title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Belgie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/1

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Belgie v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/01)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Belgie předložila svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise belgický návrh vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Belgii pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Belgii (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v průvodním pracovním dokumentu útvarů Komise (6).

                  (13)

                  Belgie oznámila návrh vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu spolu s návrhem federálního plánu, čtyřmi návrhy regionálních plánů a řadou dodatečných příloh. I když mohou být přiloženy doplňující dokumenty, konečný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu musí obsahovat všechny prvky požadované nařízením, včetně všech informací potřebných k posouzení navrhovaných úrovní ambicí a přiměřenosti plánu k jejich dosažení, zejména ve formě komplexního přehledu politik a opatření a průvodního posouzení dopadů. K dosažení lépe integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu je zapotřebí značného úsilí a politické vůle, aby se z něj stal užitečnější nástroj pro usnadnění spolupráce mezi různými odpovědnými orgány při dosahování transformace energetiky. Zvláštní pozornost je třeba věnovat řízení propojení mezi rozměry snižování emisí uhlíku a energetické účinnosti a ostatními rozměry, zejména předložením konkrétnějších a měřitelných cílů týkajících se energetické bezpečnosti, vnitřního trhu a výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti, které podporují splnění ambicí v oblasti snižování emisí uhlíku, obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti, a lepším vysvětlením, jak byla zohledněna zásada „energetická účinnost v první řadě“.

                  (14)

                  Bylo by vhodné konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu doplnit o komplexní přehled o konkurenceschopnosti, a to nejen energeticky náročných průmyslových odvětví, ale i odvětví nízkouhlíkových technologií, poskytnout konkrétní analýzu postavení na světovém trhu se zaměřením na silné stránky a potenciální problémy, poukázat na měřitelné cíle, pokud jde o budoucnost, a politiky a opatření k jejich dosažení, a vytvořit vhodné vazby na podnikovou a průmyslovou politiku. Kromě toho by mělo dojít k další integraci politik oběhového hospodářství s důrazem na jejich přínosy, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Belgii vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Belgie v oblasti energetiky a klimatu, které se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE BELGII:

                  1.

                  Doplnit informace o politikách a opatřeních potřebných k dosažení cíle v oblasti emisí skleníkových plynů ve výši –35 % v roce 2030 oproti roku 2005 pro odvětví, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, včetně odvětví stavebnictví a dopravy, kde bude muset dojít k největšímu snížení emisí, a to poskytnutím dalších podrobností o jejich rozsahu, načasování a očekávaných dopadech. Specifikovat zamýšlené využívání flexibility mezi sdíleným úsilím, započítaným využíváním půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví a systémem obchodování s emisemi.

                  2.

                  Výrazně zvýšit úroveň ambicí v roce 2030 na nejméně 25 % příspěvek Belgie k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 v souladu se vzorcem v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném plánu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zvýšit úsilí, aby byl tento cíl společně dosažen. Uvést podrobné a kvantifikované politiky a opatření, jež jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo umožněno včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Dále zajistit, aby byl cíl Belgie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 stanovený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) zcela splněn a byl zachován jako základní scénář od roku 2021, a vysvětlit, jak Belgie chce tento základní podíl splnit a udržet. Zvýšit úsilí v odvětví vytápění a chlazení, aby byl splněn indikativní cíl uvedený v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001, a zintenzivnit úsilí o zvýšení a diverzifikaci energie z obnovitelných zdrojů v odvětví dopravy. Poskytnout další podrobnosti ohledně umožnění rámců pro samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001, včetně zjednodušení administrativních postupů.

                  3.

                  Zvýšit ambice v oblasti energetické účinnosti snížením konečné spotřeby energie s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Toto úsilí podpořit politikami a opatřeními, které by do roku 2030 přinesly další úspory energie. Podpořit navrhované politiky a opatření prostřednictvím posouzení dopadů a podrobnějšího souboru informací o rozsahu a harmonogramu provádění v období 2021–2030.

