title: Doporučení Komise (EU) 2022/554 ze dne 5. dubna 2022 o uznávání kvalifikací osob prchajících před ruskou invazí na Ukrajině

text:
               6.4.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               LI 107/1

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2022/554
      ze dne 5. dubna 2022
      o uznávání kvalifikací osob prchajících před ruskou invazí na Ukrajině
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V návaznosti na nevyprovokovanou ruskou vojenskou agresi a invazi na Ukrajině, které začaly dne 24. února 2022 a které Evropská unie co nejdůrazněji odsoudila, čelí Evropská unie bezprecedentnímu přílivu lidí prchajících před válkou a hledajících ochranu. Počet osob vysídlených ze svých domovů a nucených opustit Ukrajinu dosáhl přibližně čtyř milionů.

                  (2)

                  Ve svém sdělení s názvem „Evropská solidarita s uprchlíky a osobami prchajícími před válkou na Ukrajině“ ze dne 8. března 2022 (1) popsala Komise významnou podporu, kterou EU poskytla na pomoc lidem prchajícím před ruskou invazí na Ukrajině, jakož i členským státům, které tyto lidi přijímají. Tato podpora zahrnuje přímou humanitární pomoc, mimořádnou pomoc v oblasti civilní ochrany, podporu na hranicích, jakož i jasný právní status umožňující osobám prchajícím před válkou získat okamžitou ochranu v EU.

                  (3)

                  Ve svém sdělení s názvem „Přijímání lidí prchajících před válkou na Ukrajině – Příprava Evropy na naplnění potřeb“ ze dne 23. března 2022 (2) stanoví Komise opatření, která mají lidem prchajícím před ruskou invazí na Ukrajině pomoci a zajistit jim účinný přístup k jejich právům. Mezi ně patří nejen bezprostřední opatření, jako je přístřeší, humanitární pomoc a přístup ke zdravotní péči, ale také opatření k zajištění hladké integrace lidí v hostitelských zemích a přístupu ke vzdělání, bydlení a pracovním místům. Vládní orgány, nevládní organizace a dobrovolníci v členských státech, zejména v zemích prvního vstupu (Polsko, Rumunsko, Slovensko a Maďarsko), ale také v cílových zemích, dělají vše pro to, aby lidem prchajícím před ruskou invazí na Ukrajině poskytli podporu a ochranu.

                  (4)

                  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 (3), kterým byl aktivován mechanismus dočasné ochrany stanovený ve směrnici 2001/55/ES (4), poskytuje lidem prchajícím před ruskou invazí na Ukrajině jasný právní status, jakmile přijdou do Evropské unie. Dočasná ochrana bude zpočátku trvat jeden rok a mohla by být automaticky dvakrát prodloužena, a to pokaždé o šest měsíců. Dočasná ochrana zahrnuje povolení k pobytu, sociální podporu a zdravotní péči a přístup k bydlení, vzdělávání a zaměstnání.

                  (5)

                  Článek 12 směrnice 2001/55/ES stanoví, že členské státy musí osobám požívajícím dočasné ochrany umožnit, aby po dobu nepřesahující trvání dočasné ochrany vykonávaly „zaměstnání nebo samostatnou výdělečnou činnost v souladu s pravidly pro danou profesi“, a rovněž aby se zapojily do aktivit jako vzdělávání dospělých, odborná příprava a praxe na pracovišti.

                  (6)

                  Právo na přístup na trh práce je zásadním aspektem dočasné ochrany. Zkušenosti ukazují, že státní příslušníci třetích zemí, a zejména uprchlíci, musí často přijímat pracovní místa pod úrovní své kvalifikace (5). Poskytnutí jednoduchého a rychlého mechanismu uznávání významně přispěje k tomu, aby osoby požívající dočasné ochrany mohly pracovat na pracovních místech, pro která mají kvalifikaci. To usnadní jejich integraci a povede to k lepšímu využívání jejich dovedností, což je přínosné jak pro dané jednotlivce, tak pro hostitelskou komunitu. Tím se rovněž zajistí, aby lidé získali příslušné zkušenosti a dovednosti během období jejich dočasné ochrany, což zvyšuje hodnotu jejich kvalifikace při návratu do domovské země.

