title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2011 a pro vydání stanoviska Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2011–2015

text:
               15.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 209/10

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2011 a pro vydání stanoviska Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2011–2015
   2011/C 209/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 15. dubna 2011 předložilo Maďarsko aktualizaci svého konvergenčního programu na období 2011–2014 za rok 2011, a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (6)

               Maďarsko bylo vážně zasaženo krizí z podzimu 2008, neboť ztratilo přístup k tržnímu financování. K překonání těchto těžkostí Maďarsko realizovalo ozdravný program, který se zaměřil na konsolidaci veřejných financí a dohled nad finančním sektorem a na jehož podporu programu byla poskytnuta finanční pomoc z EU a od MMF. Na základě toho získala země na jaře 2009 znovu přístup na trh a hospodářství se dostalo z recese. HDP se v roce 2009 snížilo o 6,7 %, ale v roce 2010 následoval jeho nárůst o 1,2 %, jenž byl podpořen zvýšením vývozů. Míra nezaměstnanosti se současně dále zvýšila na více než 11 %, přičemž před krizí činila méně než 8 %. V druhé polovině roku 2010 vláda oznámila, že v období 2010–2013 provede značné daňové škrty. Současně zavedla mimořádné dávky a zrušila další výdaje trvalé povahy, aby omezila další zhoršování stavu veřejných financí. Dále pak rozhodnutím zrušit povinný soukromý důchodový pilíř získala další trvalé i jednorázové příjmy. I když tato opatření umožnila v roce 2010 omezit rozpočtový pokles na 0,4 % HDP nad cílový schodek ve výši 3,8 % HDP a v roce 2011 povedou k vzniku přebytku, podstatně se zhoršila výchozí situace. V březnu 2011 oznámila vláda na základě výše uvedeného a s ohledem na posilování potenciálu hospodářského růstu, že schválila program strukturálních reforem a přijala další opatření ke konsolidaci veřejných financí.

               (7)

               Rada na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 zastává stanovisko, že s ohledem na prognózu útvarů Komise z jara 2011 je makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové prognózy, mírně příznivější, zejména pokud jde o vývoj domácí poptávky. Cílem aktualizace je náprava nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou do konce roku 2011, v níž má být dosaženo přebytku ve výši 2 % HDP, a to díky značným jednorázovým příjmům z penzijních aktiv. Schodek rozpočtu by se v roce 2012 snížil na 2,5 % HDP a postupně by se dále snižoval, až by v roce 2015 dosáhl úrovně 1,5 %, a to především díky omezování výdajů. Aktualizace potvrzuje, že střednědobým cílem země je, pokud jde o stav rozpočtu ve strukturálním vyjádření, schodek ve výši 1,5 % HDP. Očekává se, že se díky provádění konsolidační strategie sníží rozpočtový deficit ve strukturálním vyjádření a veřejný dluh se bude postupně snižovat, aby v roce 2015 dosáhl 64 %. Zdá se však, že strategie je zaměřena na konec programového období, neboť strukturální zlepšení mají být zahájena až od roku 2012, a kumulativní strukturální zhoršení o více než 3 % HDP v letech 2010 a 2011 navíc nejsou v souladu s doporučením Rady z července 2009, které požaduje, aby Maďarsko provedlo strukturální korekci v minimální výši 0,5 % HDP. Z jarní prognózy vyplývá, že v roce 2012 bude schodek dosahovat 3,3 % HDP, což přináší rizika spojená s prováděním vyjádřená 0,5 % HDP; na základě toho nelze vyloučit, že pokud nebudou přijata další opatření, bude referenční hodnota v daném roce opět překročena. Navrhovaný vývoj strukturálního schodku, jak jej znovu vypočetla Komise, navíc nepřináší nutné korekce, jež by zajistily dosažení střednědobých cílů do konce období konvergenčního programu; po roce 2013 se především nebudou provádět další strukturální korekce, i když rozdíl oproti střednědobému cíli je poměrně malý. Zrušení povinného soukromého důchodového pilíře je zdrojem jednorázových i trvalých příjmů, ale zároveň zvyšuje dlouhodobé závazky.
               Velmi pravděpodobné následné zhoršení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí dané tím, že část penzijních aktiv je využita na krytí současných výdajů, je částečně kompenzováno určitými opatřeními v oblasti důchodového systému v rámci strukturálního programu reforem (například částečně již provedenými změnami parametrů veřejného pilíře). Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední.