                  4.

                  Určit opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti v oblasti diverzifikace a snižování energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu. Při posuzování přiměřenosti zdrojů v odvětví elektroenergetiky zohlednit regionální kontext a skutečný potenciál propojovacích vedení a výrobních kapacit v sousedních zemích

                  5.

                  Dále objasnit vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, konkrétně související s energetickou unií, jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Posílit již tak vynikající regionální spolupráci v rámci Pentalaterálního energetického fóra, zejména na základě politického prohlášení ze dne 4. března 2019, aby konkrétně zahrnovala vypracování a monitorování integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, zejména pokud jde o příslušné otázky přeshraniční spolupráce.

                  7.

                  Lépe kvantifikovat převážně kvalitativní informace o investičních potřebách a doplnit je o komplexní posouzení celkových investičních potřeb pro dosažení těchto cílů. Předložit obecné posouzení zdrojů investic, včetně příslušného financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, včetně kvantitativní perspektivy.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením dalších podrobností o dopadech plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti, včetně regionů s vysokými emisemi uhlíku a průmyslových regionů. Dále rozvíjet koncepci pro řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné poskytnutím dalších podrobností o stávajících a potenciálních opatřeních, plánech týkajících se energetické chudoby a jejich očekávaném dopadu, a zároveň dokončit analýzu vyžadovanou nařízením (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Česka v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/9

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Česka v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/03)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Česko předložilo návrh svého vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. ledna 2019. Předložení návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise návrh vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, který předložilo Česko, kompletně posoudila s ohledem na příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Své posouzení (2) zveřejňuje spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení vycházejí z posouzení. Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (4)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (5)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (6)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (7)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (8)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o České republice za rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Českou republiku (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (9)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (10)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (11)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (12)

                  Propojení s rozměry energetické unie jsou v návrhu plánu viditelná, avšak nejsou výslovně zmíněna. V konečném plánu by Česko mělo zmíněná propojení s různými rozměry energetické unie rozvést tím, že identifikuje synergie s rozměrem snižování emisí uhlíku, např. s biopalivy, změnou ve využívání půdy a lesnictvím. Měly by být rovněž dále prozkoumány synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu, mimo jiné ve vztahu k zásadě „energetická účinnost v první řadě“ tím, že bude vysvětleno, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby, včetně jasných časových harmonogramů. Důležitým prvkem k dalšímu zvážení v konečném plánu je spravedlivá transformace ve vztahu k uhelným regionům s vysokými emisemi uhlíku. Jiným důležitým aspektem ke zvážení je dopad rizik spojených se změnou klimatu na dodávky energie. Podobně cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (13)

                  Konečnému integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označila by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (14)

                  Doporučení Komise pro Česko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Česka v oblasti energetiky a klimatu, jenž je zveřejněn spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE ČESKU:

                  1.

                  Zvýšit míru ambicí na rok 2030 na podíl energie z obnovitelných zdrojů ve výši nejméně 23 % jako příspěvek Česka k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném plánu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bod 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zvýšit úsilí, aby byl tento cíl společně dosažen. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení, aby bylo dosaženo orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001, a předložit opatření za účelem dosažení cíle v odvětví dopravy uvedeného v plánu Česka v souladu s článkem 25 směrnice (EU) 2018/2001. Zavést opatření v zájmu snížení administrativní zátěže a související s rámcem umožňujícím samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Zvýšit míru ambicí směřujících ke snížení spotřeby primární energie s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030, a podpořit je politikami a opatřeními, které by do roku 2030 dosáhly dalších úspor energie. Lépe identifikovat politiky a opatření, jejichž přijetí se plánuje během období 2021–2030, mimo jiné na základě posouzení jejich očekávaných dopadů.

                  3.

