada zjistila, že v roce 2018 došlo v Rumunsku opětovně dk závažnému odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Na tomto základě vydala Rada Rumunsku doporučení (6), aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) v roce 2019 nepřesáhla 4,5 % a v roce 2020 5,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 a 0,75 % HDP v roce 2020. Rada také Rumunsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, a konstatovala, a dále, že opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Rumunsku lhůtu do 15. října 2019, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na doporučení ze dne 14. června 2019.

                  (5)

                  Dne 9. července 2019 vydala Rada doporučení (8), v němž Rumunsku doporučuje, aby v letech 2019 a 2020 zajistilo, že splní doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě závažného odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (6)

                  Komise dne 25. září 2019 uskutečnila v Rumunsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala rumunským orgánům k připomínkám a dne 20. listopadu 2019 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla zveřejněna.

                  (7)

                  Dne 15. října 2019 předložily rumunské orgány zprávu o účinných opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019. Na základě informací uvedených rumunskými orgány ve zprávě a celkového posouzení vycházejícího z prognózy Komise z podzimu 2019 dospěla Rada dne 5. prosince 2019 k závěru, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019.

                  (8)

                  S ohledem na absenci účinných opatření ze strany Rumunska a na kumulovanou vysokou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle je vhodné Rumunsku podat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy týkající se vhodných opatření, která mají být přijata.

                  (9)

                  Na základě prognózy Komise z podzimu 2019 se očekává, že strukturální saldo Rumunska se v roce 2019 pravděpodobně zhorší o 0,8 % HDP a v roce 2020 o dalších 0,8 % HDP. V důsledku toho se strukturální schodek podle odhadů v roce 2019 odchýlí o 2,5 % HDP a v roce 2020 o 3,4 % HDP od střednědobého rozpočtového cíle strukturálního schodku stanoveného pro roky 2019 a 2020 ve výši 1,0 % HDP.

                  (10)

                  Aby byly kumulované odchylky napraveny a Rumunsko se po dřívějších propadech vrátilo k příslušnému postupu korekce, mělo by se s roční strukturální korekcí ve výši 0,75 % HDP v roce 2020 doporučenou Radou dne 14. června 2019 pojit další úsilí. S ohledem na rozsah kumulovaných odchylek od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se jako vhodné jeví další úsilí ve výši 0,25 % HDP. Toto dodatečné úsilí urychlí návrat ke korekci k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (11)

                  Podle prognózy Komise z podzimu 2019 dosáhne schodek veřejných financí v roce 2019 hodnoty 3,6 % a v roce 2020 hodnoty 4,4 %, což překračuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Požadovaná strukturální korekce se tedy zdá přiměřená k zajištění toho, aby Rumunsko v roce 2020 dodrželo referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

                  (12)

                  Na základě prognózy Komise z podzimu 2019 je požadované zlepšení strukturálního salda v roce 2020 o 1,0 % HDP v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí, která nepřekročí 4,4 %.

                  (13)

                  Podle prognózy Komise z podzimu 2019 se očekává, že strukturální saldo Rumunska se v roce 2020 zhorší o 0,8 % HDP. S ohledem na požadované strukturální zlepšení na úrovni 1,0 % HDP je proto zapotřebí, aby byla přijata strukturální opatření s celkovým přínosem ve výši 1,8 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2019.

                  (14)

                  V důsledku nečinnosti Rumunska ve vztahu k dřívějším doporučením k nápravě zjištěného závažného odchýlení a vzhledem k riziku překročení referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě je nutné, aby Rumunsko urychleně přijalo opatření, která vrátí jeho fiskální politiku zpět na obezřetnou cestu.

                  (15)

                  Aby Rumunsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, je zásadně důležité, aby Rumunsko přijalo a důsledně provádělo nezbytná opatření a pozorně sledovalo vývoj běžných výdajů.

                  (16)

                  Požadavky uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené v doporučení Rady ze dne 14. června 2019.

                  (17)

                  Rumunsko by mělo do 15. dubna 2020 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, pokud možno v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (18)

                  Je vhodné, aby toto doporučení bylo zveřejněno,

            DOPORUČUJE RUMUNSKU:

                  (1)

                  přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 4,4 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP, a tím zahájilo vhodný postup korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  (2)

                  využít všech neočekávaných zisků ke snížení schodku; zabezpečit, aby opatření k rozpočtové konsolidaci zajišťovala trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  (3)

                  podat Radě do 15. dubna 2020 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zajistit, aby uvedená zpráva obsahovala dostatečně konkrétní a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, kterými má být dosaženo požadovaného postupu korekce, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2020.

         Toto doporučení je určeno Rumunsku.
         V Bruselu dne 5. prosince 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 439, 20.12.2017, s. 1).