               (8)

               Největší výzvou je i nadále konsolidace veřejných financí. Bez důsledného provádění oznámených opatření a dalších nezbytných opatření strukturální povahy nelze zajistit udržitelnou nápravu nadměrného schodku a dostatečný pokrok při dosahování střednědobých cílů. Konsolidace veřejných financí navíc napomůže dostatečným způsobem snižovat míru zadlužení a zlepšit dlouhodobou udržitelnost, která se zdá být vystavena střednímu riziku. Plné využití neočekávaných příjmů by mohlo přispět k urychlení konsolidace veřejných financí. Pro podrobné sledování pokroku v oblasti konsolidace veřejných financí se s ohledem na výše uvedené využijí zprávy o pokroku dosahovaném v rámci postupu při nadměrném schodku, které příslušné orgány předkládají dvakrát do roka a které v tomto směru představují užitečný nástroj.

               (9)

               Ústava, která byla nedávno schválena, stanoví ústavní „dluhovou brzdu“ ve výši 50 % HDP a přiznává radě pro fiskální záležitosti právo veta při hlasování o ročním rozpočtu. Tato opatření mohou být prvním krokem při zlepšování rozpočtového rámce. Důležité podrobnosti těchto opatření však budou upraveny až v následných „základních“ právních předpisech (například jaká budou dočasná numerická pravidla do doby, než míra zadlužení klesne na 50 %, přesný výklad únikové doložky). Stanovení maximální hranice dluhu (v nominálním vyjádření) by za stejných podmínek mohlo, pokud se využije jako všestranný nástroj, vést k procyklické orientaci fiskální politiky. Pravomoc nově vytvořeného fiskálního orgánu je navíc poměrně úzká (omezuje se na přípravu stanoviska k návrhu rozpočtu se silným právem veta) a nevztahuje se na celý rozpočtový cyklus (tj. posouzení nových politik a jejich hlavních dopadů na rozpočet v reálném čase). V neposlední řadě nebyly vyjasněny další aspekty rozpočtové správy, jako je střednědobé zaměření fiskální politiky a otázka transparentnosti.

               (10)

               Míra zaměstnanosti patří mezi nejnižší v Evropě (60,4 %). Míra zaměstnanosti žen je také nízká (55,0 %) a rozdíl mezi mírou zaměstnanosti žen s dětmi ve věku do 6 let a žen bez dětí je druhý největší v EU (jeho hodnota je 33,6 procentních bodů oproti průměru EU ve výši 12,1 procentních bodů). Maďarsko má nedostatky v kapacitě zařízení poskytujících denní péči o děti, zejména v oblastech mimo velká města a regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti. Zlepšení služeb v oblasti denní péče o děti by bylo důležitým opatřením, které by usnadnilo oběma rodičům zapojit se do pracovního procesu.

               (11)

               Maďarsko má poměrně vysoké daňové zatížení práce. Nový systém daní z příjmu fyzických osob sice částečně řeší negativní důsledky daňového zatížení na zaměstnanost, zejména pokud jde o osoby s nadprůměrnými příjmy nebo osoby, které mají děti, čímž se snaží reagovat na nejnaléhavější problémy v oblasti konkurenceschopnosti a demografického vývoje, ale daňové zatížení bezdětných osob s nízkými příjmy se ve skutečnosti zvýšilo, pokud se zohlední postupné upouštění od zaměstnaneckých daňových úlev.

               (12)

               Činnost veřejných služeb zaměstnanosti je omezena nedostatečnou správní kapacitou a finanční prostředky, které byly na tyto služby již dříve přiděleny, nezlepšily podstatně efektivitu služeb při začleňování nezaměstnaných osob na trh práce. Financování programů v oblasti zaměstnanosti není dostatečně provázáno s jejich výsledky, zejména pokud jde o vnitrostátně financovaná opatření. Podle nedávných sdělení bude doba poskytování dávek v nezaměstnanosti snížena na nejnižší úroveň v EU. Je zapotřebí posoudit dopad tohoto opatření na trh práce, aby bylo možné stanovit jeho účinnost při zvyšování míry zaměstnanosti.

               (13)

               Chudoba a související faktory, jako je například nezaměstnanost nebo nízká úroveň vzdělání, i nadále nepřiměřeně ovlivňují některé znevýhodněné skupiny obyvatelstva, zejména Romy. Osoby s nízkou kvalifikací vykazují výrazně nízkou míru zaměstnanosti (36,8 % ve srovnání s evropským průměrem 53,4 %), a to zejména mezi muži. Podle odhadů žije 70 % romské populace pod hranicí chudoby. Velká většina těchto osob žije ve znevýhodněných regionech a mají jen omezený přístup k příležitostem na trhu práce a k veřejným službám.