                  Uvést prognózy ohledně budoucí skladby zdrojů energie, včetně plynu z obnovitelných zdrojů, a plánovaná opatření v oblasti odolnosti energetického systému, opatření na straně poptávky, kybernetické bezpečnosti a kritické infrastruktury. Uvést podrobnější politiky a opatření zaměřená na větší diverzifikaci dodávek zemního plynu ze třetích zemí. Dále specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a dlouhodobé dodávky jaderných materiálů a paliva, obzvláště s ohledem na rozvoj kapacity pro výrobu jaderné energie.

                  4.

                  Definovat perspektivní cíle a úkoly v souvislosti s integrací trhu, zejména dobře definovaná nová a plánovaná opatření. Nastínit potenciál plynu z obnovitelných zdrojů. Uvést v konečném plánu celkové posouzení stávajících a budoucích opatření souvisejících s rozvojem hospodářské soutěže.

                  5.

                  Dále objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Pokračovat v již nyní vynikající regionální spolupráci v rámci Visegrádské skupiny sestávající z Česka, Maďarska, Polska a Slovenska, jakož i ve dvoustranných dialozích s ostatními členskými státy. Taková spolupráce by mohla zahrnovat témata, jako je další integrace vnitřního trhu s energií, opatření související s posuzováním přiměřenosti soustavy s ohledem na plánované pokračování kapacitního trhu, spravedlivá transformace, snižování emisí uhlíku a další zavádění energie z obnovitelných zdrojů, včetně z toho vyplývajících dopadů na energetickou soustavu a přeshraniční obchod s elektřinou.

                  7.

                  Rozšířit svou analýzu investičních potřeb a zdrojů, včetně příslušného financování na vnitrostátní a regionální úrovni a úrovni Unie, jež je v současnosti k dispozici pro specifické politiky, na obecný přehled investičních potřeb pro dosažení svých cílů v oblasti energetiky a klimatu. Zvážit jako zdroj financování rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9).

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní palivo, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu o interakce s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést a kvantifikovat dopady znečištění ovzduší v případě různých scénářů, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by měl obzvláště analyzovat dopad transformace energetiky na obyvatele dotčené postupným ukončením využívání uhlí nebo adaptacemi v jiných energeticky náročných odvětvích a měl by být propojen s českým strategickým rámcem ReStart, a podpořit tak spravedlivou transformaci českých uhelných regionů. Dále rozvíjet metody řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné specifikací posouzení požadovaného nařízením (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD (2019) 1002 final.

         (5)  COM (2019) 503 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Dánska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/13

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Dánska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/04)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 288 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Dánsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 21. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise dánský návrh vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) se zveřejňuje spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Dánsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Dánsko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Dánsko by v konečném plánu mělo zohlednit synergie mezi pěti rozměry energetické unie a zásadu „energetická účinnost v první řadě“ včetně vysvětlení, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, bezpečnosti dodávek energie a řešení energetické chudoby. Důležitými prvky, kterými je třeba se v konečném plánu zabývat vzhledem k nutnosti zajistit do roku 2030 řízené dosažení cíle 100 % elektřiny z obnovitelných zdrojů, jsou rovněž dodatečné informace o konkrétních cílech v souvislosti s odezvou na straně poptávky, agregací, flexibilitou systému, inteligentními sítěmi, skladováním, distribuovanou výrobou, ochranou spotřebitelů a konkurenceschopností v odvětví maloobchodního prodeje energie. Je důležité, aby úplný konečný plán obsahoval podrobný popis všech energetických dotací, jakož i vnitrostátních politik, opatření a lhůt pro jejich postupné zrušení, zejména pokud jde o fosilní paliva. Bylo by rovněž vhodné, aby plán obsahoval informace, jak by rizika spojená se změnou klimatu mohla ovlivnit dodávky energie. Cíle v rozměru výzkum, inovace a konkurenceschopnost musí podpořit úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by bylo vhodné doplnit o ještě komplexnější analýzu současného postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na celosvětovém trhu, včetně snižování emisí uhlíku v průmyslových odvětvích náročných na energii a s vysokými emisemi uhlíku. Na základě strategie pro vývoz energetických technologií by do konečného plánu mohly být zahrnuty měřitelné cíle pro budoucnost spolu s politikami a opatřeními k jejich dosažení. Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by mohl rovněž zdůraznit úspory emisí skleníkových plynů vyplývající z ambiciózních opatření souvisejících s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Dánsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Dánska v oblasti energetiky a klimatu, které se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE DÁNSKU:

                  1.