                  (7)

                  Akční plán Komise pro integraci a začleňování na období 2021–2027 (6) uznává, že snazší uznávání kvalifikací získaných ve třetích zemích a zajištění jejich větší srovnatelnosti s kvalifikacemi v EU je klíčem k rychlejšímu a spravedlivějšímu začleňování uprchlíků a migrantů na trhu práce. Uznává rovněž, že mnoho vysoce vzdělaných migrantů a uprchlíků, zejména žen, má pro své zaměstnání příliš vysokou kvalifikaci, což může vést k tomu, že jejich dovedností nejsou doceňovány. Akční plán vybízí členské státy, aby zajistily, že postupy pro uznávání zahraničních kvalifikací budou rychlé, spravedlivé, transparentní a dostupné.

                  (8)

                  Pokud se členský stát rozhodl regulovat určité povolání (7), osoby požívající dočasné ochrany budou muset získat uznání své odborné kvalifikace, aby mohly vykonávat zaměstnání nebo samostatně výdělečnou regulovanou činnost v daném povolání. V závislosti na konkrétním členském státě to může zahrnovat například různé skupiny zdravotnických, pedagogických, právnických, sociálních nebo řemeslných povolání. Uznávání odborných kvalifikací státních příslušníků třetích zemí probíhá na vnitrostátní úrovni za použití práva a postupů hostitelského členského státu, pokud se nepoužijí mezinárodní dohody.

                  (9)

                  U neregulovaných povolání nejsou požadavky na zaměstnání upraveny právem a mohou mít rozsah od velmi specifických až po velmi obecné. Pro tato povolání neexistují žádné regulační překážky pro zaměstnání osoby, jejíž kvalifikace nebyly uznány, a neexistuje jednotný postup pro uznávání kvalifikací pro účely vstupu do neregulovaných povolání (8).

                  (10)

                  Některé členské státy a regiony se potýkají s nedostatkem pracovníků v mnoha povoláních napříč průmyslovými ekosystémy (9), včetně několika regulovaných povolání. Uznávání odborných kvalifikací může pomoci vyřešit některé z těchto nedostatků a dosáhnout vyváženějšího trhu práce.

                  (11)

                  Uznávání odborných kvalifikací by mělo být doplněno rámcem, který umožní výkon povolání v praxi, zabrání byrokratickým překážkám a nabídne poradenství těm, kdo je potřebují.

                  (12)

                  Pro lidi prchající před válkou není uznání jejich kvalifikace první věc, na kterou myslí. Je však zapotřebí poskytnout odkazy na další informační zdroje a základní informace, aby je lidé měli k dispozici, jakmile je budou potřebovat. Kromě poskytování informací členskými státy zřídila Komise internetovou stránku „Solidarita EU s Ukrajinou“ (10).

                  (13)

                  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 stanoví, že členské státy musí uplatňovat buď dočasnou ochranu, nebo odpovídající ochranu podle vnitrostátního práva, a to (kromě ukrajinských státních příslušníků) i pokud jde státní příslušníky třetích zemí jiných než Ukrajiny, kteří mohou prokázat, že oprávněně pobývali na Ukrajině před 24. únorem 2022 na základě povolení k trvalému pobytu. Komise proto vyzývá členské státy, aby v rozsahu, v jakém to umožňuje vnitrostátní právo, kromě osob požívajících dočasné ochrany uplatňovaly toto doporučení i na osoby, které uprchly před ruskou invazí na Ukrajině a požívají odpovídající ochrany podle vnitrostátního práva v souladu s uvedeným rozhodnutím.