         (5)  Doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (6)  Doporučení Rady ze dne 14. června 2019 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 210, 21.6.2019, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Doporučení Rady ze dne 9. července 2019 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2019 (Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 135).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 14. února 2019 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg (ECB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 67/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 14. února 2019
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg
      (ECB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Banque centrale du Luxembourg, společnosti Deloitte Audit sarl, skončil po provedení auditu za účetní rok 2018. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2019.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2019 až 2023 společnost Ernst & Young S.A.,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young S.A. byla jmenována externím auditorem Banque centrale du Luxembourg pro účetní roky 2019 až 2023.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. února 2019.

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Odstřižení zdrojů příjmů pro džihádisty – cílená opatření proti financování terorismu
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 1. března 2018 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ohledně odstřižení zdrojů příjmů pro džihádisty – cílená opatření proti financování terorismu (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na Mezinárodní úmluvu o potlačování financování terorismu z roku 1999,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (1) a své usnesení ze dne 30. dubna 2015 o ničení kulturních památek příslušníky ISIS/Dá‘iš (2),

                  —

                  s ohledem na globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (3),

                  —

                  s ohledem na globální protiteroristickou strategii Organizace spojených národů a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) a 2368 (2017),

                  —

                  s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (4),

                  —

                  s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu a směrnice 2009/101/ES (COM(2016)0450),

                  —

                  s ohledem na prohlášení z Manámy o boji proti financování terorismu ze dne 9. listopadu 2014,

                  —

                  s ohledem na osvědčené postupy Finančního akčního výboru (FATF) týkající se cílených finančních sankcí v souvislosti s terorismem a financováním terorismu,

                  —

                  s ohledem na prohlášení FATF ze dne 24. října 2014 o boji proti financování teroristické organizace Islámský stát v Iráku a Levantě (ISIS) a na zprávu FATF z února 2015 o financování ISIS,

                  —

                  s ohledem na jedenáctou zprávu o pokroku na cestě k bezpečnostní unii, kterou zveřejnila Komise dne 18. října 2017,

                  —

                  s ohledem na „Dodatek k Alžírskému memorandu o osvědčených postupech pro předcházení a odmítnutí výhod plynoucích z únosů za účelem vymáhání výkupného ze strany teroristů“ přijatý v září 2015 na Globálním fóru pro boj proti terorismu,

                  —

                  s ohledem na prohlášení skupiny G7 ze summitu v Taormině ze dne 26. května 2017 o boji proti terorismu a násilnému extremismu,

                  —

                  s ohledem na nově zřízený zvláštní výbor pro boj proti terorismu,

                  —

                  s ohledem na článek 16 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

                  —

                  s ohledem na články 7 a 8 Listiny základních práv EU týkající se ochrany osobních údajů,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/827 ze dne 28. května 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (5),

                  —

                  s ohledem na akční plán Komise z února 2016 pro zesílení boje proti financování terorismu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Europolu o situaci a vývoji terorismu v EU v roce 2017 (Te-Sat),

                  —

                  s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 26. června 2017 o posouzení rizik praní peněz a financování terorismu, která mají dopad na vnitřní trh a souvisejí s přeshraničními činnostmi (COM(2017)0340),

                  —

                  s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (6),

                  —

                  s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (7),

                  —

                  s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. července 2017 o dovozu kulturních statků (COM(2017)0375),

                  —

                  s ohledem na devátou zprávu o pokroku na cestě k bezpečnostní unii, kterou zveřejnila Komise dne 27. července 2017,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě ze dne 18. října 2017 s názvem „Jedenáctá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii“ (COM(2017)0608),

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0035/2018),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že jedním ze základních prvků boje proti terorismu je odstřihnout jej od jeho zdrojů financování, včetně skrytých okruhů podvodů a daňových úniků, praní peněz a daňových rájů;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že některé finanční prostředky mohou přicházet z evropských zemí za účelem jejich využití teroristickými organizacemi jinde ve světě, další finanční prostředky plynou ze zemí mimo Evropu a slouží k financování radikalizace a vlastních teroristických činů; vzhledem k tomu, že vnější a vnitřní dimenze boje proti terorismu jsou vzájemně provázány a odstřižení zdrojů financování terorismu by mělo být součástí širší strategie EU, která bude zahrnovat jak vnější, tak vnitřní bezpečnostní dimenzi;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že moderní komunikační sítě a zejména skupinové financování se ukázaly jako levný a účinný způsob získávání finančních prostředků k financování teroristických činností nebo na správu džihádistické sítě; vzhledem k tomu, že teroristické skupiny dokázaly pro svou činnost shromáždit ještě další finanční prostředky, a to s použitím útoků známých jako „phishing“ (podvodné online získávání informací) a krádežemi identity nebo nákupem údajů z ukradených kreditních karet na on-line fórech;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že finanční prostředky mohou být použity trojím způsobem: k teroristickým útokům vyžadujícím rozsáhlé financování; k jiným útokům, které, jakkoli jsou ve výsledku stejně brutální, vyžadují menší množství finančních prostředků; a k financování propagandy, která může inspirovat útoky „osamělých vlků“, které vyžadují jen minimální předběžné naplánování nebo finanční prostředky; vzhledem k tomu, že reakce musí být účinná při zamezování všem těmto případům;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že financování zákonného původu může být příjemcem odkloněno třetím stranám, jednotlivcům, skupinám, společnostem nebo subjektům s vazbami na teroristickou činnost;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že uvážíme-li, že terorismus je globální trestnou činností, musí být účinná reakce na něj rovněž globální a celostní, přičemž je naprosto zásadní koordinace mezi finančními institucemi, donucovacími orgány a soudními orgány a výměna relevantních informací o fyzických a právnických osobách a podezřelých aktivitách, ovšem se zřetelem k tomu, že ochrana soukromých údajů a respektování soukromí jsou důležitými základními právy;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že v důsledku úniků údajů v posledních letech se výrazně zvýšilo povědomí o souvislosti mezi praním peněz a daňovými úniky na jedné straně a organizovanou trestnou činností a financováním terorismu na straně druhé, a že se tyto otázky staly hlavním ohniskem mezinárodně politického zájmu; vzhledem k tomu, že – jak uvedla i Komise – nedávné zprávy ve sdělovacích prostředcích také hovořily o možném financování organizované trestné činnosti, včetně terorismu, z rozsáhlých podvodů při odvodech DPH a spotřební daně (8);

