               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 501 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Belgie na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Belgie jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měla zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, bylo plně a včas provedeno.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Belgii pro rok 2019
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 26. dubna 2019 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  3
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2019 belgická vláda plánuje postupné zlepšování celkového salda ze schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2018 na 0,0 % HDP v roce 2022. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  5
                se dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření v období, na něž se vztahuje program stability z roku 2019, neplánuje. Program stability z roku 2019 očekává, že poměr dluhu k HDP, který v roce 2014 dosáhl svého vrcholu ve výši téměř 107 % HDP a v roce 2018 poklesl na 102 % HDP, do roku 2022 poklesne na 94 %. Makroekonomický scénář, z něhož uvedené rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na druhé straně však nebyla specifikována opatření nezbytná na podporu plánovaných cílových schodků počínaje rokem 2020, což přispívá ke zhoršení strukturálního salda v roce 2020, jež v případě nezměněných politik předpokládá prognóza Komise z jara 2019.

               (7)Dne 5. června 2019 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 SFEU, jelikož Belgie v roce 2018 nedodržela pravidlo o zadlužení. Po posouzení všech příslušných faktorů bylo ve zprávě konstatováno, že současná analýza nedospěla ke konečnému závěru, zda je kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení Rady (ES) č. 1467/1997 splněno či nikoliv.

               (8)Ve svém programu stability z roku 2019 Belgie potvrzuje požadavek uvedený v návrhu rozpočtového plánu na rok 2019, aby mohla využít flexibility v rámci preventivní složky podle „Společně dohodnutého postoje k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu“, který potvrdila Rada ECOFIN v únoru 2016. Belgie požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,5 % HDP od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle s ohledem na provádění rozsáhlých strukturálních reforem, jež mají pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. U strukturálních reforem se jedná o důchodovou reformu, přenesení daňové zátěže, reformu zdanění příjmů právnických osob, reformu trhu práce, jakož i reformu veřejné správy. Prognóza Komise z jara 2019 potvrzuje, že Belgie v roce 2019 dodržuje minimální referenční hodnotu, což zajišťuje bezpečnostní rezervu s ohledem na 3% prahovou hodnotu schodku HDP. Až na reformu veřejné správy jsou nyní všechna tato opatření v plné míře uzákoněna. Vzhledem k jejich charakteru, a zejména s ohledem na přenesení daňové zátěže a reformu daně z příjmu právnických osob, je jejich krátkodobý dopad stále nejistý, zejména vzhledem k jejich dopadu na rozpočet, který není neutrální a který stav rozpočtu zhoršil. Zvýšila však růstový potenciál ekonomiky, snížila míru nezaměstnanosti a rizika makroekonomické nerovnováhy, a mají tedy pozitivní dopad na udržitelnost dluhu ve střednědobém až dlouhodobém období. Na základě těchto skutečností lze Belgii v současnosti považovat za způsobilou pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP v roce 2019, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

               (9)Dne 13. července 2018 Rada doporučila Belgii zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 1,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Jelikož Belgie je způsobilá pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP na základě doložky o strukturálních reformách, požadovaná strukturální korekce pro rok 2019 může být snížena na 0,1 % HDP, což odpovídá nominální míře růstu čistých primárních výdajů, která v roce 2019 nepřekročí 2,8 %. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje pro celé období let 2018 a 2019 riziko podstatného odchýlení od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (10)Vzhledem k poměru dluhu k HDP Belgie, jenž převyšuje 60 %, a předpokládané produkční mezeře ve výši 0,1 % by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla v roce 2020 překročit 1,6 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje při nezměněné politice v roce 2020 riziko významného odchýlení od uvedeného požadavku. Předpokládá se, že Belgie v letech 2019 a 2020 zřejmě nedodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být od roku 2019 přijata nezbytná opatření. Bylo by důležité použít případné neočekávané příjmy k dalšímu snižování míry veřejného zadlužení. Střednědobá a dlouhodobá udržitelnost belgických veřejných financí je nadále ohrožována v důsledku kombinace vysokého poměru zadlužení k HDP a předpokládaného zvýšení nákladů v souvislosti se stárnutím populace, zejména nákladů spojených s důchody a dlouhodobou péčí. V roce 2015 byl uzákoněn soubor důchodových reforem, což vedlo ke zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 na 66 let od roku 2025 a na 67 let od roku 2030. Kromě toho byly rovněž zpřísněny požadavky na věk a na délku výkonu funkce pro předčasný odchod do důchodu. Veřejné výdaje na důchody by však do roku 2070 i tak vzrostly o 2,9 procentního bodu HDP, a to zejména v prvních dvou desetiletích. Navíc podmínky pro předčasný odchod do důchodu pro několik velkých skupin státních zaměstnanců budou i nadále příznivější než standardní podmínky. Veřejné výdaje na dlouhodobou péči mají do roku 2070 vzrůst o 1,7 procentního bodu HDP, což představuje nadprůměrný růst jedné z již nyní nejvyšších úrovní v EU. Organizační roztříštěnost dlouhodobé péče, kde kompetence jsou v současné době rozděleny mezi různé správní úrovně, ohrožuje některé aspekty efektivity výdajů, a čistý dopad nedávného přenesení odpovědností není tedy zatím jasný. Posílení správy by přispělo k dosažení zamýšleného zvýšení efektivity. Kombinace různých forem péče by mohla být optimalizována, aby se zvýšila nákladová efektivnost systému dlouhodobé péče.

               (11)Složení a efektivnost veřejných výdajů lze zlepšit za účelem vytvoření prostoru pro větší veřejné investice. Navzdory nedávnému snížení patří celkové výdaje jako podíl HDP v Belgii mezi jedny z nejvyšších v eurozóně. Z vysoké úrovně veřejných výdajů vyplývá, že existuje prostor pro fiskální korekci založenou více na výdajích. Vzhledem k vysoké úrovni veřejných výdajů vyvolávají výsledky některých politik a kvalita některých veřejných služeb otázky v oblasti nákladové efektivnosti. Přezkumy výdajů a hodnocení politik mohou Belgii pomoci stanovit lépe priority veřejných výdajů a zvýšit jejich efektivitu. Přezkumy výdajů by navíc mohly být využity k posouzení účinnosti nepřímé veřejné podpory v oblasti podnikového výzkumu a vývoje, která patří v procentuálním vyjádření k HDP mezi jednu z nejvyšších v Evropské unii a poslední rok dále rostla. Federální a regionální orgány nedávno vyjádřily zájem o začlenění přezkumů výdajů do svého rozpočtového mechanismu.

               (12)Rozpočtová koordinace mezi jednotlivými subjekty není v současnosti dostatečně flexibilní k tomu, aby byl vytvořen prostor pro veřejné investice do projektů velkého rozsahu. Ve federálním státě, jako je Belgie, kde je velká část výdajových pravomocí delegována na orgány samosprávy na nižší než celostátní úrovni, má zásadní význam efektivní rozpočtová koordinace. Navzdory dohodě o spolupráci podepsané v roce 2013 stále neexistuje formální dohoda o ročních cílech na všech úrovních státní správy, což rozpočtovou koordinaci komplikuje. Na rozdíl od praxe u předchozích programů stability, kdy dohodovací výbor „vzal na vědomí“ fiskální trajektorii, schválily všechny úrovně vlády celkovou fiskální trajektorii předloženou v programu stability z roku 2018 a podpořily dosažení fiskálních cílů do roku 2020 pro všechny úrovně správy. I když toto schválení přidalo celkové trajektorii na důvěryhodnosti, neexistovala formální dohoda o ročních fiskálních cílech na každé úrovni správy. Chybějící dohoda ohledně cílů na všech úrovních správy může ohrozit životaschopnost celkové trajektorie směrem k dosažení střednědobého cíle. To navíc brání účinnému monitorování dodržování těchto cílů ze strany oddělení úvěrových potřeb veřejného sektoru Nejvyšší finanční rady. Program stability z roku 2019 obsahoval pouze orientační celkové a zprostředkované rozpočtové cíle, jelikož dne 26. května 2019 se konaly volby na federální úrovni a na úrovni regionů a společenství.