               (14)

               Činnost malých a středních podniků je ztěžována složitostí regulačního rámce, velkou administrativní zátěží a omezenou odpovědností a transparentností orgánů veřejné správy. Přístup malých a středních podniků k financování v počáteční fázi byl více omezený, než je tomu průměrně v EU. Národní program reforem obsahuje řadu opatření, jejichž cílem je snižování administrativní zátěže a zlepšování podnikatelského prostředí obecně. Úloha nebankovních mechanismů financování oproti jiným evropským zemím zaostává. Účinnost předchozích programů určených k podpoře tohoto sektoru nebyla systematicky hodnocena.

               (15)

               Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem Maďarska a zohlednila také záměr vlády dodržovat Pakt euro plus. Komise bere v úvahu jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii podílem na tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Komise se domnívá, že strategie fiskální korekce se opírá především o výdajovou stránku a že lhůta, kterou Rada stanovila pro snížení schodku pod mezní hodnotu 3 % HDP na rok 2011, je dodržena jen díky značným jednorázovým příjmům zejména z penzijních aktiv a že ke strukturálním zlepšením dojde až od roku 2012. S přihlédnutím k provádění rizika nelze vyloučit, že pokud nebudou přijata další opatření, může být referenční hodnota v daném roce opět překročena. Konvergenční program, tak jak jej znovu vypočetla Komise, navíc v dlouhodobějším horizontu nezajišťuje další pokrok při plnění střednědobých cílů, i když rozdíl mezi nimi je malý. Pracovní příležitosti by se mohly zvýšit díky dalším opatřením v oblasti zvyšování účasti na trhu práce a modernizace služeb zaměstnanosti. Další snížení administrativní zátěže by mohlo zlepšit podnikatelské prostředí a podpořit růst malých a středních podniků.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení a také s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Maďarska z roku 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v doporučeních v bodech 1) a 2) níže. S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Maďarska,

         DOPORUČUJE, aby Maďarsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Posílit fiskální úsilí za účelem splnění požadavků obsažených v doporučení Rady k nápravě nadměrného schodku udržitelným způsobem mimo jiné omezením strukturálního zhoršení v roce 2011, což se nepřímo projeví v dosažení plánovaného přebytku rozpočtu ve výši 2 % HDP, a zajistit, aby byl rozpočtový deficit v roce 2012 a následujícíh letech bezpečně pod referenční hodnotou 3 % HDP, což přispěje ke snížení vysokého podílu veřejného zadlužení. Provést v plném rozsahu zamýšlená fiskální opatření a přijmout další případná fiskální opatření trvalé povahy, a to nejpozději v rámci rozpočtu na rok 2012, aby se zajistilo splnění rozpočtového cíle pro tento rok. Z rozpočtu na rok 2012 by měly vyplývat další opatření pro dosažení cíle pro rok 2013 v konvergenčním programu. Zajistit pokrok při plnění střednědobého cíle, a to minimálně o 0,5 % HDP ročně až do jeho dosažení, a pro účely zrychlení konsolidace veřejných financí využít případné neočekávané příjmy.

               2.

               Přijmout a provádět právní předpisy, které budou podrobně upravovat operativní stránku nového ústavního rámce pro rozpočtovou správu, včetně numerických pravidel, která budou prováděna na ústřední i místní úrovni až do doby, kdy se míra zadlužení sníží pod hranici 50 % HDP. Pokud jde fiskální rámec, provádět a posílit víceleté fiskální plánování, zlepšit transparentnost veřejných financí a rozšířit působnost rady pro fiskální záležitosti.

               3.

               Zvýšit účast na trhu práce tím, že se rozpočtově neutrálním způsobem zmírní dopad daňové reformy na osoby s nízkými příjmy. Posílit opatření směřující ke zvýšení účasti žen na pracovním trhu tím, že se rozšíří nabídka zařízení péče o děti a předškolní zařízení.

               4.

               Přijmout opatření k posílení kapacity veřejné služby zaměstnanosti a dalších poskytovatelů těchto služeb, aby se zvýšila kvalita a účinnost odborné přípravy, pomoci při hledání práce a individuálních služeb. Posílit aktivační opatření týkající se pracovního trhu, která přinášejí prokazatelné výsledky. Po konzultaci se zúčastněnými stranami zavést programy individuálně přizpůsobené pro pracovníky s nízkou kvalifikací a další obzvláště znevýhodněné skupiny obyvatelstva.

               5.