                  H.

                  vzhledem k tomu, že téměř všechny jurisdikce členských států učinily financování terorismu předmětem trestního stíhání jako svébytný trestný čin;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že finanční údaje jsou významným nástrojem pro shromažďování zpravodajských informací s cílem analyzovat teroristické sítě a hledat způsoby, jak lépe narušit jejich operace; vzhledem k tomu, že je neustále zapotřebí odpovídající vymáhání dodržování právních předpisů, jejichž účelem je předcházet praní peněz a zamezit financování terorismu; vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí komplexní a preventivní strategie založené na výměně základních informací a zlepšené spolupráci mezi finančními zpravodajskými útvary, zpravodajskými službami a donucovacími orgány zapojenými do boje proti financování terorismu; vzhledem k tomu, že tyto informace by měly zahrnovat vyvíjející se trendy v mezinárodním finančnictví, jako jsou bitmapové kódování, kódování SWIFT, kryptoměny a jejich odpovídající regulační mechanismy; vzhledem k tomu, že potírání financování terorismu v globálním měřítku musí zahrnovat globální standardy transparentnosti, pokud jde o skutečné konečné vlastníky právnických osob, svěřenských fondů a podobných uspořádání, aby osvětlilo finanční neprůhlednost, která napomáhá praní výnosů z trestné činnosti peněz a financování teroristických organizací a subjektů;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že je zapotřebí formalizovaná evropská platforma v rámci existujících struktur – která dosud existovala v neformální podobě –, jež by centralizovala shromažďování informací, které je nyní rozptýleno po 28 členských státech, a prostřednictvím níž mohou členské státy poskytovat informace o své míře angažovanosti a pokroku v boji proti financování terorismu; vzhledem k tomu, že tato výměna informací by měla být proaktivní;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že řada mezinárodních neziskových organizací, dobročinných spolků, dalších nadací, sítí a soukromých dárců, kteří mají – nebo tvrdí, že mají – sociální nebo kulturní cíle, položila základ pro finanční kapacity ISIS/Dá’iš, al-Káidy a dalších džihádistických organizací a funguje jako zástěrka pro nelegální praktiky; vzhledem k tomu, že zásadní důležitost má proto sledování těchto organizací, jejich zakladatelů, jejich činností a jejich vazeb na subjekty v EU, které jsou často rozsáhlé; vzhledem k tomu, že podpora, kterou poskytují šíření džihádistického radikalismu v Africe, na Blízkém východě, v Asii a Evropě, by měla být zablokována; vzhledem k tomu, že obzvláště alarmující je toto šíření na hranicích EU a v zemích, které jsou našimi sousedy a partnery; vzhledem k tomu, že plné uskutečnění doporučení Finančního akčního výboru v těchto oblastech Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členskými státy má zásadní význam pro boj proti globálnímu terorismu;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že globální síť získávání finančních prostředků al-Káidy je založena na darech pro dobročinné spolky a nevládní organizace, které komunikují s dárci přes sociální média a on-line fóra; vzhledem k tomu, že přes účty na těchto platformách byli příznivci žádáni, aby svým darem přispěli na džihád; vzhledem k tomu, že v posledních letech bylo teroristickými organizacemi vyvinuto několik aplikací pro inteligentní telefony s cílem maximalizovat dosah jejich působení a podněcovat k finančním darům příznivce, z nichž většina se nachází v zemích Perského zálivu;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že velmi malé státy a státy se špatnými výsledky při vytváření právního státu jsou obzvláště zranitelné a hrozí riziko, že se stanou základnami pro financování terorismu;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že zpravodajské informace naznačují, že instituce a jednotlivci v Perském zálivu stále poskytují finanční a logistickou podporu ISIS/Dá‘iš, al-Káidě a a dalším radikálním skupinám; vzhledem k tomu, že bez tohoto financování by mnohé z těchto teroristických skupin nebyly soběstačné;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že ISIS/Dá‘iš a al-Káida se staly finančně soběstačnými; vzhledem k tomu, že se ISIS/Dá‘iš a al-Káida pokoušejí zajistit tok svých peněz do Sýrie a Iráku prostřednictvím vývozů ropy a investic do podniků, mj. přes peněžní a profesní kurýry, nezákonnými převody peněz a peněžními a profesními službami; vzhledem k tomu, že ISIS/Dá‘iš a al-Káida využívají k praní výnosů ze svých trestných činností koupě podniků a majetkových aktiv všeho druhu; vzhledem k tomu, že ISIS/Dá‘iš a al-Káida rovněž perou výnosy z odcizených starožitností a pašovaných uměleckých děl a artefaktů tím, že je prodávají v zahraničí, a to i na trzích v členských státech; vzhledem k tomu, že nelegální obchod se zbožím, střelnými zbraněmi, ropou, drogami, cigaretami a kulturními předměty a také obchodování s lidmi, otroctví, vykořisťování dětí, vydírání a vymáhání peněz za ochranu se staly způsoby, kterými získávají teroristické skupiny financování; vzhledem k tomu, že sílící vazby mezi organizovanou trestnou činností a teroristickými skupinami jsou pro Unii stále větší bezpečnostní hrozbou; vzhledem k tomu, že tyto zdroje by mohly umožnit ISIS/Dá‘iš a al-Káidě i nadále financovat trestné činy v budoucnu poté, co přijdou o své územní zisky v Sýrii a Iráku;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že na základě řady mezinárodních závazků s oporou v rezolucích Rady bezpečnosti OSN a ve vnitrostátních právních předpisech byl vydán mezinárodní zákaz placení výkupného; vzhledem k tomu, že v praxi tento zákaz OSN postrádá podporu hlavních signatářů, kteří před svými závazky v rámci boje proti terorismu upřednostňují okamžitou ochranu života, a tím umožňují financování teroristických organizací;