                  (14)

                  Směrnice 2005/36/ES (11) se nevztahuje na státní příslušníky třetích zemí, včetně těch, kteří požívají dočasné ochrany. Obsahuje pravidla pro uznávání kvalifikací ze třetích zemí, jejichž držiteli jsou občané EU. Členským státům ukládá povinnost neuznávat kvalifikace vztahující se k povoláním uvedeným v hlavě III kapitole III, jejichž držiteli jsou občané EU a občané třetích zemí, pokud nejsou splněny minimální požadavky na odbornou přípravu stanovené v uvedené kapitole. Jedná se o tato povolání: lékaři, někteří specializovaní lékaři, zdravotní sestry a ošetřovatelé odpovědní za všeobecnou péči, zubní lékaři, veterinární lékaři, porodní asistentky, farmaceuti a architekti. V případech, kdy odborníci prchající před ruskou agresí tyto minimální požadavky na odbornou přípravu nesplňují, je zásadní určit řešení, jak mohou chybějících schopností nabýt nebo jak dosáhnout jejich rychlého začlenění na trhu práce.

                  (15)

                  Současná situace se vyznačuje rychlým přílivem velkého počtu lidí, z nichž mnozí mohou mít řádnou kvalifikaci. Dlouholeté zavedené systémy a postupy uznávání v členských státech nemusí být koncipovány tak, aby byly schopny zpracovat tolik žádostí najednou. Příslušné orgány v hostitelských členských státech zejména nemusí být schopny posoudit každou z nich případ od případu a provést odpovídající podrobnou analýzu.

                  (16)

                  Informace o ukrajinských kvalifikacích, ukrajinském systému kvalifikací a ukrajinském rámci kvalifikací mají zásadní význam pro to, aby členské státy byly schopny zjednodušit postupy a rychle vyhodnotit žádosti o uznání kvalifikací.

                  (17)

                  Ukrajina je členem Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, který byl vytvořen v rámci boloňského procesu. Boloňský proces zajišťuje soudržnost systémů vysokoškolského vzdělávání v celém evropském regionu a podporuje spravedlivé a transparentní uznávání kvalifikací. Jedním z jeho hlavních cílů je podpora mobility zaměstnanců a studentů. Země účastnící se boloňského procesu se dohodly, že zajistí vzájemné uznávání kvalifikací pro akademické účely. Pravidla pro uznávání vysokoškolských kvalifikací jak pro profesní účely, tak pro další vzdělávání jsou stanovena Úmluvou o uznávání kvalifikací týkajících se vysokoškolského vzdělávání v evropském regionu (Lisabonská úmluva o uznávání kvalifikací) (12), jejímiž smluvními stranami jsou všechny členské státy s výjimkou Řecka, jakož i Ukrajina a další třetí země.

                  (18)

                  Síť ENIC-NARIC (Evropská síť informačních středisek v evropském regionu – Národní informační střediska pro akademické uznávání v Evropské unii) vytvořila projekt Erasmus+ Q-entry, což je databáze, která zahrnuje členské státy i třetí země a poskytuje informace o kvalifikacích absolventů škol, které umožňují přístup k vysokoškolskému vzdělávání. Tato databáze obsahuje informace o ukrajinských kvalifikacích a může být využita na podporu procesu uznávání u osob požívajících dočasné ochrany.

                  (19)

                  Členské státy mohou čelit problému s tím, že žadatelé nemohou předložit doklad o dosažené kvalifikaci. Lidé prchající před ruskou invazí na Ukrajině mohli být nuceni odejít bez originálních dokladů o dosažené kvalifikaci. Článek VII Lisabonské úmluvy o uznávání ukládá smluvním stranám povinnost přijmout veškerá rozumná a proveditelná opatření – v mezích jejich příslušného právního rámce a v souladu s ním – s cílem vyvinout alternativní způsoby posuzování kvalifikací uprchlíků v situacích, kdy tuto kvalifikaci nelze prokázat žádnými písemnými doklady. „Doporučení o uznávání kvalifikací uprchlíků podle Lisabonské úmluvy o uznávání kvalifikací a důvodová zpráva“ (13) poskytuje další pokyny, jak by členské státy měly v této situaci postupovat, aby řádně prováděly článek VII úmluvy.