               Zlepšit podnikatelské prostředí prováděním všech opatření, která jsou pro oblast regulační reformy a snižování administrativního zatížení uvedena v národním programu reforem. Posoudit účinnost aktuálních politik určených na podporu malých a středních podniků a přizpůsobit veřejné programy tak, aby se zlepšil přístup k nebankovnímu financování.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52012DC0315

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska na období 2012–2015 /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Lucemburska
na rok 2012
a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o
posílení koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
států[4],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července
2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
Lucemburska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu
stability Lucemburska na období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu
varování[5],
ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné
správy.
(6)       Dne 2. března 2012
Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby předložily své závazky včas tak, aby mohly být
zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních
programů a národních programů reforem.
(7)       Dne 27. dubna 2012
předložilo Lucembursko program stability za rok 2012, jenž se vztahuje na
období 2012–2015, a národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly
v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
současně.
(8)       Na základě posouzení
programu stability za rok 2012 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové projekce programu, je realistický. Především scénář
programu na roky 2012 a 2013 se velmi blíží prognóze Komise z jara 2012.
Střednědobé projekce schodku vychází z poněkud
optimistického scénáře růstu, který se – přestože počítá se
značně nižším průměrným růstem než v minulosti –
pohybuje nad potenciálním růstem. Cílem rozpočtové strategie popsané
v programu je snížit prostřednictvím balíčku konsolidačních
opatření v hodnotě zhruba 1,2 % HDP schodek z 1,5 %
v roce 2012 na 0,9 % v roce 2014 a poskytnout větší
manévrovací prostor pro případ negativních otřesů. Program
potvrzuje dřívější střednědobý cíl v podobě
strukturálního přebytku ve výši 0,5 %. Tento střednědobý
cíl však nelze podle ustanovení Paktu o stabilitě a růstu považovat
za přiměřený, neboť se na základě současných
politik a projekcí zdá, že dostatečně nezohledňuje implicitní
závazky související se stárnutím obyvatelstva, a to navzdory dluhu nižšímu, než
je referenční hodnota stanovená Smlouvou. Navíc by se na základě
prognózy Komise z jara 2012 a (přepočítaného) strukturálního
rozpočtového salda uvedeného v programu Lucembursko od svého
střednědobého cíle od roku 2012 značně odchýlilo.
Očekává se, že tempo růstu veřejných výdajů po
odečtení diskrečních opatření na straně příjmů
výrazně překročí výdajové kritérium podle Paktu o stabilitě
a růstu. Hrubý veřejný dluh činí 20 % HDP a je tak nižší
než referenční hodnota stanovená Smlouvou.
(9)       Dne 20. ledna 2012
přijala lucemburská vláda předlohu zákona o reformě
důchodového systému pro soukromý i veřejný sektor. Reformou by byly
zavedeny některé nápravné mechanismy pro případ nepříznivého
vývoje finanční situace systému a upravena velmi velkorysá metoda
výpočtu důchodů. Nová metoda výpočtu bude nicméně
zaváděna postupně ve velmi dlouhém časovém horizontu
40 let. Navíc zůstávají obecně nezměněny možnosti
předčasného odchodu do důchodu a nebyla navržena žádná
opatření, jimiž by se navázal zákonný věk pro odchod do důchodu
na střední délku života. Celkově činí Lucembursko kroky správným
směrem, zdá se však, že navržená reforma nepředstavuje
dostatečnou záruku dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
(10)     V lednu 2012 přijal
vnitrostátní parlament zákon, kterým se v zájmu vyšší konkurenceschopnosti
lucemburského hospodářství omezuje použití automatické indexace mezd mezi
lety 2012 a 2015. Kromě možné změny referenčního indexu však
vláda neoznámila žádné další plány trvalé revize systému stanovování mezd. I
když je produktivita Lucemburska v současné době velmi vysoká,
zmenšuje se manévrovací prostor z hlediska zvyšování produktivity. Aby
byla v dlouhodobějším horizontu zachována konkurenceschopnost