               (13)Nedávný hospodářský růst vedl k nárůstu počtu pracovních míst a zaměstnanost je na nejvyšší úrovni za posledních deset let. Přechod z neaktivity nebo nezaměstnanosti k zaměstnanosti však zůstává nízký a Belgie není na dobré cestě k dosažení cíle strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti ve výši 73,2 %. Stále přetrvávají silné regionální rozdíly na trhu práce. V Bruselu nezaměstnanost mladých lidí značně převyšuje průměr Unie. Účast osob s nízkou kvalifikací, osob z přistěhovaleckého prostředí, starších pracovníků a lidí se zdravotním postižením na trhu práce je nízká, což naznačuje, že jejich začlenění na trhu práce brání jak strukturální faktory, tak faktory týkající se jednotlivých skupin obyvatel, přičemž stávající aktivační opatření nejsou stejně účinná pro všechny skupiny obyvatel. Míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věku 55–64 let) zůstává pod průměrem EU a zaostávání za průměrem Unie se u osob starších 60 let dále zvyšuje. Lidé z přistěhovaleckého prostředí, zejména ženy, se nadále setkávají s vyšší nezaměstnaností, nižší mírou ekonomické aktivity, vyšší chudobou pracujících a nadměrnou kvalifikací. Ačkoli byla přijata určitá opatření na podporu integrace nově příchozích a potírání diskriminace, stále chybí koordinovaný přístup k řešení výzev, s nimiž se potýkají lidé z přistěhovaleckého prostředí. Za účelem řešení nízké účasti na trhu práce byla jako součást reformy trhu práce (tzv. dohody o pracovních místech) přijata opatření, avšak jejich dopad je třeba posoudit.

               (14)Stále přetrvávají značné finanční faktory, které odrazují od zaměstnání. I když přesunutí daňové zátěže snížilo daňové zatížení práce, zůstává v průměru pro všechny zaměstnance vysoké, s výjimkou pracovníků s velmi nízkými mzdami (padesát procent průměrné mzdy). Belgie zůstává jediným členským státem, v němž dávky v nezaměstnanosti nejsou časově omezeny, i když se postupně snižují. Pro osoby pobírající dávky nemocenského pojištění a dávky v invaliditě a druhé výdělečně činné osoby v domácnosti existují finanční faktory odrazující od přijetí zaměstnání na plný úvazek. Zejména rodiče samoživitelé (a v menší míře páry s dětmi) čelí omezeným finančním pobídkám k přijetí (plného) pracovního úvazku v důsledku kombinace nákladů a odnětí dávek. Vzhledem k tomu, že odpovědnost za sociální ochranu je rozdělena mezi federální, regionální a místní úroveň, mohou vzniknout problémy s koordinací. Systém sociálního zabezpečení se nevztahuje na všechny zaměstnance a někteří zaměstnanci nemají žádnou sociální ochranu.

               (15)Zhoršování studijních výsledků a existence významných rozdílů ve vzdělávacím systému stále vyvolávají obavy. Procento mladých lidí, kteří nezvládají základní dovednosti, lze zlepšit zejména ve Francouzském společenství, kde je tento podíl nad průměrem OECD. Rozdíly ve výsledcích vzdělávání z důvodu socioekonomického zázemí a přistěhovaleckého prostředí jsou vysoké. Učitelé potřebují více podpory, aby se mohli vypořádat s rozmanitostí, a také jejich další profesní rozvoj musí být lépe přizpůsoben. Je třeba zintenzívnit reformy ke zlepšení výsledků vzdělávání a odstranění nerovností s cílem podpořit udržitelný a inkluzivní růst založený na intenzivním využití znalostí a sociální začlenění. Provádění „paktu pro excelenci“, stěžejní reformy školství Francouzského společenství, za účelem zlepšení základních dovedností, účinnosti, správy a řešení nerovností úspěšně pokračuje. Byly přijaty vyhlášky týkající se organizace práce učitelů, společných základních učebních osnov, postavení ředitelů škol a posílení znalosti francouzštiny u nově příchozích žáků a tyto vyhlášky se budou uplatňovat od září 2020. Vlámské společenství provádí od roku 2019/2020 některé reformy sekundárního vzdělávání, ale problémem zůstává časná diferenciace žáků. Dopad těchto reforem a opatření bude rovněž záviset na jejich účinném provádění a sledování. Federální parlament rovněž snížil věk zahájení povinné školní docházky z šesti na pět let. Vzhledem k již vysokým výdajům v oblasti vzdělávání budou reformy muset být prováděny se silnějším zaměřením na zvyšování účinnosti a efektivnosti systému a jeho schopnost poskytovat kompetence orientované na budoucnost, které jsou relevantní pro trh práce.

               (16)Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nízká pracovní mobilita ohrožují růst počtu pracovních míst a produktivity. Ačkoli bylo přijato několik regionálních a federálních opatření k řešení nedostatků dovedností a zvýšení aktivace, mimo jiné jako součást tzv. dohody o pracovních místech, je v několika odvětvích, zejména v informačních a telekomunikačních technologiích, ve stavebnictví a zdravotnictví, patrný nedostatek pracovních sil. Růst odvětví stavebnictví je brzděn nedostatkem dovedností a pracovních sil. V některých odvětvích existují velké potřeby v oblasti změny kvalifikace a prohlubování dovedností pracovní síly. Nízké jsou rovněž účast dospělých na vzdělávání a odborné přípravě a pracovní mobilita. Velkým problémem jsou nedostatečné jazykové znalosti, zejména v Bruselu, kde přibližně 50 % pracovních nabídek podle národního programu reforem požaduje znalost francouzštiny i nizozemštiny. Míra dosažení terciárního vzdělávání je vysoká, avšak podíl absolventů v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM) je velmi nízký. V roce 2016 se Belgie umístila na 26. místě v rámci EU v počtu absolventů terciárního vzdělávání v oborech STEM, přičemž počet osob, které zahájily terciální vzdělávání v těchto oborech, zejména v případě žen, byl nízký. Při celkovém provádění „akčního plánu v oblasti STEM na období 2012–2020“ ve Vlámsku bylo sice dosaženo pokroku, avšak počet absolventů sekundárního vzdělávání v oborech STEM v technickém a odborném vzdělávání od roku 2010 stagnuje. Francouzské společenství nemá politickou strategii v oblasti STEM a musí ještě provést nedávno přijatý plán pro školy „Strategie pro digitální vzdělávání“. Nedostatek odborníků s podnikatelskými znalostmi v odvětví přírodních věd, techniky, inženýrství a matematiky brání rozvoji začínajících podniků. Celková úroveň digitálních dovedností je dobrá, ale nezlepšuje se. Národní program reforem zdůrazňuje dohodu mezi Vlámskem a Valonskem, pokud jde o zlepšení mobility pracovní síly mezi regiony.

               (17)Výzkum a vývoj je soustředěn jen do několika odvětví a šíření inovací do zbytku hospodářských odvětví je nedostatečné, což má v konečném důsledku dopad na růst produktivity. Zdá se, že kromě Vlámska je úroveň veřejného výzkumu v regionech a společenstvích pod průměrem Unie. Pokud jde o výzkum, vývoj a inovace, existují rovněž rozdíly na regionální úrovni a nižší než regionální úrovni. Národní pakt pro strategické investice vymezuje posílení digitalizace jako slibnou cestu pro podporu produktivity a inovační kapacity v Belgii. Za tímto účelem jsou potřebné investice do digitální infrastruktury, včetně přijetí účinných kroků k úspěšnému zavedení sítí 5G, lidský kapitál a podnikatelský duch, jakož i urychlené zavedení digitální technologie, zejména v podnicích, které dosud zaostávají.

               (18)Po letech nízkých veřejných investic se zhoršuje kvalita silniční infrastruktury. Současně se zdá, že údržba rozsáhlé a husté sítě není pro regiony a místní orgány nákladově efektivní. Belgické silnice patří mezi nejpřetíženější v Unii. Železniční infrastruktura je hustá a kvalitní, avšak výzvou zůstává její dokončení a modernizace. Zejména v okolí Bruselu a přístupu do přístavů Antwerpy a Zeebrugge zůstává přetížená. Jsou plánovány značné investice do příměstské železniční infrastruktury a signalizace, avšak zejména z důvodu pravidel pro přidělování rozpočtových prostředků mezi jednotlivými regiony dochází ke zpoždění. Kromě toho existují pobídky deformující trh a překážky hospodářské soutěže a investic v oblasti domácí osobní železniční dopravy a služeb meziměstské autokarové dopravy, které omezují nabídku alternativních kolektivních dopravních služeb s nízkými emisemi uhlíku a poptávku po nich. Rostoucí dopravní přetížení lze částečně vysvětlit trvale rostoucím počtem osobních automobilů, který je podpořen tím, že silnice nejsou zpoplatněny mýtným, daňovým odpočtem u firemních automobilů a nízkými ekologickými daněmi. Vysoké transakční daně u nemovitostí a režim pro služební automobily mají negativní dopad na mobilitu. Kvalita železničních služeb se snížila. Nabídku městské veřejné dopravy a veřejné dopravy mezi městskými a venkovskými oblastmi je možné zlepšit, zejména ve Valonsku, kde doprava do zaměstnání představuje pro uchazeče o zaměstnání hlavní překážku. Podle národního programu reforem jsou ve všech regionech prováděny důležité investice a reformy. Na federální úrovni a ve spolupráci s regiony postupují práce na dokončení sítě příměstské železniční dopravy v okolí Bruselu. Belgie přijala zákon o liberalizaci vnitrostátních železničních služeb, avšak podíl osobní dopravy poskytované v rámci závazků veřejné služby prostřednictvím přímo zadané smlouvy zůstává v Belgii velmi vysoký. Soukromí provozovatelé autobusové dopravy nesmí nabízet služby meziměstské autokarové dopravy. Regulace taxi služeb se na jednotlivých místních úrovních liší. I když regiony vypracovaly vlastní plány mobility, složité postupy koordinace brání vytvoření soudržné vize pro mobilitu v Belgii, a případně také s příhraničními městy a regiony. Železniční regulační orgán by mohl dále rozšířit oblast působnosti svých regulačních činností.