                  (20)

                  Ukrajina je již dlouhou dobu jednou z partnerských zemí Evropské nadace odborného vzdělávání. Evropská nadace odborného vzdělávání vytvořila databázi zdrojů (14) na podporu uznávání kvalifikací, dovedností a studia z Ukrajiny. Tato databáze zdrojů bude obsahovat informace a dokumenty, jako jsou zprávy a hodnocení ukrajinských kvalifikací, informace o ukrajinském systému a rámci kvalifikací a informace o ukrajinském systému vzdělávání a odborné přípravy v širším měřítku. Bude rovněž obsahovat studie a analýzy trhu práce, projektové zprávy, kontaktní místa a odkazy na související internetové stránky, jako jsou databáze kvalifikací. Bude rovněž sdílet zdroje vytvořené v rámci programu Erasmus+ národními informačními středisky pro akademické uznávání (NARIC), jako je projekt Scand-D s více než 300 ukrajinskými diplomy. Databáze zdrojů bude odkazovat na příslušné databáze a informace o ukrajinském systému vysokoškolského vzdělávání a jeho akademických kvalifikacích, které jsou k dispozici na internetových stránkách Vaše Evropa (15) a na internetových stránkách sítě ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Nástroj eTranslation vyvinutý Komisí byl upraven tak, aby byla jako dostupný jazyk doplněna ukrajinština. Překlad z ruštiny je také možný a může být užitečný vzhledem k tomu, že mnoho odborníků na Ukrajině získalo diplomy v ruštině. Tento nástroj umožňuje rozpoznávání textu na obrázcích nebo naskenovaných dokladech (optické rozpoznávání znaků). To příslušným orgánům umožní ušetřit čas a urychlit procesy.

                  (22)

                  Existuje vysoká a stále rostoucí poptávka po zdravotnických pracovnících, aby bylo možné naplnit okamžité potřeby lidí prchajících před ruskou invazí na Ukrajině. K naplnění těchto potřeb by mohli přispět kvalifikovaní odborníci z různých oborů zdravotní péče. Zvláštní důraz je třeba klást na pediatry a související lékařské obory vzhledem k vysokému počtu dětí mezi lidmi prchajícími před ruskou invazí na Ukrajině a na služby v oblasti duševního zdraví, jelikož lidé prchající před válkou mohou trpět vážnými traumaty po prodělaných zážitcích. Jazyková bariéra by neměla být překážkou pro co nejrychlejší péči o tyto osoby za účelem zmírnění škod. Tam, kde má přímá ústní komunikace zásadní význam pro vybudování důvěry a úspěšnou péči, mohli by potřebné služby poskytnout odborníci hovořící ukrajinsky.

                  (23)

                  Komise zveřejnila během krize COVID-19 pokyny, které se týkají uznávání zdravotnických pracovníků s kvalifikací ze zemí mimo EU/ESVO (17).

                  (24)

                  Vzhledem k počtu dětí, které uprchly z Ukrajiny během války, existuje vysoká poptávka po ukrajinsky mluvících učitelích, kteří mohou těmto dětem pomoci, aby se co nejdříve začlenily do škol a měly stabilní docházku. Odborníci zdůraznili, že školní docházka je pro děti důležitá, jelikož jim může emocionálně pomoci v náročných a hrozivých momentech (18). Je nezbytné zajistit, aby vlády a další orgány měly zdroje a kapacity, které umožní vysídlenému obyvatelstvu i místnímu obyvatelstvu přístup k úplnému, spravedlivému a kvalitnímu vzdělání. To platí na všech úrovních – předškolní vzdělávání a péče, základní, střední, odborné a vysokoškolské vzdělávání. K dosažení tohoto cíle a ke zvýšení mezikulturního povědomí v rámci hostitelského vzdělávacího systému by orgány měly co nejlépe využívat učitele a další pedagogické pracovníky z řad vysídlených osob (19). Distanční školní docházku lze využít tam, kde nejsou k dispozici žádné možnosti výuky ve třídě. Portál School Education Gateway v rámci programu Erasmus+ poskytuje učitelům a dalším zaměstnancům přístup k podpůrným materiálům, pokynům a vzdělávacím zdrojům, a to i v ukrajinském jazyce.