                  Objasnit, jak hodlá dosáhnout svého cíle v oblasti emisí skleníkových plynů pro rok 2030 ve výši –39 % oproti roku 2005 v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, mimo jiné zavedením dalších nákladově efektivních politik ve stavebnictví a podrobnějším vymezením plánovaných dopravních politik a upřesněním zamýšleného využití flexibility mezi sdílením úsilí, využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictví a systémem obchodování s emisemi.

                  2.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí ve výši 55 % podílu energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 jako příspěvku Dánska k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030 podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatřeními, které jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo umožněno včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Mimo jiné objasnit úroveň orientační trajektorie, jež dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Dále navrhnout trajektorie a odpovídající opatření v odvětví dopravy pro splnění cíle podle článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Vzhledem k významnému podílu biomasy v dánské skladbě zdrojů energie poskytnout další podrobnosti o konkrétních opatřeních k zajištění udržitelnosti dodávek a využití biomasy v odvětví energetiky.

                  3.

                  Významně zvýšit ambice, pokud jde o snížení jak konečné spotřeby energie, tak spotřeby primární energie v roce 2030 s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Navrhnout ambicióznější politiky a opatření, které by kompenzovaly pravděpodobné účinky podstatně nižší úrovně financování energetické účinnosti a dohodnuté snížení daní z energie a které by do roku 2030 přinesly dodatečné úspory energie. Zahrnout nová opatření určená pro dosažení úspor energie vyžadovaných podle článku 7 směrnice 2012/27/EU, která mohou těchto úspor dosáhnout. To je obzvláště důležité s ohledem na rozhodnutí Dánska ukončit stávající systém povinného zvyšování energetické účinnosti, což by snížilo finanční prostředky dostupné pro opatření na konečné úspory energie. Lépe objasnit reálná opatření, která mohou naplnit ambice, pokud jde o čistší a účinnější dopravu a vozidla.

                  4.

                  Definovat jasné, měřitelné a perspektivní cíle v souvislosti s integrací trhu.

                  5.

                  Dále rozpracovat vnitrostátní cíle a úkoly v oblasti financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, konkrétně související s energetickou unií, jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory realizace úkolů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Rozšířit již tak dobrou regionální spolupráci, zejména s ostatními severskými zeměmi (Finsko, Island, Norsko a Švédsko) a pobaltskými zeměmi (Estonsko, Lotyšsko a Litva) o další mechanismy spolupráce. Mezi možné oblasti posílené spolupráce v oblasti obnovitelné energie patří plánované statistické převody nebo projekty v oblasti hybridních obnovitelných zdrojů energie, kdy je větrná energie na moři dodávána na více než jeden trh. V oblasti výzkumu a inovací se jedná o sladění výzkumných programů, koordinované financování a určení synergií s ostatními členskými státy a s unijními programy a iniciativami.

                  7.