lucemburského hospodářství, je po konzultaci se sociálními partnery a
v souladu s vnitrostátními zvyklostmi nutná trvalá revize systému
stanovování mezd.
(11)     Lucembursko podniklo
některé významné a věrohodné kroky k řešení
poměrně vysoké nezaměstnanosti mladých lidí. Aby se však
usnadnilo začleňování mladých na trhu práce, je třeba ucelená
strategie, která by mimo jiné posílila spolupráci mezi obcemi a zvýšila
účinnost služeb zaměstnanosti. Mladým uchazečům o
zaměstnání, zvláště těm s nižším vzděláním, by také
prospěly větší investice do odborné přípravy a vzdělávání.
(12)     Předpokládá se, že pro
Lucembursko bude obtížné dosáhnout cíle týkajícího se snížení emisí
skleníkových plynů do roku 2020. Podle nejnovějších projekcí do roku
2020 vycházejících ze stávajících opatření se očekává, že zatímco
cílem je snížit emise o 20 %, Lucembursko zvýší své emise v
odvětvích, jež nespadají do systému EU ETS, mezi lety 2005 a 2020 o
9 %. Nejvýznamnějším zdrojem emisí se značným potenciálem k jejich
snížení je silniční doprava. Cena pohonných látek je i nadále jedna
z nejnižších v EU, což podporuje rozvoj „palivové turistiky“ a vede k
nepříznivým vnějším důsledkům z hlediska
znečištění a zahlcení dopravy. Jsou zapotřebí další politická
opatření ke snížení emisí skleníkových plynů, nebo bude nutné využít
nákladných pružných mechanismů.
(13)     Lucembursko přijalo
řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Závazky – a realizace
závazků předložených v roce 2011 – se týkají zlepšení
konkurenceschopnosti, zvýšení zaměstnanosti a posílení finanční
stability. Komise posoudila plnění závazků v rámci Paktu euro
plus. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních.
(14)     V souvislosti
s evropským semestrem Komise provedla komplexní analýzu hospodářské
politiky Lucemburska. Posoudila program stability a národní program reforem.
Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
sociálně-ekonomickou politiku Lucemburska, ale také jejich soulad s
pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických
záležitostí Evropské unie tím, že budou rozhodnutí členských států
zahrnovat vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského
semestru jsou uvedena v bodech 1 až 5 níže.
(15)     Rada na základě tohoto
posouzení přezkoumala program stability Lucemburska a její stanovisko[6] je uvedeno zejména
v bodě 1 níže,
DOPORUČUJE, aby Lucembursko v
období 2012–2013 provedlo tato opatření:
1.           Zachovat zdravou fiskální
pozici a napravit jakoukoliv odchylku od střednědobého
rozpočtového cíle, který zajišťuje dlouhodobou udržitelnost
veřejných financí, zejména při zohlednění implicitních
závazků souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Za tímto účelem
posílit a důrazně uplatňovat rozpočtovou strategii – za
pomoci dostatečně konkrétních opatření – na období od roku 2013,
včetně dodržení výdajového kritéria.
2.           Zvýšit dopad navržené
důchodové reformy urychlenou realizací opatření ke kontrole
výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, učinit další kroky ke
zvýšení účasti starších pracovníků, zejména omezením
předčasných odchodů do důchodu, a přijmout
opatření k navázání zákonného věku pro odchod do důchodu na
střední délku života s cílem zajistit dlouhodobou udržitelnost
důchodového systému.
3.           Učinit po konzultaci se
sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními zvyklostmi další
kroky k reformě systémů vyjednávání mezd a indexace mezd s cílem
zachovat konkurenceschopnost lucemburského hospodářství
v dlouhodobějším horizontu, přičemž prvním krokem by
mělo být zachování současného jednoletého intervalu indexace po roce
2014 a snížení vlivu energetiky a jiných nestálých položek na referenční
index.
4.           Pokračovat v úsilí
o snížení nezaměstnanosti mladých posílením účasti
zúčastněných stran a zintenzivněním opatření pro odbornou
přípravu a vzdělávání – především osob s nízkým
vzděláním – s cílem lépe sladit dovednosti a kvalifikace mladých lidí
s požadavky trhu práce.
5.           Zajistit, aby byly zejména
ekologizací daňového systému splněny cíle pro snížení emisí
skleníkových plynů z činností, jež nespadají do systému EU ETS
(systém obchodování s emisemi).
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 315 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011