                  (25)

                  Rozhodnutím Komise ze dne 19. března 2007 byla zřízena skupina koordinátorů pro uznávání odborných kvalifikací (20) s cílem mimo jiné navázat spolupráci mezi orgány členských států a Komisí v otázkách týkajících se uznávání odborných kvalifikací. Členské státy již mohou mít zřízeny rozsáhlé systémy pro posuzování a uznávání kvalifikací z třetích zemí. Tato skupina může Komisi a členským státům sloužit jako fórum pro vedení průběžného dialogu za účelem sledování účinného provádění tohoto doporučení. Pro účinné provádění těchto doporučení má zásadní význam zapojení zástupců osob prchajících před ruskou agresí, příslušných ukrajinských orgánů a občanské společnosti.

                  (26)

                  Komise může členským státům, požádají-li o to, poskytnout individualizované odborné znalosti pro provádění těchto doporučení v rámci svého Nástroje pro technickou podporu,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

         ORGANIZACE UZNÁVÁNÍ ODBORNÝCH KVALIFIKACÍ OSOB POŽÍVAJÍCÍCH DOČASNÉ OCHRANY

                  1.

                  Komise vyzývá členské státy, aby zajistily odborníkům požívajícím dočasné ochrany podle směrnice 2001/55/ES přístup k pracovním místům, která odpovídají jejich úrovni kvalifikace, a to prostřednictvím účinného, rychlého a dobře fungujícího systému uznávání jejich odborných kvalifikací. V této souvislosti by členské státy měly provést opatření umožňující odhadnout očekávaný počet přicházejících odborníků, aby bylo zajištěno, že budou mít pro zpracování žádostí o uznání dostatečnou kapacitu.

                  2.

                  Komise členským státům doporučuje, aby v případě odborníků požívajících dočasné ochrany vydávaly urychleně rozhodnutí o uznání. V případě významných rozdílů mezi odbornou přípravou získanou v domovské zemi odborníka a odbornou přípravou požadovanou pro stejnou činnost v hostitelském členském státě by měly členské státy co nejdříve rozhodnout o případném uložení vyrovnávacího opatření, přičemž se vyzývají, aby tak učinily nejpozději do jednoho měsíce ode dne, kdy žadatel podal žádost o uznání.

                  3.

                  Komise členským státům doporučuje, aby omezily formality pro uznávání odborných kvalifikací na minimum. Za tímto účelem členské státy vyzývá, aby:

                              —

                              tento proces urychlily zavedením zrychlených postupů pro vyřizování žádostí odborníků požívajících dočasné ochrany;

                              —

                              zajistily, aby byly požadovány pouze podstatné doklady;

                              —

                              přijímaly doklady i v jiné podobě než originály (např. digitální kopie);

                              —

                              upustily od určitých požadavků, např. nepožadovaly ověřený překlad;

                              —

                              je-li to možné, snížily nebo odstranily náklady, jako jsou poplatky za podání žádosti.

                        V případě pochybností o pravosti kvalifikace by mělo být její ověření rychlé a účinné. Pro tyto účely lze použít digitální nástroje, jako je FRAUDOC – pokyny pro hodnotitele kvalifikací týkající se tzv. továren na diplomy a podvodů s doklady (21).

                  4.

                  Komise vyzývá členské státy k uplatňování flexibilního přístupu při zacházení s příchozími odborníky požívajícími dočasné ochrany, aby bylo možné během krátké doby zpracovat velký počet žádostí s pozitivním výsledkem. Členské státy by měly zejména zvážit, zda kvalifikaci odborníků nestačí kontrolovat pouze tehdy, je-li to nezbytně nutné, a měly by odstranit veškerá omezení a požadavky, které nejsou zcela nezbytné. Komise hostitelským členským státům připomíná, že jsou oprávněny – nikoli však povinny – kontrolovat kvalifikaci odborníků, pro něž neexistují harmonizované minimální požadavky na odbornou přípravu.