               (19)Jsou zapotřebí značné investice na podporu transformace energetiky. Renovace starého fondu budov, který pochází z doby před zavedením energetických norem, přispěje ke splnění cílů v oblasti snižování emisí pro roky 2020 a 2030. Zavádění alternativních paliv probíhá spíše pomalu. Jsou potřebné značné investice do výroby energie, jakož i propojovací kapacity, inteligentních sítí, skladování a energetické účinnosti.

               (20)Navzdory úsilí ze strany vlády zůstává regulační a administrativní zátěž firem vysoká a má negativní dopad na podnikání. Zdanění začínajících a malých podniků bylo sníženo, avšak pro finanční investice zůstává značné. Belgie reformovala zákoník o společnostech, čímž se snižuje počet právních forem společností, usnadňuje právní elektronická komunikace, snižují minimální kapitálové požadavky a v souladu s národním programem reforem reformuje insolvenční právo, zejména pokud jde o svobodná povolání. Avšak navzdory tomuto úsilí jsou lhůty u stavebních povolení dlouhé, registrace nemovitostí je nákladná a soudní řízení jsou zdlouhavá. Správní soudnictví se potýká s problémy z důvodu nedostatku zdrojů a zdlouhavých řízení, což způsobuje značná prodlení, zejména u stavebních povolení, ale rovněž u zadávacích řízení. Navíc koordinace politiky v oblasti klimatu, energetiky, digitální a dopravní politiky je složitá a ne vždy účinná. Spolupráce mezi celními orgány a orgány dozoru nad trhem není optimální a zvyšuje se riziko, že přes belgické hranice vstoupí do EU nevyhovující zboží. Posouzení dopadů by mohlo být lépe začleněno do procesu tvorby politik. Kvalita digitálních veřejných služeb pro podniky je nízká. Vážným problémem zůstává chybějící digitalizace systému soudnictví, zejména pokud jde o shromažďování údajů. Dokončení digitalizace soudnictví je důležitou podmínkou pro další zlepšení kvality systému soudnictví, jako je např. aktualizace podnikových procesů a lepší řízení lidských a finančních zdrojů u soudů.

               (21)Překážky hospodářské soutěže a investic v několika službách poskytovaným podnikům brání růstu a produktivitě. Míra vstupu nových poskytovatelů služeb na trh je značně pod průměrem EU, zatímco míry zisku jsou nad průměrem EU. Z ukazatele Komise týkajícího se restriktivnosti vyplývá, že belgický regulační rámec pro účetní, daňové poradce, architekty a realitní makléře je mnohem více omezující než průměr EU. Nedávno přijatý zákon zavedl přísnější požadavky pro patentové zástupce. Federální úřad pro plánování odhaduje, že ambiciózní snížení regulační zátěže v právních, účetních a architektonických službách by zvýšilo produktivitu práce. Regulované notářské poplatky za transakce s nemovitostmi jsou značné a zvyšují vysoké daně z registrace. Regiony reformovaly řemesla a živnostenské profese nerovnoměrně. Maloobchodní odvětví stále čelí provozním omezením, která brání produktivitě a odrazují od investic. Odvětví supermarketů vykazuje nedostatečnou úroveň hospodářské soutěže, zejména kvůli vysoké koncentraci a nízké dynamice vstupu na trh a opuštění trhu. Podle ukazatele restriktivnosti regulace maloobchodu je Belgie šestým členským státem s největší restriktivností, pokud jde o prostředí, v němž působí maloobchodníci. Národní program reforem zdůrazňuje nedávné bruselské reformy k usnadnění zřizování maloobchodních provozoven. Trh telekomunikací se vyznačuje vysokou úrovní koncentrace (což bylo posíleno nedávnými akvizicemi) a nízkou konkurencí. To se rovněž odráží v relativně vysokých cenách pevných služeb ve srovnání se srovnatelnými zeměmi. V oblasti pevných sítí se maloobchodní trh vyznačuje geograficky vymezenými duopoly zavedených provozovatelů kabelových sítí. To může vytvářet překážky při poskytování kombinovaných pevných a mobilních komunikačních služeb některými operátory. V národním programu reforem se zdůrazňuje, že nedávno byla schválena reforma hospodářského práva, která má zlepšit dodržování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a fungování belgického úřadu pro ochranu hospodářské soutěže prostřednictvím zefektivnění postupů a snížení rizika dalších sporů před soudem pro hospodářskou soutěž (Marchés/Marktenhof). Belgický úřad pro hospodářskou soutěž má ve srovnání s úřady pro hospodářskou soutěž v jiných členských státech omezené zdroje.

               (22)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, a zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Belgii
                  6
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Belgie by tak mohla fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly.

               (23)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Belgii pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (24)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko
                  7
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Belgii v období 2019–2020:

               1.Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Pokračovat v reformách za účelem zajištění fiskální udržitelnosti systému dlouhodobé péče a důchodového systému, mimo jiné omezením možností předčasného odchodu z trhu práce. Zlepšit složení a účinnost veřejných výdajů, zejména prostřednictvím přezkumů výdajů, jakož i koordinaci fiskálních politik na všech úrovních správy s cílem vytvořit prostor pro veřejné investice.

               2.Odstranit faktory, které odrazují od pracovní činnosti, a posílit účinnost aktivních politik trhu práce, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací, starší pracovníky a osoby z přistěhovaleckého prostředí. Zlepšit výsledky a inklusivnost systémů vzdělávání a odborné přípravy a řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

               3.V hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na udržitelnou dopravu, včetně modernizace železniční infrastruktury, nízké emise CO2 a transformaci energetiky, jakož i výzkum a vývoj zejména v oblasti digitalizace, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Řešit rostoucí problémy s mobilitou posílením pobídek a odstraněním překážek za účelem zvýšení nabídky po kolektivní a nízkoemisní dopravě a poptávky po ní.

               4.Snížit regulační a administrativní zátěž v zájmu stimulace podnikání a odstranit překážky hospodářské soutěže v oblasti služeb, zejména v oblasti telekomunikací, maloobchodu a odborných služeb.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1000 final.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (6)

                        SWD(2019) 1000 final.

                     (7)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 507 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Irska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Irska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Irsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 3, bylo plně a včas provedeno. K plnění druhého doporučení pro eurozónu, pokud jde o podporu investic, zlepšení veřejných financí a boj proti agresivnímu daňovému plánování, přispěje zejména zaměření investiční hospodářské politiky na určené oblasti a zavedení daňových opatření.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Irsku
                  3
                pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Irsko učinilo při plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, při přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a při plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019
                  4
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Především velký objem veřejného a soukromého dluhu a čistých vnějších závazků činí Irsko zranitelným vůči negativním otřesům, avšak tokové proměnné se nadále zlepšovaly. Objem soukromého dluhu je i nadále vysoký, ale hospodářský růst nadále napomáhá jeho snižování. Aktivity nadnárodních podniků nadále ovlivňují zadlužení podniků. Zadlužení domácností se zdá být víceméně v souladu s fundamentálními ukazateli, i když je v porovnání s disponibilním příjmem vysoké. Veřejný dluh má mít podle prognóz nadále klesající tendenci, zatímco schodek se přibližuje k vyrovnanému stavu. Ceny rezidenčních nemovitostí již řadu let rychle rostou, ale v poslední době se jejich růst zpomalil. Tyto ceny jsou z velké části determinovány omezenou nabídkou a neexistuje jasný důkaz o jejich nadhodnocení. Objem úvěrů se selháním sice zůstává stále vysoký, ale došlo k jeho dalšímu snížení i přesto, že dlouhodobé nedoplatky klesají pomaleji.

               (4)Dne 17. dubna 2019 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 29. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Irsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2019 vláda očekává zlepšení celkového schodku na 0,2 % HDP v roce 2019 a následně jeho další postupné zlepšování na 1,3 % HDP v roce 2023. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  7
                lze očekávat, že do roku 2020 bude dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, tj. strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability by měl v roce 2019 poměr veřejného dluhu k HDP klesnout na 61,1 % a poté dále klesat až na 51,6 % v roce 2023. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2020, nebyla zatím dostatečně upřesněna.

               (7)Rada dne 13. července 2018 Irsku doporučila, aby v roce 2019 dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  8
                ve výši 7,0 % v roce 2019, což odpovídá dovolenému zhoršení strukturálního salda o 0,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že Irsko doporučenou fiskální korekci v roce 2019 splní.