                  Rozšířit poskytnutou analýzu investičních potřeb o odhady potřeb plánovaných politik pro dosažení cílů v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, pokud jde o veřejné investice a investice soukromého sektoru, s uvedením pravděpodobných zdrojů jejich financování.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit vítanou integraci politik v oblasti zmírňování změny klimatu a znečištění ovzduší o další kvantitativní informace, alespoň se zahrnutím požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením dalších podrobností o dopadech plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Německa v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/17

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Německa v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/05)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Německo předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 20. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise německý návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) se zveřejňuje spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Německu pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Německo (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  S ohledem na celkově dobré nastavení vnitrostátních cílů v oblasti energetiky a klimatu uvedených v návrhu plánu by konečný plán mohl specifikovat hlavní interakce mezi těmito cíli, a to jak z hlediska vnitrostátních úrovní ambicí, tak z hlediska prozatímních, plánovaných, dodatečných a stávajících nástrojů politiky. Podrobnější rozpracování týkající se propojení odvětví a související motivační struktury v různých hospodářských odvětvích by umožnilo komplexněji řešit soudržnost politik a opatření v rámci rozměrů energetické unie a mezi nimi. V této souvislosti by se mohlo zvážit určení investičních potřeb ve všech rozměrech energetické unie, aby se zabránilo náhlým dopadům měnících se cen tím, že se v dlouhodobém horizontu zajistí postupné zrušení dotací na energii a přijetí opatření proti energetické chudobě ke zmírnění dopadu na zranitelné spotřebitele. Komplexní posouzení dopadů by mohlo pomoci řešit interakce politik, např. kvantifikováním dopadu udržitelných dodávek biomasy pro energetické účely na započítané emise a pohlcení z využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, včetně rizik pro energetickou bezpečnost v důsledku změny klimatu. Kvantitativní přehled v konečném plánu rozvoje různých zdrojů flexibility, jež jsou zapotřebí pro začlenění rostoucího podílu energie z obnovitelných zdrojů do elektroenergetické soustavy, by mohl pomoci řešit další interakce mezi rozměry energetické unie. Informace o tom, jak je zásada „energetická účinnost v první řadě“ zohledněna ve vnitrostátních politikách a opatřeních v různých rozměrech energetické unie, by mohly být komplexnější.

                  (14)

                  Dalšími důležitými prvky, kterým by měla být věnována zvýšená pozornost, jsou konkurenceschopnost průmyslu a oblasti, ve kterých Německo vykazuje dobrou konkurenceschopnost, jakož i oblasti, kde se při transformaci energetiky mohou vyskytnout problémy. Měly by se stanovit měřitelné cíle do budoucna spolu s politikami a opatřeními k jejich dosažení a vhodně je propojit s politikou týkající se podniků, průmyslu a vzdělávání. Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Německo vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Německa v oblasti energetiky a klimatu, které se zveřejňuje spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE NĚMECKU:

                  1.

                  Specifikovat nákladově efektivní dodatečné politiky a opatření, zejména v odvětvích stavebnictví, dopravy a zemědělství, aby bylo možné řešit významný předpokládaný nedostatek v plnění cíle v oblasti emisí skleníkových plynů ve výši –38 % v roce 2030 oproti roku 2005 v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi.

                  2.

                  Uvést podrobné a kvantifikované politiky a opatření; v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) umožnit včasné a nákladově efektivní dosažení příspěvku Německa ve výši 30 % energie z obnovitelných zdrojů k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030. Navrhnout trajektorie a konkrétní opatření pro splnění cíle v odvětví dopravy podle článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Poskytnout další podrobnosti ohledně podpůrných rámců umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001, včetně zjednodušení administrativních postupů.

                  3.

                  Poskytnout dostatečně ambiciózní vnitrostátní příspěvek, pokud jde o spotřebu primární energie i o konečnou spotřebu energie, který zohlední potřebu společně zvýšit úroveň úsilí nutného k dosažení cíle Unie pro rok 2030, a tento vnitrostátní příspěvek podpořit prostřednictvím politik a opatření v rozsahu nutném pro dosažení odpovídajících úspor energie. Jasně určit politiky, které mají být přijaty a provedeny v období od roku 2021 do roku 2030, jejich očekávané dopady, jakož i harmonogram jejich provádění a rozpočtové požadavky.

                  4.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu, a uvést informace o postupném ukončení výroby jaderné energie.