text:
               20.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 213/12

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011
   2011/C 213/04
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu.

               (5)

               Dne 3. května 2010 předložilo Řecko komplexní program hospodářské korekce, podpořený finanční pomocí ve výši 110 miliard EUR ze strany členských států eurozóny a MMF. Průvodní memorandum o porozumění a jeho následné dodatky stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, z nichž se při vyplacení finanční pomoci vychází.

               (6)

               Klíčové prvky podmíněnosti politiky byly stanoveny v rozhodnutí Rady 2010/320/EU ze dne 10. května 2010 (2) a jeho následných změnách (3), jež jsou určeny Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskálního dohled a vyzývají Řecko, aby přijalo opatření k takovému snížení schodku, jež se považuje za nezbytné k nápravě situace nadměrného schodku podle ustanovení článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy.

               (7)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Očekává se, že Řecko předloží aktualizovaný program stability a zvláštní závazky a opatření v rámci Paktu euro plus na rok 2011 na základě aktualizovaného programu hospodářské korekce.

               (8)

               Během posledního desetiletí byl růst Řecka založen na neudržitelných hnacích silách: rozmach spotřeby a investic do bydlení byly doprovázeny vysokými nárůsty reálných mezd a rychlým nárůstem úvěrů; tento rozmach byl podporován nízkými reálnými úrokovými sazbami v souvislosti s přijetím eura a liberalizací finančního trhu. Celosvětová krize v letech 2008–2009 odhalila zranitelné oblasti, k nimž patří: neudržitelné fiskální politiky, částečně skryté nespolehlivou statistikou a dočasně vysokými příjmy; nepružný trh práce a trh s produkty a ztráta konkurenceschopnosti a rostoucí vnější zadluženost. Bankovní odvětví bylo, i když ne zpočátku, dotčeno hospodářskou krizí a krizí důvěry. Rozsah zhoršení ve fiskální pozici byl odhalen pozdě v důsledku závažných nedostatků v řeckém účetním a statistickém systému. Tím se opozdilo provádění nápravných opatření. Protože vzrostly obavy o řeckou fiskální udržitelnost a zvýšila se globální averze vůči riziku, nálady na trhu se vůči Řecku počátkem roku 2010 prudce zhoršily. V dubnu 2010 Řecko požádalo o mezinárodní finanční pomoc, neboť se potýkalo se značnými potřebami financování a nebylo s to zajistit si přístup na mezinárodní kapitálové trhy.

               (9)

               Řecko se zavázalo provádět program hospodářské a finanční korekce s krátkodobým cílem napravit fiskální a vnější nerovnováhu a obnovit důvěru. Ve střednědobém horizontu by mělo položit základy modelu růstu spočívajícího více na investicích a vývozu, který podporuje růst a zaměstnanost. Tento program korekce stanoví rozsáhlá opatření na třech frontách: i) strategie fiskální konsolidace na počátku programového období, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální kontrolou, ii) strukturální reformy na trhu práce a na trhu s produkty, a to se zaměřením na konkurenceschopnost a růst a iii) úsilí o ochranu stability bankovního odvětví.

               (10)

               Komise posoudila návrh národního programu reforem. Vzala v úvahu nejen význam programu pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jeho soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise v této souvislosti zdůrazňuje naléhavost provedení plánovaných opatření v souladu s rozhodnutím 2010/320/EU,

         DOPORUČUJE, aby Řecko provedlo tato opatření:
   Plně provést opatření stanovená v rozhodnutí 2010/320/EU ve znění rozhodnutí 2011/257/EU a dále pak upřesněná v memorandu o porozumění ze dne 3. května 2010 a jeho následných dodatcích, zejména v posledním dodatku ze dne 2. července 2011.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (2)  Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6.

      (3)  Rozhodnutí Rady ze dne 7. září 2010 (2010/486/EU), (Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 12); rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2010 (2011/57/EU), (Úř. věst. L 26, 29.1.2011, s. 15); rozhodnutí Rady ze dne 7. března 2011 (2010/257/EU), (Úř. věst. L 110, 29.4.2011, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 17. srpna 2006 o přítomnosti deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A, T-2 a HT-2 a fumonisinů v produktech určených ke krmení zvířat   (Text s významem pro EHP)

text:
               23.8.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 229/7

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 17. srpna 2006
   o přítomnosti deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A, T-2 a HT-2 a fumonisinů v produktech určených ke krmení zvířat
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/576/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Na žádost Komise přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) stanoviska týkající se mykotoxinů – dne 2. června 2004 (1) k deoxynivalenolu, dne 28. července 2004 (2) k zearalenonu, dne 22. září 2004 (3) k ochratoxinu A a dne 22. června 2005 (4).

               (2)

               Podle těchto stanovisek všechny čtyři mykotoxiny vyvolávají u několika druhů zvířat toxické účinky. Deoxynivalenol, zearalenon a fumonisin B1 a B2 přecházejí z krmiva do masa, mléka a vajec pouze ve velmi malé míře, a potraviny živočišného původu tudíž přispívají k celkové expozici člověka těmto toxinům pouze okrajově. Ochratoxin A může přecházet z krmiva do potravin živočišného původu, ale z hodnocení expozice vyplývá, že potraviny živočišného původu mají na expozici ochratoxinem A prostřednictvím stravy u člověka pouze drobný podíl.