               (8)V roce 2020 by Irsko mělo dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. Podle prognózy Komise z jara 2019 je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,7 %
                  9
               , což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP. Předpokládá se, že Irsko střednědobého rozpočtového cíle dosáhne. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci a držet se pod požadavky pravidla pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Irsko v roce 2019 a 2020 podle předpokladů dosáhne souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. S ohledem na rozdíl mezi měřeními HDP a domácí výrobou v Irsku a na související dopad na poměr veřejného dluhu k HDP a na stávající cyklické podmínky a zvýšená vnější rizika v Irsku by bylo důležité využít neočekávaných příjmů k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.

               (9)Stav veřejných financí se díky silnému růstu produkce dále zlepšil, nebezpečí kolísání příjmů však přetrvává a existuje zde prostor k tomu, aby se jejich odolnost vůči hospodářským fluktuacím a negativním otřesům zvýšila. V podmínkách ekonomické volatility by příjmovou stabilitu bylo možné zlepšit snížením rozsahu a množství daňových výdajů a rozšířením daňové základny. Irsko zvýšilo nižší sazbu daně z přidané hodnoty u činností souvisejících s cestovním ruchem, avšak některá nedávná daňová opatření byla zaměřena na snižování daní a daňové úlevy. Kromě toho má Irsko stále další potenciál zlepšit způsob, kterým jeho daňový systém může podporovat environmentální cíle. Toto úsilí by mohlo zahrnovat snížení dotací na fosilní paliva a vyslání silnějšího signálu o cenách investorům prostřednictvím závazku zvyšovat v příštím desetiletí uhlíkové daně podle určeného harmonogramu.

               (10)Jak je uvedeno v doporučení pro eurozónu na rok 2019, boj proti agresivnímu daňovému plánování má zásadní význam pro to, aby byly daňové systémy účinnější a spravedlivější. Agresivní daňové plánování daňových poplatníků má vedlejší účinky na ostatní členské státy, a proto vyžaduje přijetí koordinovaných vnitrostátních opatření doplňujících právní předpisy EU. Irsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování, avšak vysoká úroveň licenčních poplatků a výplat dividend vyjádřená jako procento HDP naznačuje, že společnosti, které provádějí agresivní daňové plánování, irská daňová pravidla využívají. Omezené uplatňování daně vybírané srážkou z odchozích (tj. prováděných rezidenty EU ve prospěch rezidentů třetích zemí) licenčních poplatků a plateb dividend prováděných společnostmi se sídlem v Irsku může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud ani jurisdikce příjemce těchto plateb neukládá žádnou daň.

               (11)Náklady spojené se stárnutím populace představují i nadále rizika pro dlouhodobou fiskální udržitelnost. Očekává se, že výdaje na zdravotní péči vzrostou z 4,1 % HDP v roce 2016 na 5,1 % v roce 2070, přičemž v roce 2063 dosáhnou vrcholné úrovně ve výši 5,2 %. Ačkoli některé aspekty systému zdravotní péče v Irsku fungují dobře nebo se zlepšily, systém je neúčinný, obtížně zvládá pokrýt poptávku a neposkytuje koordinovanou, integrovanou péči. Za účelem zmírnění stupňujícího se tlaku poptávky schválila irská vláda prováděcí strategii programu Sláintecare a zřídila úřad pro jeho provádění s cílem provést v příštích deseti letech komplexní reformu a modernizaci služeb v oblasti zdravotní a sociální péče v Irsku. Plánovaná reforma představuje věrohodnou vizi, jak učinit systém zdravotní péče všeobecně dostupným a udržitelným, uspokojit poptávku stárnoucí populace a přesunout péči z nemocnic do komunit, přičemž byl kladen větší důraz na prevenci. To bude mít pravděpodobně pozitivní dopad na snížení závislosti na akutní péči, čímž se zdravotní péče stane nákladově účinnější. Provádění však ohrožují potíže systému zdravotní péče týkající se řešení duplicitního trhu se zdravotním pojištěním a účinné správy vlastního rozpočtu, výkonnosti a pracovní síly v krátkodobém horizontu. Aby bylo možné v dlouhodobém výhledu splnit vizi strategie Sláintecare, budou muset být rovněž sníženy krátkodobé náklady.

               (12)Navzdory předchozím úsilím vlády o snížení výdajů na státní důchody se očekává, že celkový deficit důchodového systému v dlouhodobém horizontu značně poroste, neboť výdaje na důchody vzrostou z 5 % HDP v roce 2016 na 6,6 % v roce 2070, přičemž v roce 2053 dosáhnou vrcholu ve výši 7,5% HDP. Úplné a včasné provedení předloženého plánu důchodové reformy má zásadní význam pro posílení fiskální udržitelnosti irského důchodového systému.

               (13)Pro zlepšení irské produktivity a dlouhodobého růstu podporujícího začlenění jsou klíčové zvýšené investice do dovedností, vzdělávání, odborného výcviku a sociálního začlenění. Stále napjatější situace na trhu práce, objevující se nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v některých odvětvích vyžadují úsilí o zapojení neaktivních skupin potenciálních pracovníků a investování do nevyužitého lidského kapitálu. Bylo by dále užitečné podpořit prohlubování dovedností a lepší sladění vzdělávacích programů a odborné přípravy s potřebami trhu práce. Vzhledem nízkému procentu pracovní síly se základními digitálními dovednostmi jsou potřebné další investice do školení na pracovišti a zvyšování dovedností dospělé pracovní síly. Investování do přístupu ke kvalitní a cenově dostupné péči o děti a zavedení národního režimu péče o děti pomohou zvýšit poměrně nízkou míru zaměstnanosti žen. Míra účasti osob se zdravotním postižením na trhu práce patří k nejnižším v Evropě. Počet osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce zůstává jeden z nejvyšších v EU, z čehož vyplývá prostor pro integrovanější a cílenější aktivační strategie na podporu této konkrétní skupiny.

               (14)Roky nízkých investic v důsledku hospodářské krize se odrazily na dostupnosti cenově dostupného a sociálního bydlení a náležité infrastruktury v oblastech čisté dopravy a energie, vodohospodářství a superrychlého širokopásmového přístupu, což představuje překážky podnikatelských investic. Kromě toho se v posledních pěti letech značně zvýšily emise skleníkových plynů ze silniční dopravy. Spolu s územním plánováním je zlepšení infrastruktury rozhodujícím faktorem pro zlepšení nabídky bydlení, pro posílení soukromých investic, podporu růstu produktivity a pro zajištění vyrovnaného regionálního hospodářského rozvoje. Konektivita, jež obstojí v budoucnu, a dostatečné digitální dovednosti jsou předpokladem k tomu, aby domácí společnosti účinně využívaly digitální technologie a aby domácí odvětví informačních a telekomunikačních technologií prosperovalo. V oblasti přístupu k ultrarychlému širokopásmovému připojení přetrvávají velké výzvy, zejména ve venkovských oblastech. Kromě toho větší investice do infrastruktury v oblasti čisté energie, ekologické a veřejné dopravy a vodohospodářství, stejně jako zvýšené úsilí v oblasti dekarbonizace, energetické účinnosti, obnovitelné energie a oběhového hospodářství by Irsku pomohly v jeho přechodu k nízkouhlíkové ekonomice, jež bude odolná z hlediska životního prostředí.

               (15)Ačkoli zahájení národního rozvojového plánu by mohlo případně vést k zajištění dodatečné základní infrastruktury, omezená kapacita odvětví stavebnictví by se mohla stát překážkou jejího včasného zajištění. Navíc diverzifikace námořní dopravy a energetických spojení s kontinentální Evropou by mohly zvýšit odolnost hospodářství vůči vnějším šokům. Irsku se dosud nepodařilo oddělit hospodářský růst od emisí skleníkových plynů a látek znečišťujících ovzduší. Emise skleníkových plynů soustavně rostly, zejména v odvětví dopravy, zemědělství, energetiky a v zastavěném prostředí. Vzhledem k nedostatečnému pokroku v této oblasti bude pro Irsko obtížnější splnit své závazky EU, přičemž rovněž porostou náklady budoucího opatření.