                  5.

                  Definovat perspektivní cíle a úkoly v souvislosti s integrací trhů, zejména opatření k posílení tržních signálů a ke zlepšení účinného vlivu složek trhu na cenu elektřiny. Uvést harmonogram s vhodnými opatřeními k odstranění strukturálního přetížení v elektroenergetické soustavě a k zajištění účinné expedice a lokalizačních signálů pro trh jako důležitý prvek konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, zejména jako základ pro další spolupráci a koordinaci s ostatními členskými státy a s ohledem na fungování vnitřního trhu s energií.

                  6.

                  Dále objasnit vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od roku 2022 do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  7.

                  Pokračovat v regionální spolupráci v příslušných skupinách na vysoké úrovni a nadále provádět konzultace se sousedními členskými státy, a to jak při dokončování integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, tak během jeho provádění. V této souvislosti se zaměřit na postupné ukončení těžby černého a hnědého uhlí, zavádění obnovitelných zdrojů energie a vnitřní trh s energií, na řešení otázek, jako jsou úrovně propojení a kapacita od roku 2021, opatření regionální spolupráce související s posouzením přiměřenosti soustavy, spravedlivá transformace a změny energetické soustavy potřebné k přizpůsobení se vyšším podílům energie z obnovitelných zdrojů, od nichž se očekává, že změní přeshraniční obchod s elektřinou a současně zvýší potřebu flexibility soustavy.

                  8.

                  Rozšířit analýzu investičních potřeb týkajících se infrastruktury pro přenos elektřiny na obecný přehled investičních potřeb s cílem dosáhnout cílů v oblasti energetiky a klimatu. Předložit obecné posouzení zdrojů uvedených investic, včetně příslušného financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni.

                  9.

                  Uvést seznam veškerých dotací v energetice, zejména dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  10.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést a kvantifikovat dopady na znečištění ovzduší pro různé scénáře, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  11.

                  Integrovat aspekty spravedlivého přechodu, zejména poskytnutím dalších podrobností o socioekonomických dopadech transformace energetiky a plánovaného postupného ukončení využívání uhlí nebo o změnách v jiných odvětvích s vysokými emisemi uhlíku. Popsat související dopady plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti. Dále rozvíjet koncepci řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné vypracováním posouzení zaměřeného na energetickou chudobu podle požadavku nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Irska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/25

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Irska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/07)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Irsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 21. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise irský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Irsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Irsko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném plánu by mělo Irsko rozpracovat úvahy ohledně vzájemného působení jednotlivých politik obsažené v návrhu plánu, konkrétně tím, že bude věnovat pozornost synergiím mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu. Jedním z takových témat je dopad, který bude mít plánované postupné ukončení využívání uhlí a zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů na energetickou bezpečnost a na přiměřenost výroby elektřiny. Dalším tématem k rozpracování je slučitelnost plánovaného většího využívání biomasy s plánem zvýšit objem pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví. Jiným důležitým prvkem, jímž by se měl konečný plán zabývat, je zvážení toho, jak bude zásada „energetická účinnost v první řadě“ působit při stanovování kritérií způsobilosti zdrojů energie z obnovitelných zdrojů pro podporu a při navrhování politik v rámci rozměrů energetické bezpečnosti a vnitřního trhu. Stejně tak cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Bylo by užitečné, kdyby konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu obsahoval komplexní analýzu aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, v níž by byly popsány oblasti s přítomností konkurenčních výhod nebo naopak možných problémů a která by uvedla měřitelné cíle do budoucnosti spolu s politikami a opatřeními pro jejich dosažení, přičemž zmíní příslušné vazby na politiku v oblasti podnikání a průmyslu. Rovněž by mohlo být užitečné, pokud by plán vzal v úvahu roli oběhového hospodářství, uvedl odkazy na vnitrostátní strategie a akční plány a popsal jejich přínosy a možnosti kompenzace, pokud jde o snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Irsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Irska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE IRSKU:

                  1.