                  1.

                  dává Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku tato doporučení:

                              a)

                              vyzývá členské státy a Komisi, aby považovaly odstřihnutí zdrojů financování teroristických sítí za klíčovou prioritu, neboť je účinným nástrojem k zabránění efektivnímu fungování těchto sítí; zastává názor, že při boji proti financování terorismu a obecněji proti teroristickým útokům jsou zásadní preventivní strategie založené na sdílení osvědčených postupů a výměně podezřelých a relevantních informací mezi zpravodajskými službami; vyzývá proto zpravodajské služby členských států ke zlepšení koordinace a spolupráce vytvořením stabilní evropské zpravodajské platformy pro boj proti terorismu, a to v rámci stávajících struktur (např. Europol), aby nebyla vytvářena další agentura, s důkladným zaměřením na proaktivní výměnu informací o finanční podpoře pro teroristické sítě; domnívá se, že takováto platforma by vytvořila společnou databázi údajů o fyzických a právnických osobách a podezřelých transakcích; zdůrazňuje, že vysoce hodnotné údaje shromážděné kteroukoliv vnitrostátní bezpečnostní agenturou by měly rychle předávány v okamžiku jejich zaznamenání v centrálním systému, který by měl mít povolení shromažďovat informace o státních příslušnících třetích zemí, se zvláštním zřetelem k možným dopadům na základní práva, a zejména na právo na ochranu osobních údajů a zásadu omezení účelu; zdůrazňuje, že dotčené informace musí mimo jiné obsahovat seznam bank, finančních institucí a obchodních subjektů jak v rámci Evropy, tak mimo ni, a také o třetích zemích, které mají nedostatky, pokud jde o boj proti financování terorismu; vyzývá Komisi, aby v souladu se směrnicí (EU) 2015/849 co nejdříve sestavila takovýto seznam na základě svých vlastních kritérií a analýzy; opakuje, že osoby přímo či nepřímo odpovědné za páchání, organizaci nebo podporu teroristických činů se musí ze svého jednání zodpovídat;

                              b)

                              vyzývá evropské země, jak členské státy EU, tak třetí země, k financování programů sloužících ke sdílení osvědčených postupů mezi zpravodajskými službami, včetně vyšetřování a analýzy metod používaných teroristy a teroristickými organizacemi k získávání a převodům finančních prostředků na teroristické účely; doporučuje čtvrtletně vydávat vyhodnocení veřejných hrozeb, která budou souběžně vycházet ze zpravodajských informací a informací shromážděných Europolem a Střediskem EU pro analýzu zpravodajských informací (INTCEN); vyzývá členské státy, aby zajistily zpravodajským službám dostatečné financování a lidské zdroje;

                              c)