               (3)

               Údaje o přítomnosti T-2 a HT-2 toxinu v produktech určených ke krmení zvířat jsou v současné době velmi omezené. Je rovněž naléhavě nutné vyvinout a validovat citlivou metodu zkoušení. Existují však náznaky, že by přítomnost T-2 and HT-2 v produktech určených ke krmení zvířat mohla být důvodem k obavám. Proto je nezbytné vyvinout citlivou metodu zkoušení, shromáždit větší množství údajů o výskytu a provést další šetření a výzkum zaměřené na faktory podílející se na přítomnosti T-2 a HT-2 v obilovinách a výrobcích z obilovin, zejména v ovsu a výrobcích z ovsa.

               (4)

               S ohledem na závěry vědeckých stanovisek uvedených v 1. bodě odůvodnění, na nedostatek spolehlivých údajů o T-2 a HT-2 toxinu a na velké rozdíly v přítomnosti těchto mykotoxinů v jednotlivých letech je zapotřebí, aby se kromě údajů, které jsou již k dispozici z koordinovaných kontrolních programů pro roky 2002 (5), 2004 (6) a 2005 (7).

               (5)

               Ve snaze poskytnout členským státům vodítko, podle kterého by se mohly orientovat v otázce přijatelnosti obilovin a výrobků z obilovin a krmných směsí určených pro krmení zvířat, a s cílem zamezit rozdílnému akceptování hodnot v různých členských státech a z toho plynoucímu nebezpečí narušení hospodářské soutěže je vhodné, aby byly doporučeny směrné hodnoty.

               (6)

               V případě fumonisinu B1 + B2 by členské státy měly směrné hodnoty používat až od 1. října 2007, aby byl zajištěn soulad s pravidly stanovenými nařízením Komise (ES) č. 856/2005 ze dne 6. června 2005 kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o fusariové toxiny (8).

               (7)

               Hodnocení postupu stanoveného v tomto doporučení by mělo být provedeno do roku 2009, zejména za účelem posouzení míry jeho přispění k ochraně zdraví zvířat. Údaje z monitorování získané na základě tohoto doporučení rovněž umožní lépe pochopit každoroční rozdíly a přítomnost těchto mykotoxinů v celé řadě vedlejších produktů používaných ke krmení zvířat, což má prvořadý význam pro případné přijetí dalších právních opatření,

         DOPORUČUJE:
   1.   Členské státy by s aktivním přispěním provozovatelů krmivářských podniků měly posílit monitorování přítomnosti deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A a fumonisinu B1 + B2, T-2 a HT-2 toxinu v obilovinách a výrobcích z obilovin určených ke krmení zvířat a v krmných směsích.
   2.   Členské státy by měly zajistit, aby byly vzorky současně analyzovány na přítomnost deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A, fumonisinu B1 + B2 a T-2 a HT-2 toxinu, aby bylo možné zhodnotit míru společného výskytu.
   3.   Členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost přítomnosti těchto mykotoxinů ve vedlejších nebo druhotných produktech výroby potravin určených ke krmení zvířat.
   4.   Členské státy by měly zajistit pravidelné poskytování výsledků zkoušek Komisi, aby výsledky mohly být zaneseny do jedné databáze.
   5.   Členské státy by měly zajistit, aby byly při posuzování přijatelnosti krmných směsí a obilovin a výrobků z obilovin určených pro krmení zvířat používány směrné hodnoty uvedené v příloze. V případě fumonisinu B1 + B2 by členské státy měly tyto směrné hodnoty používat od 1. října 2007.
   6.   Členské státy by měly zejména zajistit, aby provozovatelé krmivářských podniků směrné hodnoty uvedené v bodě 5 používali ve svém systému analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (9) pro stanovení kritických limitů v kritických kontrolních bodech oddělujících přijatelnost od nepřijatelnosti, pro prevenci, vyloučení nebo snížení zjištěných rizik.
   Při používání těchto směrných hodnot by členské státy měly zohledňovat skutečnost, že směrné hodnoty pro obiloviny a výrobky z obilovin jsou stanoveny pro nejtolerantnější druhy zvířat, a že tudíž mají být považovány za horní směrné hodnoty.
   U krmiv pro citlivější zvířata by členské státy měly zajistit, aby výrobci krmiv používali pro obiloviny a výrobky z obilovin nižší směrné hodnoty zohledňující citlivost jednotlivých druhů zvířat a umožňující dodržet směrné hodnoty stanovené pro krmné směsi pro tyto druhy zvířat.