                  5.

                  Komise členské státy vyzývá, aby stanovily, ve kterých situacích není důkladné posouzení žádostí o uznání nezbytné, zejména pokud členský stát kvalifikaci pro určité povolání již dříve posoudil a pokud nejsou vážné pochybnosti o její rovnocennosti se srovnatelnou kvalifikací v hostitelském členském státě. Byl-li výsledek takového předchozího posouzení příznivý, důkladné posouzení by nemělo být nutné.

                  6.

                  Komise členské státy důrazně vyzývá, aby i v případech, kdy je důkladné posouzení kvalifikace zapotřebí, zajistily rychlý a účinný postup uznávání. V takových případech by se hostitelský členský státu mohl při posuzování řídit podobným přístupem, jako je obecný systém uznávání podle směrnice 2005/36/ES.

         USNADNĚNÍ AKADEMICKÉHO UZNÁVÁNÍ U OSOB POŽÍVAJÍCÍCH DOČASNÉ OCHRANY

                  7.

                  Komise doporučuje členským státům, aby prosazovaly rychlé, flexibilní a účinné postupy akademického uznávání ze strany odpovědných institucí.

                  8.

                  Komise členským státům doporučuje, aby automaticky uznávaly ukrajinské vysokoškolské kvalifikace, které splňují všechny požadavky boloňského procesu.

                  9.

                  Komise členským státům doporučuje, aby poskytly další podporu národním informačním střediskům pro akademické uznávání (NARIC) s cílem zajistit, aby disponovala potřebnými zdroji a kapacitami pro vyřizování většího počtu žádostí o uznání a aby mohla poskytovat podporu, poradenství a odbornou přípravu hodnotitelům kvalifikací.

                  10.

                  Komise doporučuje, aby rozhodnutí o uznání vydané v jednom členském státě bylo – je-li to možné a v souladu s vnitrostátním právem – přijímáno i v ostatních členských státech.

         POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ A POUŽÍVÁNÍ ELEKTRONICKÝCH NÁSTROJŮ

                  11.

                  Komise doporučuje členským státům, aby svým službám v první linii poskytovaly informace o postupech uznávání na svém území, které budou v ukrajinštině a budou mít vhodnou jednoduchou formu. Tyto informace by měly být rovněž k dispozici v digitální podobě a měly by být přizpůsobeny potřebám a situaci osob přijíždějících z Ukrajiny, zejména vysvětlovat rozdíly mezi Ukrajinou a hostitelskou zemí.

                  12.

                  Komise členské státy vyzývá, aby k urychlení postupů uznávání využívaly nástroj eTranslation (22). Je-li možné strojový překlad vyhotovit, měl by stačit.

                  13.

                  Komise členské státy vyzývá, aby byly vzájemně i vůči Komisi transparentní a sdílely veškeré informace o ukrajinských kvalifikacích a ukrajinském vzdělávacím systému, kterými disponují. Evropská nadace odborného vzdělávání vytvořila na žádost Komise databázi zdrojů informací o ukrajinských kvalifikacích, kde lze tyto informace sdílet.

         POSTUPY V PŘÍPADĚ NEÚPLNÝCH DOKLADŮ O KVALIFIKACI

                  14.

                  Komise vyzývá členské státy, aby v případě chybějících dokladů o kvalifikaci nejprve ověřily, zda lze získat spolehlivé potvrzení o dosažené kvalifikaci od ukrajinských orgánů. Pro usnadnění tohoto procesu bude Komise – v součinnosti s ukrajinskými orgány a vydávajícími subjekty – spolupracovat s členskými státy na potvrzování chybějících dokladů o dosažené kvalifikaci a zjistí, zda lze za tímto účelem k opětovnému vydání dokladů o dosažené kvalifikaci v digitální formě použít evropské digitální certifikáty o vzdělání (23).

                  15.