                              zdůrazňuje, že – jak připomněl Finanční akční výbor (FATF), který vypracoval strategii pro boj proti financování terorismu – je nanejvýš důležité zlepšit a zrychlit sdílení informací mezi finančními zpravodajskými útvary, bezpečnostními silami, donucovacími orgány a zpravodajskými službami v rámci jejich jurisdikcí, mezi různými jurisdikcemi a v soukromém sektoru, zvláště v bankovnictví;

                              d)

                              vítá propojení Rady pro spolupráci v Zálivu s FATF; vyzývá Komisi a ESVČ, aby aktivně vyzývaly partnery EU, zejména Radu pro spolupráci v Zálivu a její členské státy, aby plně uskutečnily doporučení FATF týkající se odstranění nedostatků v oblasti boje proti praní peněz a boje proti financování terorismu, a aby nabídly technickou pomoc v zájmu dosažení pokroku v těchto oblastech;

                              e)

                              vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby podpořila úsilí FATF a aby učinila boj proti financování terorismu svou prioritou, zejména aby zjistila, které členské státy OSN mají strategické nedostatky, pokud jde o boj proti praní peněz a proti financování terorismu, a aby s nimi spolupracovala na odstraňování těchto nedostatků;

                              f)

                              vyzývá k posílení spolupráce mezi Europolem a hlavními strategickými partnery EU, kteří hrají celosvětově klíčovou úlohu v boji proti terorismu; je přesvědčen, že užší spolupráce by umožnila lépe předcházet teroristickým finančním centrům, odhalovat je a reagovat na ně; vyzývá členské státy, aby vycházejíce z činnosti Europolu lépe využívaly neformální síť evropských finančních zpravodajských jednotek (FIU.net), a to tím, že provedou pátou směrnici o boji proti praní peněz a přijmou regulační opatření k řešení dalších otázek vyplývajících z odlišného statusu a pravomocí finančních zpravodajských jednotek, zejména s cílem usnadnit koordinaci a výměnu informací jak mezi finančními zpravodajskými jednotkami, tak mezi finančními zpravodajskými jednotkami a orgány činnými v trestním řízení za účelem sdílení dotčených informací s evropskou zpravodajskou platformou pro boj proti terorismu;

                              g)

                              připomíná, že zásadní význam mají posílený politický dialog, zvýšená finanční pomoc a podpora budování kapacit pro boj proti terorismu ze strany partnerů EU, kteří stojí v přední linii boje proti terorismu;

                              h)

                              vyzývá členské státy EU, aby více sledovaly podezřelé organizace, které se zapojují do tohoto druhu činností, jako jsou nezákonný obchod, pašování, padělání a podvodné praktiky, a sestavily za tímto účelem společné vyšetřovací týmy s Europolem, a usnadnily tak donucovacím orgánům přístup k podezřelým transakcím při současném zohlednění zásady proporcionality a práva na soukromí; vyzývá členské státy, aby za tímto účelem posílily odbornou přípravu a specializaci vyšetřovatelů; vyzývá Komisi, aby podporovala a odpovídajícím způsobem financovala rozvoj vzdělávacích programů pro donucovací a soudní orgány v členských státech;

                              i)

                              vyzývá členské státy a Komisi, aby každoročně podávaly zprávu o dosaženém pokroku a přijatých opatřeních týkajících se boje proti financování terorismu, a zejména o úsilí o omezení financování ISIS/DÁ’IŠ; připomíná, že některé členské státy se více než jiné věnují vyhledávání financování terorismu, a proto by nejlepší reakcí mělo být zvýšení sdílení informací, a to zejména pokud jde o účinnost již zavedených opatření;

                              j)

                              vítá návrh Komise na vytvoření rejstříků bankovních účtů a na usnadnění přístupu k nim ze strany finančních zpravodajských jednotek a dalších příslušných orgánů zabývajících se bojem proti praní peněz a financování terorismu; konstatuje, že Komise brzy navrhne iniciativu, která umožní donucovacím orgánům širší přístup k těmto rejstříkům; zdůrazňuje, že při výměně informací o bankovních účtech je třeba dodržovat pravidla policejní a soudní spolupráce, zejména v rámci trestního řízení; v této souvislosti vyzývá členské státy, které dosud neprovedly směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/41/EU ze dne 3. dubna 2014 o evropském vyšetřovacím příkazu v trestních věcech, aby tak co nejdříve učinily;

                              k)

                              žádá členské státy, aby přijaly nezbytná legislativní opatření, kterými zajistí, aby banky pečlivě kontrolovaly předplacené debetní karty, tak aby bylo možné na ně doplnit prostředky pouze pomocí bankovních převodů z účtů, jejichž držitelé jsou osobně identifikovatelní; zdůrazňuje význam přiřazovacího řetězce (attribution chain), který by zpravodajským službám umožnil určit, zda skutečně hrozí, že transakce bude použita k teroristickým nebo jiným závažným trestným činům; dále vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření, jimiž co nejvíce usnadní otevření účtu všem osobám, které se nacházejí na jejich území;

                              l)