               (16)Trvale nedostačující nabídka ve spojení se zvýšenou poptávkou nadále podporují růst cen nemovitostí. Ač se ceny nemovitostí v roce 2017 nejevily jako nadhodnocené, cenová dostupnost nemovitostí se stává problémem. Nedostačující nabídka bydlení má z důvodu nedostatečných investic a nedostatečné stavební činnosti v posledním desetiletí rovněž dopad na sociální bydlení. Odhaduje se, že roční poptávka odpovídá přibližně 72 000 obytným jednotkám, v roce 2019 má být však dle plánů dokončeno pouze 10 000 obytných jednotek. Dalších 17 000 osob bude pobírat podporu z irského programu příspěvků na bydlení nebo v rámci programu nájemního bydlení, což však představuje riziko zvýšení růstu nájmů na soukromém trhu s nájemním bydlením, kde je nabídka již nyní omezená. Velká část sociálního bydlení je neobsazena, zejména v oblasti Dublinu, což je z části dáno zastaralými postupy v otázkách dědictví. Mezi další faktory, které situaci dále zhoršují, patří neodpovídající skladba typů poskytovaného sociálního bydlení spolu s velmi omezeným množstvím cenově dostupného nájemního bydlení. To vedlo k soustavnému nárůstu počtu osob a rodin žijících v nouzovém ubytování, přičemž počet bezdomovců dostáhl v únoru 2019 nového maxima.

               (17)Posílení produktivity domácích firem prostřednictvím inovací má zásadní význam pro podporu silnějšího a odolnějšího růstu produktivity v zemi. Výdaje na podnikový výzkum a vývoj nadále rostou, ale zůstávají pod průměrem EU a jsou vysoce koncentrovány v zahraničních firmách. Existuje prostor na povzbuzení inovačních politik, aby lépe podporovaly irské malé a střední podniky. Hlavním nástrojem veřejné podpory výzkumu a vývoje v Irsku zůstává nepřímá podpora (např. daňové úlevy) (představuje 80 % celkové veřejné podpory). Silnější vazby mezi nadnárodními společnostmi a domácími firmami by mohly zlepšit šíření inovací v celém hospodářství. Inovační potenciál by zvýšila rovněž užší spolupráce mezi podniky a středisky veřejného výzkumu.

               (18)Ačkoli nízká úroveň veřejného výzkumu a vývoje nadále vyvolává obavy (1,05 % HDP ve srovnání s průměrem EU ve výši 2 %), nedávno přijatý program pro budoucí pracovní místa v Irsku na rok 2019 („Future Jobs Ireland 2019“) představuje slibný rámec pro stimulaci inovací a technologické změny a zlepšení produktivity malých a středních podniků. Jeho plné provedení však bude záviset na značném zvýšení veřejných výdajů v oblasti výzkumu a inovací a promítnutí nedávno přijatého programu do konkrétních politických opatření. Tomuto ambicióznímu seznamu opatření v současné podobě dosud chybí důležité detaily a přesná data provádění. Například pokud jde o opatření přijatá v roce 2019, nebyla určena žádná opatření ke zvýšení dostupnosti dlouhodobých kapitálových investic na podporu domácích společností při rozšiřování jejich podnikání. Kombinace politik, které mají pobízet malé a střední podniky, aby investovaly do nových technologií, spojuje daňové úlevy a nedaňové pobídky s cílem podpořit investice malých a středních podniků do inovací, avšak relativní rozsah těchto opatření není znám. Zatímco strategie uznává důležitost širokopásmové infrastruktury pro produktivitu, nejsou plánována žádná konkrétní opatření a výsledky, které by řešily rozdíl mezi Irskem a ostatními zeměmi EU, pokud jde o zavádění nových širokopásmových sítí, které obstojí v budoucnu, v souladu s cíli gigabitové společnosti EU 2025.

               (19)Regionální rozdíly v Irsku jsou značné a v posledních deseti letech se zvyšují. Irsko ve srovnání s ostatními zeměmi EU vykazuje poměrně vysoké regionální ekonomické rozdíly z hlediska HDP na obyvatele. Mezi roky 2000 a 2016 se HDP na obyvatele v regionu Southern a Eastern zvýšilo o 74 %, což je o 63 procentních bodů více než v regionu Border, Midland a Western a tento nárůst se po roce 2012 urychlil. Do roku 2016 bylo HDP na obyvatele v regionu Southern a Eastern 2,6krát vyšší než v regionu Border, Midland a Western. Oblast Dublinu, v níž je soustředěno 40 % irské populace, přispěla v letech 2000–2016 k růstu HDP 62 procentními body.

               (20)Regulační překážky podnikání (zejména některé regulace týkající se komerčních nemovitostí a právních služeb) negativně ovlivňují vstup firem na trh a odchod z něj, a tím i produktivitu domácích irských firem. Problém představují překážky vstupu na trh maloobchodního prodeje. Irsko se řadí mezi pět zemí s největším počtem procedurálních požadavků, pokud jde o založení maloobchodní prodejny. Maloobchodníci čelí procedurálním překážkám, které oddalují otevření nových obchodů a zvyšují související náklady a které mohou mít negativní dopad na strukturu a dynamiku trhu.

               (21)Nový zákon o regulaci právních služeb dosud nebyl proveden, jelikož zavádění příslušných předpisů probíhá nadále se značným zpožděním, a to i přes probíhající přípravné konzultace. Nejisté zůstává povolení přímého přístupu odborníků k advokátům ve sporných otázkách, jakož i umožnění právnickým osobám, aby se staly partnery ve všech typech právních postupů. Na druhou stranu je třeba zabránit příliš složitým fungováním a správním pravidlům pro víceoborové postupy. Hlavní prioritou je ambiciózní provedení neomezených reforem. Reforma „Ambice 2.3“ v rámci programu Future Jobs Ireland 2019 má řešit problémy v oblasti nákladů právních služeb, avšak její jediný výsledek v roce 2019 je nejistý a časový harmonogram je nejednoznačný. Prodlevy v provádění této reformy přispívají k vysokým nákladům na právní služby v Irsku, což škodí podnikům, zejména malým a středním podnikům, a jednotlivcům. Jelikož právní služby jsou důležitým vstupem pro ostatní podnikatelské služby, omezení v uvedeném odvětví přispívají k vysokým nákladům ostatních služeb (např. pojištění).

               (22)Podíl úvěrů se selháním nadále klesá a ke třetímu čtvrtletí roku 2018 se za dvanáct měsíců snížil o 3,4 procentního bodu na 7,8 %. Banky jsou na dobré cestě ke splnění svých cílů v oblasti snižování tohoto poměru, k čemuž přispívají prodeje portfolií, úsilí o restrukturalizaci a rostoucí ceny nemovitostí. Dlouhodobé nedoplatky hypotečních úvěrů (více než 2 roky po splatnosti) zůstávají relativně vysoké, což přispívá k tomu, že podíl úvěrů se selháním je nad průměrem eurozóny. Za účelem zmírnění sociálního a ekonomického dopadu řešení úvěrů se selháním, a to i v případě zranitelných domácností, byla předložena řada iniciativ a návrhů zákonů, jako např. zákon „bez souhlasu není prodej“. Úvěrový registr se stal v roce 2018 plně funkčním pro spotřebitelské úvěry a bude hrát zásadní úlohu při posuzování toho, zda jsou dlužníci schopni splácet svůj dluh. Insolvenční řízení a využívání soudních a mimosoudních možností řešení nedoplatků zůstává omezené. Další snižování dlouhodobých nedoplatků hypotečních úvěrů, které vychází z iniciativ pro zranitelné domácnosti, přičemž by neměly být vytvářeny nepřiměřené překážky pro řešení úvěrů se selháním, zůstává výzvou a vyžaduje soustavné sledování.

               (23)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Irsku
                  10
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Irsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly.

               (24)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (25)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019 a dospěla ke stanovisku, že Irsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (26)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2019 a program stability z roku 2019. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Irsku v letech 2019 a 2020:

               1.Dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2020. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Snížit množství a rozsah daňových výdajů a rozšířit daňovou základnu. Nadále řešit prvky daňového systému, které mohou usnadnit agresivní daňové plánování, a zaměřit se zejména na odchozí platby. Řešit očekávaný nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zvýšením nákladové efektivnosti systému zdravotní péče a plným provedením plánů důchodové reformy.

               2.Poskytnout individualizovanou aktivní podporu v oblasti začlenění a usnadnit zvyšování dovedností, zejména u zranitelných skupin a osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce. Zvýšit přístup k finančně dostupným a kvalitním službám péče o děti.

               3.V hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na přechod na nízkouhlíkové hospodářství a transformaci energetiky, snížení emisí skleníkových plynů, udržitelnou dopravu, vodohospodářství, digitální infrastrukturu a cenově dostupné a sociální bydlení, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Provádět opatření, včetně opatření uvedených ve strategii Future Jobs, za účelem diverzifikace hospodářství a zlepšení produktivity irských firem – zejména malých a středních podniků – využíváním nástrojů, které umožňují přímější financování s cílem stimulovat výzkum a inovace, a snižováním regulačních překážek podnikání.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     Předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1006 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Irskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována. Výdajové kritérium pro Irsko odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015. V návaznosti na postup irských orgánů při výpočtech pro účely rozpočtu na rok 2017 použila Komise průměr míry potenciálního růstu v roce 2014 a 2016.

                     (9)

                        Pokud jde o rok 2019, výdajové kritérium odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015.