                  Předložit dodatečná opatření, zejména v odvětvích stavebnictví a dopravy, potřebná k nákladově efektivnímu snížení značného předpokládaného rozdílu oproti jeho cíli emisí skleníkových plynů do roku 2030 ve výši –30 % ve srovnání s rokem 2005 u odvětví, na něž se nevztahuje systém EU obchodování s emisemi.

                  2.

                  Předložit jako příspěvek Irska k dosažení cíle Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů podíl této energie ve výši nejméně 31 % na základě vzorce v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, a to s ohledem na potřebu společného dosažení tohoto cíle. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zajistit, aby byl cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 uvedený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) zcela splněn a zachován jako výchozí stav počínaje rokem 2021 a vysvětlit, jakým způsobem toho Irsko hodlá dosáhnout. Předložit trajektorie a odpovídající opatření v odvětvích vytápění a chlazení a dopravy pro dosažení orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíle v odvětví dopravy uvedeného v článku 25 téže směrnice. Zavést opatření pro snížení administrativní zátěže a uvést podrobné informace o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  S ohledem na potřebu zvýšit úsilí k dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 podstatně zvýšit ambice v oblasti energetické účinnosti snížením spotřeby konečné i primární energie v absolutním vyjádření. Podpořit tyto snahy politikami a opatřeními, které by do roku 2030 zajistily dosažení dalších úspor energie. Vyjádřit konečný příspěvek jako specifickou hodnotu spotřeby konečné i primární energie. Uvést podrobnosti o podkladové metodice použité pro odhad úspor energie. Rovněž je třeba uvést investice nutné k provedení politik v oblasti úspor energie.

                  4.

                  S ohledem na nejistoty spojené s vystoupením Spojeného království z Evropské unie specifikovat opatření podporující cíle v oblasti energetické bezpečnosti, diverzifikace a snížení energetické závislosti, zejména v odvětví zemního plynu a ropy.

                  5.

                  Dále rozpracovat své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Stavět na projektu Spolupráce v oblasti energetiky v Severním moři a na iniciativě „Čistá energie pro ostrovy EU“ s cílem splnit cíl v oblasti obnovitelných energií a zajistit včasnou realizaci probíhajících propojovacích projektů. S ohledem na rozhodnutí Spojeného království vystoupit z Evropské unie stanovit opatření zajišťující kontinuální regionální spolupráci s touto zemí, pokud jde o připravenost a reakci na mimořádné situace ve vztahu k elektrické energii a zabezpečení dodávek zemního plynu a ropy.

                  7.

                  Uvést opatření a plány přijaté za účelem postupného zrušení dotací v energetice, zejména dotací na fosilní paliva.

                  8.

                  Uvést dopady na znečištění ovzduší v případě různých scénářů, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných politik a opatření. Konečný plán by se měl obzvláště zabývat dopadem energetické transformace na obyvatele regionů s vysokými emisemi uhlíku. Doplnit opatření řešící otázky energetické chudoby o orientační cíle pro její snížení, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Řecka v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/29

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Řecka v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/08)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Řecko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 25. ledna 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise řecký návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Řecku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Řecko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Ve svém konečném plánu by Řecko mělo vycházet z pozitivních propojení mezi plánovanými politikami a opatřeními, na která upozornil návrh plánu, a mělo by se dále zabývat náročnějšími propojeními. Jedním z takových propojení představují synergie v rámci rozměru snižování emisí uhlíku, například dopad započtených emisí a pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví u plánovaných politik v oblasti bioenergie. Jiné propojení představují synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ například tím, že se vysvětlí, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství a zabezpečení dodávek energie. Energetická účinnost může být rovněž zvažována s ohledem na zmírnění energetické chudoby. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by také prospělo zahrnutí odvětví nízkouhlíkových technologií, včetně opatření pro dekarbonizaci průmyslových odvětví s vysokou energetickou a uhlíkovou náročností, a komplexnější analýza aktuálního postavení tohoto odvětví na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů. Rovněž by mu mohlo prospět další rozpracování úspor emisí skleníkových plynů dosažených z činností spojených s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Řecko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Řecka v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE ŘECKU:

                  1.