                              zdůrazňuje, že je nutné zrušit všechny typy daňových rájů, které umožňují praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky, neboť mohou hrát klíčovou roli ve financování teroristických sítí; v této souvislosti vyzývá členské státy, aby bojovaly proti daňovým únikům, a naléhavě vyzývá Komisi, aby navrhla a provedla opatření k zajištění přísné kontroly finančních toků a daňových rájů;

                              m)

                              poukazuje na úspěšnou spolupráci se Spojenými státy a dalšími partnery a na užitečnost informací získaných prostřednictvím dohody mezi EU a USA týkající se sdílení informací z programu USA nazvaného Terrorism Financing Tracking Program (TFTP); vyzývá Komisi, aby navrhla vytvoření vlastního evropského systému v této oblasti, který by doplnil současný rámec a vyřešil současné mezery, zejména co se týče SEPA, přičemž by se zajistila rovnováha mezi bezpečností a svobodami jednotlivců; připomíná, že na tento vnitroevropský systém by se vztahovaly evropské normy v oblasti ochrany údajů;

                              n)

                              vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a členské státy, aby ve spolupráci s koordinátorem EU pro boj proti terorismu vypracovaly seznam osob a subjektů, které působí v rámci režimů, jež nejsou dostatečně transparentní a vykazují vysokou míru podezřelých finančních aktivit a u nichž je prokázáno, že příslušné orgány nečiní náležité kroky, zejména jsou-li napojeny na džihádistický radikalismus; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a členské státy, aby ve svých vztazích s daným státem zohlednily zapojení státu do financování terorismu;

                              o)

                              vyzývá Radu EU, aby zintenzívnila ukládání selektivních sankcí a dalších omezujících opatření namířených proti všem osobám a subjektům, které jakýmkoliv způsobem zpřístupňují hospodářské zdroje ISIS/DÁ’IŠ, al-Káidě a dalším džihádistickým skupinám; žádá o zmrazení finančních prostředků a jiných finančních aktiv nebo hospodářských zdrojů těchto osob, skupin, podniků a subjektů (včetně prostředků pocházejících z majetku, který je jimi nebo osobami jednajícími jejich jménem nebo pod jejich vedením vlastněn nebo přímo či nepřímo kontrolován); s uspokojením bere na vědomí zřízení výboru Rady bezpečnosti OSN pověřeného dohledem nad uplatňováním sankcí; poznamenává, že všechny členské státy jsou vázány rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2253(2015) k tomu, aby v případě blokování finančních prostředků nebo aktiv ISIS/DÁ’IŠ, Al-Káidy a spřízněných osob, skupin, podniků a subjektů jednaly rychle; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby podpořila výzvu Rady bezpečnosti OSN k členským státům OSN, aby se intenzivně a rozhodně snažily o přerušení toku finančních prostředků a dalších finančních aktiv a hospodářských zdrojů v případě jednotlivců a subjektů, které jsou na seznamu sankcí proti ISIS/DÁ’IŠ a Al-Káidě;

                              p)

                              vyzývá členské státy EU, aby vytvořily kontrolní a clearingový systém, který zajistí, aby místa určená pro náboženské obřady či vzdělávání, organizace, střediska, kulturní spolky a podobné subjekty v případě důvodného podezření z vazby na teroristické skupiny podrobně uváděly, od koho získávají finance a jak obdržené prostředky rozdělují jak v rámci EU, tak mimo EU, a soustředily v jedné databázi zřízené se všemi odpovídajícími zárukami všechny transakce, jež tyto subjekty zasílající finanční prostředky provedly; požaduje, aby byla v případě charitativních darů zavedena povinnost provést předchozí kontrolu původu peněz a jejich určení, existuje-li důvodné podezření na vazby na terorismus, aby se tak zabránilo tomu, že peníze budou úmyslně nebo z nedbalosti distribuovány k účelům financování terorismu; naléhavě žádá, aby byla všechna opatření prováděna v rámci zvláštních programů proti islamofobii s cílem zabránit nárůstu trestných činů z nenávisti a útoků na muslimy nebo veškerých rasistických a xenofobních útoků z důvodů náboženství či etnické příslušnosti;

                              q)

                              vyzývá členské státy, aby prováděly větší dohled nad tradičními způsoby převodu peněz (mj. tzv. systém hawala nebo čínský fei ch’ien) nebo systémy neformálních převodů hodnot a regulovaly je, zejména prostřednictvím probíhajícího procesu přijímání nařízení o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Unie nebo ji opouštějící (2016/0413(COD)), a zavedly povinnost pro osoby provádějící transakce oznamovat příslušným orgánům veškeré významné operace, které se pomocí těchto systémů provedou, přičemž je třeba při komunikaci se skupinami, jichž se tato opatření dotknou, zdůraznit, že cílem není stíhání tradičních neformálních převodů, nýbrž stíhání nelegálního obchodu spojeného s organizovanou trestnou činností, terorismem nebo zisky v průmyslové či obchodní oblasti plynoucími z praní špinavých peněz; v tomto ohledu vyzývá, aby:

                                          i)

                                          všichni zprostředkovatelé a/nebo osoby, které se podílejí na uvedené činnosti (kontroloři nebo směnárníci, překupníci a prostředníci, koordinátoři, pokladní a převodci), měli povinnost zaregistrovat se u příslušného vnitrostátního orgánu;

                                          ii)

                                          bylo povinné přiznávat a zdokumentovat všechny transakce způsobem, který usnadňuje předávání informací na požádání;

                                          iii)

                                          byly stanoveny a ukládány odrazující postihy pro zprostředkovatele a/nebo osoby, které se podílejí na nepřiznaných transakcích;

                              r)

                              žádá Komisi, aby navrhla právní předpisy nezbytné k lepšímu monitorování všech elektronických finančních transakcí a společností vytvářejících elektronickou měnu, včetně zprostředkovatelů, s cílem zabránit uživatelům, kteří neprokázali svou plnou totožnost, v převodu finančních prostředků, jak tomu může být v případě uživatelů veřejných sítí nebo anonymních internetových prohlížečů; v tomto ohledu zdůrazňuje, že převod kryptoměny na peněžní hotovost a naopak se musí povinně provádět prostřednictvím identifikovatelného bankovního účtu; vyzývá Komisi, aby provedla posouzení toho, jaké důsledky plynou z elektronických hazardních her, virtuálních měn, kryptoměn, finančních technologií a technologií blockchain z hlediska financování terorismu; dále vyzývá Komisi, aby zvážila možná opatření, včetně legislativních, která by vytvořila regulační rámec pro tyto záležitosti s cílem omezit využívání nástrojů k financování terorismu;

                              s)

                              vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily svůj dohled, pokud jde o regulaci a kontrolu obchodu se zlatem, drahokamy a drahými kovy, aby se tyto produkty nepoužívaly jako způsob financování teroristických činností; vyzývá k stanovení kritérií, na nichž by se členské státy dohodly a jež by členské státy následně dodržovaly; vyzývá Komisi a členské státy, aby zakázaly a sankcionovaly veškeré obchodní výměny (jak vývoz, tak dovoz) s oblastmi ovládanými džihádisty, s výjimkou zboží pro humanitární pomoc potřebnou pro podmaněné obyvatelstvo; vyzývá ke stíhání a sankcionování všech osob (fyzických či právnických), které se z nerozvážnosti či úmyslně podílejí jakoukoli formou na uvedených obchodech (ať už nákupem, prodejem, distribucí, zprostředkováním či jinak); poukazuje na zvláštní rizika financování terorismu prostřednictvím služeb převodu peněz; vyzývá členské státy, aby vytvořily posílené partnerství a spolupráci mezi osobami provádějícími služby převodu peněz a evropskými donucovacími orgány a aby vydaly obecné pokyny pro určení a řešení všech konkrétních překážek bránících sdílení informací o podezřelých převodech peněz;

                              t)

                              vítá návrh nařízení o dovozu kulturních statků a zdůrazňuje jeho význam při řešení nezákonného dovozu tohoto zboží za účelem financování terorismu; vyzývá Komisi, aby zavedla osvědčení sledovatelnosti pro umělecké a starožitné předměty, které vstupují na trh EU, zejména pokud se jedná o předměty, které pocházejí z území nebo míst ovládaných ozbrojenými nestátními subjekty nebo od organizací, skupin a jednotlivců zařazených na seznam teroristických organizací vedený EU; žádá Komisi, aby prohloubila spolupráci s mezinárodními organizacemi, jako jsou Organizace spojených národů, UNESCO, Interpol, Světová celní organizace a Mezinárodní rada muzeí, s cílem posílit boj proti nezákonnému obchodu s kulturními statky sloužícímu k financování terorismu; vyzývá členské státy, aby zřídily jednotky policie specializované na nelegální obchod s kulturními statky a koordinovaly je mezi sebou; vyzývá členské státy, aby uložily podnikům obchodujícím s uměním povinnost nahlásit jakoukoli podezřelou transakci a aby majitelům společností zabývajících se obchodem s uměleckými a starožitnými předměty, které se zapojí do nelegálního obchodu s tímto druhem předmětů, ukládaly za to, že se podílejí na financování terorismu z nedbalosti, účinné, přiměřené a odrazující sankce, včetně trestních sankcí, je-li to nutné; vyzývá Komisi, aby v mnoha větší míře podporovala třetí země, zejména země sousedící s EU, v jejich úsilí o potírání trestné činnosti a nelegálního obchodu, které slouží jako zdroj financování terorismu;

                              u)

                              vyzývá Komisi, aby navrhla opatření ke zvýšení transparentnosti původu, přepravy a zprostředkování zboží, zejména petrochemických produktů, s cílem posílit sledovatelnost a zastavit nevědomé financování teroristických organizací;

                              v)