                     (10)

                        SWD(2019) 1006 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 506 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Estonska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Estonska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Estonsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 3, bylo plně a včas zohledněno. K zohlednění druhého doporučení pro eurozónu týkajícího se podpory investic napomohou zejména opatření zaměřená na hospodářskou politiku související s investicemi do určených oblastí.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Estonsku
                  2
                pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Estonsko učinilo v zohledňování jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 30. května 2019 předložilo Estonsko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 30. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  3
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo zohledňování příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Estonsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Program stability z roku 2019 byl předložen na základě předpokladu nezměněné politiky. Schodek veřejných financí, který v roce 2018 činil 0,6 % HDP, plánuje vláda v roce 2019 snížit na 0,2 % HDP, v roce 2020 udržet na 0,3 % HDP a do roku 2022 dosáhnout schodku 0,7 % HDP. Podle přepočteného strukturálního salda
                  5
                se během období, na které se vztahuje program stability z roku 2019, neočekává splnění střednědobého rozpočtového cíle – tj. schodku ve výši 0,5 % HDP ve strukturálním vyjádření. Poměr veřejného dluhu k HDP se má do roku 2022 snížit na 5,3 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Opatření nezbytná na podporu plánovaných cílových schodků nebyla zatím upřesněna, což vyvolává riziko pro předpoklady týkající se výnosů.

               (7)Dne 13. července 2018 Rada Estonsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  6
                nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. S ohledem na prognózu Komise z podzimu 2018, která pro rok 2019 předpovídala větší přiblížení ke střednědobému rozpočtovému cíli, a v souladu s pravidly pro uvolnění požadované korekce, by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla v roce 2019 přesáhnout 4,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,3 %. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2019 riziko významného odchýlení od tohoto požadavku.

               (8)Vzhledem k předpokládané produkční mezeře Estonska ve výši 2,7 % HDP a předpokládanému růstu HDP nižšímu, než je odhadovaná míra potenciálního růstu, by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla v roce 2020 přesáhnout 4,1 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje při nezměněné politice v roce 2020 riziko významného odchýlení od tohoto požadavku. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu je třeba od roku 2019 přijímat nezbytná opatření.

               (9)Vzhledem k velkým skandálům spojeným s praním peněz je pro Estonsko prioritou jeho předcházení. Estonsko posílilo svůj rámec pro boj proti praní peněz a jeho bankovní sektor zaznamenal výrazné snížení podílu vkladů nerezidentů. Některé problémy ovšem přetrvávají. Estonská vláda sice přijala dodatečná opatření a pokyny k dalšímu posílení prevence praní peněz, estonský parlament však zatím nepřijal žádný legislativní podnět s cílem zvýšit kapacity dohledu v této oblasti. Po přijetí těchto opatření bude třeba věnovat pozornost jejich účinnému provedení.

               (10)Mezi hlavní překážky, které brání podnikům investovat a stojí v cestě většímu růstu produktivity, patří nedostatek kvalifikovaných pracovních sil a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. V posledních letech provedlo Estonsko komplexní reformy, ale trendy na trhu práce a pokles počtu obyvatel v produktivním věku představují dlouhodobé výzvy pro systém vzdělávání a odborné přípravy. Mezi tyto výzvy patří stále vysoká míra předčasných odchodů ze vzdělávání, nedokončená reorganizace sítě škol, nedostatečná orientace středoškolského a odborného vzdělávání a přípravy na trh práce a výzvy spojené se stárnutím učitelů a nízkou atraktivitou tohoto povolání. Ačkoli se účast na vzdělávání dospělých zvyšuje, rozšiřování dovedností a rekvalifikace pracovníků neprobíhají dostatečně rychle, aby bylo možné udržet krok s vývojem na trhu práce. K nejvýznamnějším zjištěným nedostatkům v oblasti dovedností patří nedostatečná schopnost inovovat. Navzdory vysokému procentu odborníků na informační a komunikační technologie je odborná příprava v oblasti digitálních dovedností poskytovaná podniky omezená. Zvýšení relevance systému vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, mimo jiné prostřednictvím investování do profesního poradenství, řešení předčasných odchodů ze vzdělávání a lepšího předvídání potřeb v oblasti dovedností, by pomohlo zajistit, že budou lidé vybaveni potřebnými dovednostmi. Zlepšení pracovních podmínek učitelů, kvality výuky a politik v oblasti vzdělávání v reakci na demografické a ekonomické trendy by navíc posílilo kapacitu systému vzdělávání a odborné přípravy.

               (11)Míra chudoby, sociálního vyloučení a nerovnosti příjmů zůstává navzdory pokrokům stále vysoká, a to zejména u starších osob. V roce 2017 bylo chudobou a sociálním vyloučením ohroženo přibližně 42 % osob ve věku 65 let a více, zatímco průměr Evropské unie činil 15 %. Sociální dávky zůstávají při snižování chudoby neúčinné a systém sociálního zabezpečení je slabý. Poskytování kvalitních a cenově dostupných sociálních služeb brání nedostatečná spolupráce mezi zdravotnickými službami a službami sociální péče a velké rozdíly mezi jednotlivými obcemi, pokud jde o schopnost určit potřeby sociálních služeb a zajistit jejich poskytování. Jednotlivci si rovněž musí velkou část nákladů na služby poskytované orgány hradit sami. Veřejné výdaje Estonska na dlouhodobou péči představovaly méně než polovinu průměru EU (0,6 % HDP v porovnání s 1,6 % HDP v roce 2016). Neexistují zde žádná preventivní opatření ani systém podpory ke zmírnění zátěže pro neformální pečovatele. Podíl osob s nenaplněnými zdravotními potřebami zůstává i nadále jedním z nejvyšších v EU (11,7 %), což ukazuje na problémy s dostupností a účinností systému zdravotní péče. Tyto výzvy poukazují na to, že je třeba integrovaným způsobem poskytovat cenově dostupné a kvalitní sociální a zdravotní služby a vypracovat komplexní rámec dlouhodobé péče. Inkluzivní růst by podpořily investice do opatření na podporu sociálního začlenění včetně investic do sociální infrastruktury.

               (12)Rozdíly v odměňování žen a mužů v roce 2017 nadále patřily k největším v Unii – dosahovaly 25,6 %, což je nepatrně více než v roce 2016. Vliv rodičovství na zaměstnanost žen činil 25,2 %, a byl tak značně nad průměrem Unie (9,0 %). Dlouhá rodičovská dovolená u žen často vede k pomalejšímu kariérnímu postupu. Ženy obvykle pracují v hůře placených hospodářských odvětvích a povoláních, ačkoli mají obecně vyšší dosažené vzdělání. Nedávno zavedená opatření učinila rodičovskou dovolenou flexibilnější a zavedla systém dávek, který má rodičům usnadnit návrat na trh práce. Využívání péče o děti se zlepšuje. Faktory, jako jsou hospodářská činnost, povolání, věk, pracovní zkušenosti nebo pracovní doba, vysvětlují pouze určité procento rozdílů v odměňování žen a mužů – pro zbylých 20 % ve srovnání s průměrem EU ve výši 11,5 % se však žádné vysvětlení nenabízí. Příčiny těchto rozdílů v odměňování žen a mužů by mohla osvětlit mzdová transparentnost. Zaměstnanost žen by pomohly zlepšit další investice do péče o děti a aktivní opatření na trhu práce. V širším kontextu je též důležitá spolupráce se sociálními partnery a posílení jejich kapacity.

               (13)Jelikož je Estonsko periferní země s nízkou hustotou obyvatelstva, je pro jeho hospodářské činnosti a vývoz klíčový dobře fungující a propojený systém dopravy. Dopravní infrastruktura Estonska se potýká s určitými nedostatky v oblasti konektivity a udržitelnosti. Železniční a intermodální doprava je stále nedostatečně rozvinutá. V posledních pěti letech se také zvýšily emise skleníkových plynů ze silniční dopravy. K řešení problémů souvisejících s dopravním přetížením a veřejnou dopravou by mohla přispět další inovativní a udržitelná řešení. K zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v celém Pobaltí je klíčová synchronizace elektroenergetického systému Estonska s evropskou kontinentální sítí. Investice do infrastruktury by pomohly zlepšit konkurenceschopnost estonských společností.

               (14)Produktivita Estonska zaostává z důvodu nízkých investic do výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru. Zatímco veřejné výdaje na výzkum a vývoj se v roce 2017 pohybovaly mírně pod průměrem EU, investice podniků činily pouze 0,61 % HDP, tedy zhruba polovinu průměru EU. Jen malá část podniků, zejména těch malých a středních, vykazuje výzkumné a inovační činnosti. Klesají výdaje na inovace nesouvisející s výzkumem a vývojem a spolupráce mezi odvětvím vědy a podniky je slabá. Některé z těchto faktorů oslabují výkonnost a produktivitu Estonska v oblasti inovací. Produktivitu a konkurenceschopnost země by zvýšily cílenější investice do výzkumu, vývoje a inovací, včetně digitalizace a automatizace podniků, jakož i lepší definování výzkumných témat v oblastech, které jsou pro hospodářství relevantní. Estonské orgány navrhly a provedly několik opatření k řešení nedostatků v systému výzkumu a inovací, jejich dopad však zůstává omezený.