      V Bruselu dne 17. srpna 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se deoxynivalenolu jakožto nežádoucí látky v krmivech, přijaté dne 2. června 2004:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf

      (2)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se zearalenonu jakožto nežádoucí látky v krmivech, přijaté dne 28. července 2004:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf

      (3)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se ochratoxinu A jakožto nežádoucí látky v krmivech, přijaté dne 22. září 2004:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf

      (4)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se fumonisinů jakožto nežádoucí látky v krmivech, přijaté dne 22. června 2005:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf

      (5)  Doporučení Komise 2002/214/ES ze dne 12. března 2002 o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2002 dle směrnice Rady 95/53/ES (Úř. věst. L 70, 13.3.2002, s. 20).

      (6)  Doporučení Komise 2004/163/ES ze dne 17. února 2004 o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2004 dle směrnice Rady 95/53/ES (Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 70).

      (7)  Doporučení Komise 2005/187/ES ze dne 2. března 2005 o koordinovaném programu kontrol v oblasti výživy zvířat pro rok 2005 dle směrnice Rady 95/53/ES (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 22).

      (8)  Úř. věst. L 143, 7.6.2005, s. 3.

      (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005 (Úř. věst. L 35, 8.2.2005, s. 1).

      PŘÍLOHA
      SMĚRNÉ HODNOTY

                  Mykotoxin

                  Produkty určené ke krmení zvířat

                  Směrné hodnoty v mg/kg (ppm) pro krmivo s obsahem vlhkosti 12 %

                  Deoxynivalenol

                  Krmné suroviny (1)

                              —

                              obiloviny a produkty obilovin (2) s výjimkou vedlejších produktů kukuřice

                  8

                              —

                              vedlejší produkty kukuřice

                  12

                  Doplňková a kompletní krmiva s výjimkou:

                  5

                              —

                              doplňkových a kompletních krmiv pro prasata

                  0,9

                              —

                              doplňkových a kompletních krmiv pro telata (< 4 měsíce), jehňata a kůzlata

                  2

                  Zearalenon

                  Krmné suroviny (1)

                              —

                              obiloviny a produkty obilovin (2) s výjimkou vedlejších produktů kukuřice

                  2

                              —

                              vedlejší produkty kukuřice

                  3

                  Doplňková a kompletní krmiva:

                              —

                              doplňková a kompletní krmiva pro selata a prasničky (mladé prasnice)

                  0,1

                              —

                              doplňková a kompletní krmiva pro prasnice a výkrm prasat

                  0,25

                              —

                              doplňková a kompletní krmiva pro telata, dojnice, ovce (včetně jehňat) a kozy (včetně kůzlat)

                  0,5

                  Ochratoxin A

                  Krmné suroviny (1)

                              —

                              obiloviny a produkty obilovin (2)

                  0,25

                  Doplňková a kompletní krmiva:

                              —

                              doplňková a kompletní krmiva pro prasata

                  0,05

                              —

                              doplňková a kompletní krmiva pro drůbež

                  0,1

                  Fumonisin B1 + B2

                  Krmné suroviny (1)

                              —

                              kukuřice a produkty kukuřice (3)

                  60

                  Doplňková a kompletní krmiva pro:

                              —

                              prasata, koně (Equidae), králíky a zvířata v zájmovém chovu

                  5

                              —

                              ryby

                  10

                              —

                              drůbež, telata (< 4 měsíce), jehňata a kůzlata

                  20

                              —

                              dospělé přežvýkavce (> 4 měsíce) a norky

                  50

         (1)  Zvláštní pozornost musí být věnována tomu, aby použití obilovin a produktů obilovin zkrmovaných zvířatům přímo nezpůsobilo v denní krmné dávce, že by zvíře bylo vystaveno vyšší úrovni mykotoxinů, než je odpovídající úroveň expozice stanovená pro případ, kdy jsou v denní krmné dávce použita pouze kompletní krmiva.

         (2)  Termín „obiloviny a výrobky z obilovin“ nezahrnuje pouze krmné suroviny uvedené v bodě 1 „Zrna obilovin, produkty a vedlejší produkty z nich“ neúplného seznamu hlavních krmných surovin v části B přílohy směrnice Rady 96/25/ES ze dne 29. dubna 1996 o oběhu krmných surovin (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 35), ale též další krmné suroviny pocházející z obilovin, zejména pícniny a objemná krmiva z obilovin.

         (3)  Termín „kukuřice a kukuřičné produkty“ nezahrnuje pouze krmné suroviny pocházející z kukuřice uvedené v bodě 1 „Zrna obilovin, produkty a vedlejší produkty z nich“ neúplného seznamu hlavních krmných surovin v části B přílohy směrnice 96/25/ES, ale též další krmné suroviny pocházející z kukuřice, zejména pícniny a objemová krmiva z kukuřice.