                              vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost změny příslušných nařízení a směrnic, která by zajistila, aby finanční instituce měly povinnost požadovat zdůvodnění podezřelých transakcí zahrnujících malé i vysoké částky, s cílem monitorovat platby výkupného teroristickým organizacím; vyzývá členské státy, aby přijaly preventivní opatření zaměřená na hospodářské subjekty v rizikových oblastech s cílem pomoci jim provádět jejich činnost;

                              w)

                              žádá ESVČ, aby jmenovala odborníka v oblasti finančního zpravodajství v rámci nové mise SBOP v Iráku, a podpořila tak iráckou vládu v úsilí zaměřeném na to, aby aktiva ISIS/DÁ’IŠ a Al-Káidy nebyla vyvezena ze země, a poskytla iráckým orgánům pomoc při rozvíjení programů určených k boji proti praní peněz;

                              x)

                              žádá Komisi a členské státy, aby v rámci dialogu o boji proti terorismu, který vedou s partnerskými třetími zeměmi, soustředily své úsilí na policejní a soudní spolupráci a na výměnu údajů a osvědčených postupů s cílem posílit na globální úrovni součinnost v boji proti financování terorismu;

                              y)

                              vítá zřízení sítě odborníků pro boj proti terorismu v rámci delegací EU; vyzývá k posílení této sítě a k jejímu rozšíření do více regionů, zejména do oblasti Afrického rohu a jihovýchodní Asie; poukazuje na význam začlenění cílů boje proti terorismu do mandátů misí a operací EU v rámci SBOP, zejména v Libyi, v oblasti Sahelu a Afrického rohu a na Blízkém východě; naléhavě žádá ESVČ, aby jmenovala odborníky v oblasti finančního zpravodajství v rámci svých misí SBOP v zemích, které by mohly poskytovat útočiště teroristům, a v oblasti Sahelu, a účinně rozvinula úzkou spolupráci s místními vládami;

                              z)

                              žádá Komisi a členské státy, aby vynakládaly větší úsilí s cílem přimět partnerské třetí země k podepsání a ratifikaci Mezinárodní úmluvy o potlačování financování terorismu z roku 1999, která definuje určité zásady a normy pro vymýcení financování terorismu, a k jejímu účinnému provádění;

                              aa)

                              zdůrazňuje, že řešení a zmírnění sociálně-ekonomických křivd, podpora životaschopných států a zajištění dodržování lidských práv mají zásadní význam pro eliminaci živné půdy ISIS/DÁ’IŠ, Al-Káidy a dalších džihádistických skupin, a to i z hlediska jejich schopnosti finanční samostatnosti;

                              ab)

                              naléhavě žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a ESVČ, aby prohloubily spolupráci se zeměmi, ve kterých se nacházejí finanční prostředky pocházející z obchodu s drogami, obchodování s lidmi nebo nelegálního obchodu se zbožím, a se zeměmi původu nezákonně vyráběných cigaret, za účelem jejich zajištění;

                              ac)

                              naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a ESVČ, aby na mezinárodních fórech vedly iniciativy s cílem posílit transparentnost vlastnictví podniků, zejména prostřednictvím vytvoření veřejných registrů právnických osob, včetně společností, svěřenských fondů a nadací, a centrálního rejstříku bankovních účtů, finančních nástrojů, nemovitostí, smluv o životním pojištění a dalších relevantních aktiv, která by mohla být zneužita k praní peněz a financování terorismu;

                              ad)

                              vyzývá Radu a Komisi, aby vytvořily a uplatňovaly mechanismus ročního referenčního podávání zpráv Parlamentu o opatřeních přijatých členskými státy a Komisí proti financování terorismu;

                              ae)

                              naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a ESVČ, aby podpořily naše zahraniční partnery v jejich úsilí omezit na domácí půdě finanční toky směřující od soukromých osob k organizacím, které jsou považovány za poskytovatele pomoci a zdrojů teroristům;

                              af)

                              naléhavě vyzývá členské státy, aby rychle přijaly návrhy Komise na reformu DPH s cílem zabránit zločineckým organizacím v tom, aby hledaly mezery v evropském systému DPH za účelem financování terorismu a jiné trestné činnosti;

                              ag)

                              vítá návrh nařízení Komise o vzájemném uznávání příkazů k zajištění a konfiskaci;

                              ah)

                              opakuje svůj postoj, že konfrontace a porážka ISIS/DÁ’IŠ, Al-Káidy a dalších džihádistických skupin, ať už v oblasti finanční, vojenské nebo ideologické, musí zůstat na předním místě bezpečnostní a obranné agendy; vyzývá ESVČ, aby využila svých diplomatických styků se státy v těchto regionech k tomu, aby zdůraznila, že se jedná o společný zájem EU a regionálních aktérů;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členským státům.

         (1)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0422.

         (2)  Úř. věst. C 346, 21.9.2016, s. 55.

         (3)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

         (4)  Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73.

         (5)  Úř. věst. L 132, 29.5.2015, s. 1.

         (6)  Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6.

         (7)  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm;https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/