               (15)Přetrvávají problémy v oblasti účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti. Výkonnost Estonska v oblasti ekologických inovací plně neodráží potenciál země a její celkové bodové hodnocení v oblasti ekologických inovací (60) je o 40 % nižší, než je průměr EU. Z hlediska produktivity zdrojů dosahuje Estonsko navzdory určitým pokrokům, kterých v uplynulých letech dosáhlo, přibližně třikrát horších výsledků, než je průměr EU, a náskok ostatních zemí EU se stále zvětšuje. Pouze malá část estonských malých a středních podniků činí kroky k tomu, aby účinněji využívaly zdroje a pracovaly ekologičtěji. Hospodářství Estonska je navíc energeticky velmi náročné a úroveň spotřeby energie značně přesahuje průměr EU. Všechny estonské kraje zaostávají ve zlepšování účinnosti využívání zdrojů a energetické účinnosti. Podíl energie z obnovitelných zdrojů v dopravě činí v Estonsku 0,4 %, což zdaleka neodpovídá vnitrostátnímu cíli 10 %. K vytvoření konkurenceschopnějšího a udržitelnějšího hospodářství by dále přispělo zlepšení účinnosti využívání zdrojů a energetické účinnosti (zejména v odvětví stavebnictví) a podpora oběhového hospodářství včetně navýšení investic.

               (16)Insolvenční řízení trvají v Estonsku přibližně tři roky, přičemž míra výtěžnosti se pohybuje mírně nad 40 %. Finanční zdroje a zdroje pracovní síly tak zůstávají zablokovány v méně produktivních podnicích. To snižuje ochotu investovat a poskytovat podnikům finanční prostředky. Ke zkrácení doby trvání insolvenčních řízení a zvýšení míry výtěžnosti ve prospěch věřitelů by byla zapotřebí reforma insolvenčního rámce. Ta by mohla zahrnovat zejména podporu restrukturalizace před a po insolvenčním řízení a předcházení nesystematickým likvidacím společností.

               (17)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Estonsku
                  7
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Estonsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly.

               (18)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               DOPORUČUJE Estonsku v letech 2019 a 2020:

               1.Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila v roce 2020 hodnotu 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Zajistit efektivní prosazování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly.

               2.Řešit nedostatky v oblasti dovedností a podporovat inovace zlepšením kapacity systému vzdělávání a odborné přípravy a jeho relevance pro trh práce. Zlepšit přiměřenost systému sociálního zabezpečení a přístup k dostupným a integrovaným sociálním službám. Přijmout opatření ke snížení rozdílů v odměňování žen a mužů včetně zlepšení transparentnosti mezd.

               3.Zaměřit hospodářskou politiku související s investicemi na udržitelnou dopravní a energetickou infrastrukturu včetně infrastrukturních propojení, na podporu výzkumu a inovací a na účinné využívání zdrojů a energetickou účinnost, a to s ohledem na regionální rozdíly.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1005 final.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (6)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (7)

                        SWD(2019) 1005 final.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 508 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Řecka na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Řecka na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Tento dokument náležitě zohlednil evropský pilíř sociálních práv, který společně vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Řecko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno. Doporučení pro eurozónu pomohou naplnit zejména reformy v souladu se závazky po ukončení programu a zaměření hospodářské politiky týkající se investic na uvedené specifické oblasti.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Řecku
                  3
                pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Řecko učinilo v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019
                  4
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zjištěná nadměrná nerovnováha souvisela zejména s vysokým veřejným dluhem, negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí, vysokými úvěry v selhání na rozvahách bank a stále vysokou mírou nezaměstnanosti. Hluboké institucionální a strukturální reformy, které byly zahájeny v posledních letech k modernizaci ekonomiky a státu, budou navíc vyžadovat mnoho let soustavného provádění, než se jejich dopad plně projeví.

               (4)Dne 26. dubna 2019 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 30. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Řecko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Tato země by si rovněž měla nadále udržovat zdravou fiskální pozici, která jí zajistí splnění cíle primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP v roce 2018 a ve střednědobém horizontu, jak je stanoveno v rozhodnutí (EU) 2017/1226 dne 30. června 2017
                  7
               . Na jaře roku 2018 nevydala Rada pro Řecko v rámci evropského semestru doporučení, jelikož v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 472/2013
                  8
                bylo v té době Řecko jakožto stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu osvobozeno od sledování a posuzování v rámci evropského semestru. Rámec po ukončení programu pro Řecko s sebou nese aktivaci posíleného dohledu spolu se začleněním Řecka do rámce evropského semestru pro koordinaci hospodářských a sociálních politik a maximalizaci synergií mezi posíleným dohledem a postupy v rámci evropského semestru.

               (7)Ve svém programu stability z roku 2019 plánuje vláda na období 2019–2022 celkový přebytek státního rozpočtu ve výši 1,1 % a 1,7 % HDP. Vláda stanovila střednědobý rozpočtový cíl – počínaje rokem 2020 dosáhnout rozpočtového přebytku ve výši 0,25 % HDP ve strukturálním vyjádření. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  9
                se plánuje překročení střednědobého rozpočtového cíle v průběhu celého programového období a očekává se pozvolný pokles poměru hrubého vládního dluhu k HDP na 153,3 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vychází, byl schválen nezávislým orgánem, a je příznivý. Na základě prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že strukturální saldo zaznamená přebytek ve výši 1,9 % HDP v roce 2019 a 0,8 % HDP v roce 2020, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Předpokládá se, že veřejné zadlužení bude mít i nadále jasnou sestupnou tendenci a v roce 2019 bude v souladu s přechodným pravidlem pro zadlužení a v roce 2020 s pravidlem pro zadlužení. Na základě prognózy Komise z jara 2019, a tedy bez ohledu na nová opatření, která byla přijata po datu uzávěrky, se očekává, že Řecko v letech 2019 a 2020 celkově splní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ze stejného důvodu se má za to, že Řecko splní cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu.

               (8)Součástí programu stability ani prognózy Evropské komise z jara 2019 nejsou nová trvalá opatření, která byla oznámena a přijata krátce po jejich předložení a datu uzávěrky. Komise odhaduje, že v roce 2019 a v následujících letech překročí fiskální dopad těchto opatření 1,0 % HDP. Usoudila rovněž, že přijetí těchto nových opatření představuje riziko s ohledem na dohodnutý cíl primárního přebytku, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu a je stanoven v rozhodnutí (EU) 2017/1226 ze dne 30. června 2017. Navíc se očekává, že nová opatření sníží strukturální saldo, což vede k obavám, zda bude v roce 2020 dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. Na podzim roku 2019 však bude provedeno přehodnocení, jehož součástí bude revize použitelné referenční hodnoty pro míru růstu čistých výdajů v roce 2020. Dle předpovědi bude dluh sektoru vládních institucí nadále klesat, plnění doporučené hodnoty pro snižování dluhu by však mohlo být ohroženo.  V důsledku nově přijatých opatření bude situaci třeba na podzim přehodnotit. V návaznosti na úspěšné ukončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability je Řecko předmětem dohledu po ukončení programu, jenž je součástí procesu evropského semestru, a posíleného dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 472/2013. Aktivace posíleného dohledu pro Řecko
                  10
                potvrdila, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení příčin či možných příčin makroekonomické nerovnováhy a současně s tím také provádět strukturální reformy na podporu silného a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se též zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu, privatizace a veřejné správy. Řecko čtvrtletně podává zprávy o pokroku, přičemž provádí své závazky pod posíleným dohledem s tím, že příznivá zpráva může každých šest měsíců vytvořit podmínky pro opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. Uvolnění první tranše politicky podmíněných dluhových opatření ve výši 970 milionů EUR Euroskupina odsouhlasila v dubnu 2019. Třetí zpráva o posíleném dohledu, která hodnotí pokrok, jenž Řecko učinilo v provádění svých závazků, byla zveřejněna dne 5. června 2019.

               (9)Reformy, které zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu institucí, zejména efektivnost soudnictví, by podpořily ekonomickou odolnost Řecka, zlepšily platební kázeň, a měly by mít významný dopad na investiční rozhodnutí a schopnost přilákat podniky. Navzdory nedávným zlepšením se řecký soudní systém stále potýká s problémy a vykazuje neefektivitu, jelikož přijetí rozhodnutí je často zdlouhavé, a nevyřízené případy negativně ovlivňují produktivitu soudů. Další cílená opatření v této oblasti jsou tedy zásadní také proto, aby usnadnila hladké fungování finančního systému a pomohla využít investiční potenciál.