                  Umožnit včasné a nákladově efektivní dosažení řeckého 31 % příspěvku k dosažení cíle EU v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, mimo jiné tím, že v konečném plánu uvede orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999 a uvede podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001. Sladit cíle uvedené v návrhu plánu pro podíl energie z obnovitelných zdrojů v odvětví vytápění a chlazení s orientačním cílem uvedeným v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a v odvětví dopravy s cílem uvedeným v článku 25 téže směrnice.

                  2.

                  Podstatně zvýšit míru úsilí směřujícího ke snížení konečné i primární spotřeby energie s ohledem na potřebu zintenzivnit úsilí s cílem dosáhnout cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030, a podpořit jej politikami a opatřeními, které by do roku 2030 zajistily dosažení dalších úspor energie. Vyjasnit harmonogram pro přijetí a provádění politik, které mají být zavedeny do roku 2020, zejména u nových nástrojů. Opatření, která mají dosáhnout kumulativních úspor, by měla být navržena v odpovídajícím rozsahu.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu, zejména pokud jde o zemní plyn. Uvést posouzení toho, jak infrastrukturní projekty a regionální spolupráce přispívají k dosažení cílů v oblasti energetické bezpečnosti, rovněž využitím regionální spolupráce a flexibility k využití příležitostí, které snížení emisí skleníkových plynů představuje pro modernizaci řecké ekonomiky.

                  4.

                  Uvést perspektivní cíle a úkoly týkající se integrace trhu, zejména opatření pro zvýšení konkurence na maloobchodních i velkoobchodních trzích v souladu se závazkem přijatým v rámci programu Evropského mechanismu stability (ESM) do roku 2020 snížit maloobchodní i velkoobchodní tržní podíl zavedeného operátora pod 50 %. Realizovat cílový model pro elektřinu a propojování trhů se sousedními zeměmi na základě harmonogramů dohodnutých v rámci mechanismu dohledu po skončení programu.

                  5.

                  Dále kvantifikovat vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Zintenzivnit již nyní dobrou regionální spolupráci s Bulharskem a Kyprem, stejně jako se zeměmi v rámci skupiny na vysoké úrovni pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC). V rámci iniciativy „Čistá energie pro ostrovy EU“ posílit spolupráci s členskými státy a ostrovními regiony, které se při své energetické transformaci setkávají s podobnými geografickými, klimatickými a infrastrukturními problémy a příležitostmi. Prozkoumat přeshraniční potenciál a makroregionální aspekty koordinované politiky v oblasti energetiky a klimatu, zejména v jadransko-jónském regionu, za účelem snížení jeho uhlíkové stopy a zavedení ekosystémového přístupu. Regionální výměny by se mohly zaměřovat na vnitřní trh s energií a energetickou bezpečnost, a to s ohledem na změny v elektroenergetických soustavách umožňující vyšší podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů, v jejichž důsledku se zvýší dovoz a vývoz elektřiny, jakož i potřeba flexibility systému. Kromě toho využít dvoustranné spolupráce a flexibility k využití příležitostí, které snížení emisí skleníkových plynů představuje pro modernizaci řecké ekonomiky.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší o více kvantitativních informací, přinejmenším včetně požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních, vzdělávacích a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Uvést podrobnější informace o projektech na podporu spravedlivé transformace, specifikovat podobu podpory a dopad příslušných iniciativ, rovněž s uvedením vazeb na transformaci uhelných regionů, regionů s vysokou uhlíkovou náročností či průmyslových regionů. Dále rozpracovat opatření řešící otázky energetické chudoby, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.