               (10)Několikaleté období nedostatku investic vedlo v Řecku k závažným investičním mezerám. Zvyšování investic podporujících růst bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobého růstu a snižování regionálních rozdílů. Ve zprávě o zemi byly identifikovány prioritní oblasti pro investice veřejného a soukromého sektoru.

               (11)Vyšší investice do vzdělávání a odborné přípravy mají zásadní význam pro zlepšení produktivity Řecka a dlouhodobý růst podporující sociální začlenění, jakož i pro odstranění překážek růstu v inovativních odvětvích. Řecký vzdělávací systém čelí několika problémům s nedostatečnými zdroji, nízkou autonomií, nedostatečnými základními dovednostmi (včetně těch digitálních) a přetrvávajícím nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Na všech úrovních ve velké míře chybí vyvozování odpovědnosti a monitoring, které jsou nezbytné pro zlepšování kvality vzdělávacího systému. Základem udržitelného růstu je podpora kvalitního inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, vytváření užších vazeb mezi vzděláváním a potřebami trhu práce, zlepšování atraktivity odborného vzdělávání a přípravy a zvyšování účasti na celoživotním učení.

               (12)Podíl dlouhodobě nezaměstnaných, kteří v roce 2018 představovali 70 % nezaměstnaných v Řecku, je velice vysoký a znepokojení vyvolává i vysoká nezaměstnanost mladých lidí a nízká účast žen na trhu práce. Intervence by se měly zaměřovat na zlepšování vyhlídek na zaměstnání, podporu účasti na trhu práce a podporu podmínek pro vytváření pracovních míst. Účinný sociální dialog a odpovědné sociální partnerství mohou v Řecku podporovat prostředí pro provádění dlouhodobých reforem, které si jejich účastníci vezmou za své, což povede k lepšímu fungování trhu práce.

               (13)Pro Řecko je charakteristická vysoká míra nerovnosti příjmů a země má nejnižší dopad sociálních transferů na snížení rizika chudoby v EU (15,83 % v roce 2017 oproti průměru EU ve výši 33,98 %). Investice by se měly zaměřit na zlepšení přístupu k inkluzivním, dostupným a vysoce kvalitním sociálním službám, jakož i na rozvoj center denní péče. Podpora nejchudších osob a podpora sociální integrace dětí ohrožených chudobou, osob se zdravotním postižením, migrantů a uprchlíků, poskytovaná s ohledem na zeměpisné rozdíly, by zlepšila sociální začleňování v Řecku.

               (14)Řecko v roce 2017 zahájilo dalekosáhlou reformu systému primární zdravotní péče, která má zásadní význam pro zajištění její dostupnosti a vyžaduje soustavné investice prostřednictvím zavedení místních center zdravotní péče (tzv. „TOMY“ center).

               (15)Řecký dopravní systém čelí závažným výzvám, jelikož se z velké části opírá o silniční síť, a je tedy silně závislý na ropě, přičemž všechna hlavní spojení obsluhují trasu mezi městy Atény a Soluň. Náklady na dopravu jsou i nadále vysoké, přičemž kvalita služeb, bezpečnostní normy a rozšíření inteligentního dopravního systému zůstávají na nízké úrovni. Zapotřebí jsou nové investice pro rozšíření multimodální dopravy a podporu regionální integrace a rozvoje měst.

               (16)Hlavní oblastí, do které je zapotřebí dále investovat s cílem sladit normy ochrany životního prostředí Řecka s ostatními zeměmi EU, je zpracování pevného odpadu a čištění městských a průmyslových odpadních vod. Hlavním strukturálním problémem i nadále zůstává nakládání s pevným odpadem, jelikož Řecko výrazně závisí na skládkování a mechanicko-biologickém zpracování namísto využívání modernějších postupů. Podíl recyklovaného komunálního odpadu navíc představuje pouze třetinu průměru EU. Investice jsou rovněž zapotřebí pro zlepšení čištění vod, boj proti zasolování podzemních vod a podpůrná opatření zaměřená na předcházení povodním a obnovení přirozeného toku řek.

               (17)Nedostatečně rozvinuté infrastruktury zvyšují náklady na energii pro podniky a domácnosti a brzdí využívání energie z obnovitelných zdrojů. V této souvislosti Řecko čelí specifické výzvě v oblasti propojení elektrické přenosové soustavy na některých ostrovech a spojení se sousedními zeměmi. Další rozvoj komerční plynárenské infrastruktury by přispěl k růstu trhu. Reforma trhu s plynem i trhu s elektřinou by měla usilovat o využití příležitostí, které tyto nové infrastruktury nabízí.

               (18)Digitální transformace hospodářství a společnosti je i nadále náročná, jelikož dostupnost vysokorychlostních širokopásmových sítí je špatná a digitální dovednosti se nachází hluboko pod průměrem EU. Řecko potřebuje zejména investovat do informační a komunikační technologie a rovněž kompenzovat propad investic z období krize. Nedostatečné širokopásmové připojení s vyšší rychlostí brzdí dynamické podniky orientované na vývoz. Investice do inovací a dovedností občanů nestačí k podpoře růstu produktivity a nedostatečné digitální dovednosti obyvatelstva obecně vytváří překážky při hledání zaměstnání a brání rozvoji inovativních podniků.

               (19)Pro stimulaci tržně zaměřených investic do výzkumu a vývoje, které nadále zůstávají na nízké úrovni a mají nepříznivý vliv na růstový potenciál Řecka, je nezbytné obnovení strategií „inteligentní specializace“ na vnitrostátní a regionální úrovni a přijetí dalších opatření k řešení nejpalčivějších slabin systému výzkumu a inovací. Pokroku na poli vědecké excelence brání nízká míra veřejného výzkumu a vývoje, neexistence systémů financování založených na výkonu a slabé propojení mezi vědou a podniky. Vyšší investice jsou zapotřebí i pro zvýšení míry technologického rozvoje, která se odráží ve velmi nízkém počtu patentů v porovnání s ostatními členskými státy, a aby bylo možné plně využít potenciál začínajících a rychle se rozvíjejících podniků.

               (20)Průřezovým tématem jsou investice do obnovy sociálně slabých městských částí, ostrovů a hornatých území, které jsou nezbytné pro vyrovnání ztráty a zhoršené kvality fyzického a lidského kapitálu země během hospodářské krize. Konkrétní krátkodobou až střednědobou prioritou je udržitelná obnova znevýhodněných a/nebo deindustrializovaných oblastí v městských aglomeracích Atény-Piraeus a Soluň a v hlavních okrajových městských centrech (Patras, Heraklion, Larissa, Ioannina, Agrinion a Chalkis). Do dlouhodobých priorit patří rozvoj udržitelných výrobních činností, modernizace systémů mobility a bezpečnostních systémů, energetická účinnost a obnovitelná energie, ochrana životního prostředí a zlepšení odolnosti vůči přírodním rizikům a sociálně-ekonomickým krizím. Intervence by se měly zaměřit také na sociální začleňování, integraci migrantů, osvojování dovedností za účelem snižování nezaměstnanosti a na kulturní aktivity s cílem zvýšit atraktivitu znevýhodněných oblastí. Řešení těchto problémů prostřednictvím integrovaných strategií obnovy měst by zajistilo co nejvyšší šance na dosažení nejlepších hospodářských, sociálních a environmentálních výsledků.

               (21)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Řecku
                  11
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Řecko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost investic je posílení správní kapacity k řízení zmiňovaných fondů.

               (22)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Řecka, kterou zveřejnila ve své zprávě o Řecku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny. Odráží se zde potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (23)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019 a dospěla ke stanovisku, že Řecko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (24)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2018 a program stability z roku 2018. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2. Tato doporučení rovněž přispívají k provádění prvních čtyř doporučení pro eurozónu,

               DOPORUČUJE Řecku v letech 2019 a 2020:

               1.Dosáhnout udržitelného hospodářského oživení a odstranit nadměrné makroekonomické nerovnováhy pokračováním v reformách a jejich dokončováním v souladu se závazky přijatými po ukončení makroekonomického ozdravného programu na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018.

               2.Zaměřit hospodářskou politiku související s investicemi na udržitelnou dopravu a logistiku, ochranu životního prostředí, energetickou účinnost, využívání energie z obnovitelných zdrojů, projekty propojení soustav, digitální technologie, výzkum a vývoj, vzdělávání, dovednosti, zaměstnatelnost, zdraví a obnovu městských oblastí s ohledem na regionální rozdíly a potřebu zajistit sociální začleňování.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1007 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/1226 ze dne 30. června 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/544, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Řecko (2015/1411) (Úř. věst. L 174, 7.7.2017, s. 22).

                     (8)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

                     (9)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (10)

                        Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 ze dne 11. července 2018 o aktivaci posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 211, 22.8.2018, s. 1) a prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/338 ze dne 20. února 2019 o prodloužení posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 60, 28.2.2019, s. 17).

                     (11)

                        SWD(2019) 1007 final.