                  Komise členským státům připomíná, že není-li jiné řešení možné, stanoví hodnocení postsekundárních kvalifikací na základě dostupných dokladů a strukturovaného pohovoru „evropský kvalifikační pas pro uprchlíky“ (24), který společně se svými partnery vypracovala Rada Evropy. Ačkoli tento kvalifikační pas sám o sobě nepředstavuje potvrzení o formálním uznání, pomáhá posoudit, jaké kvalifikace pravděpodobně uprchlík dosáhl, a může být použit i pro osoby požívající dočasné ochrany. Mohly by se rovněž zvážit možnosti dalších nástrojů, jako je kvalifikační pas vyvinutý UNESCO (25) či podobné systémy vyvinuté v rámci programu Erasmus+ (např. soubor nástrojů REACT – uprchlíci a uznávání kvalifikací) (26).

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY U NĚKTERÝCH POVOLÁNÍ

                  16.

                  Komise vyzývá členské státy, aby prozkoumaly způsoby, jak mohou být osoby požívající dočasné ochrany v příslušných případech zaměstnány ve zdravotnických službách, jako jsou například:

                              —

                              identifikace osvědčených postupů pro účast státních příslušníků třetích zemí ve zrychlených programech v oblasti zdravotnických povolání s cílem usnadnit výkon těchto povolání;

                              —

                              posouzení proveditelnosti exteritoriálních zdravotnických zařízení, kde by zdravotničtí pracovníci požívající dočasné ochrany mohli poskytovat péči osobám vysídleným z Ukrajiny (např. ukrajinské polní nemocnice provozované na území členského státu);

                              —

                              posouzení ukrajinských osnov odborné přípravy pro zdravotnické profese, a je-li to možné, vypracování krátkodobých programů zvyšování kvalifikace s cílem splnit minimální normy odborné přípravy požadované pro určitá povolání.

                  17.

                  Komise vyzývá členské státy, aby v případě odborníků s dosaženou kvalifikací, která nesplňuje minimální požadavky na odbornou přípravu stanovené ve směrnici 2005/36/ES, uplatňovaly stejný přístup jako v pokynech ke krizi COVID-19, pokud jde o uznávání zdravotnických pracovníků s kvalifikací ze zemí mimo EU/ESVO. Členské státy mohou přesto povolit osobám požívajícím dočasné ochrany vykonávat určité činnosti s odlišným statusem, než je status řádného příslušníka daného povolání. Například může být kvalifikované zdravotní sestře ze třetí země, jejíž odborná příprava nesplňuje minimální požadavky na odbornou přípravu, povoleno pracovat jako zdravotnická asistentka.

                  18.

                  Komise vyzývá členské státy, aby prozkoumaly různé způsoby, jak učitelům a dalším pedagogickým pracovníkům urychleně zajistit přístup k relevantnímu odvětví činnosti, například tím, že:

                              —

                              osoby požívající dočasné ochrany, které na Ukrajině získaly odbornou kvalifikaci učitele, zaměstnají ve školách, kam byly umístěny děti prchající před ruskou invazí na Ukrajině;

                              —

                              poskytnou pedagogickým pracovníkům jazykovou přípravu;

                              —

                              přidělí ukrajinsky hovořící učitele do škol, kde je zapotřebí dodatečná kapacita a kde je učitelů nedostatek;

                              —

                              smlouvy s učiteli s odbornou kvalifikací získanou na Ukrajině, kteří byli v hostitelských zemích dočasně přijati jako pomocní učitelé, po uznání jejich odborné kvalifikace urychleně změní na smlouvy kvalifikovaných učitelů;

                              —

                              podpoří přístup studentů pedagogických škol, kteří požívají dočasné ochrany, ke vzdělávání a odborné přípravě v pedagogickém oboru v hostitelských zemích.

                  19.

                  Komise vyzývá členské státy, aby usnadnily nábor pedagogických pracovníků požívajících dočasné ochrany do struktur poskytujících formální předškolní vzdělávání a péči, jako jsou jesle a mateřské školy, i neformálních struktur, jako jsou hrací centra, s přihlédnutím k velké rozmanitosti těchto povolání v Evropě.

                  20.

                  Komise zdůrazňuje, že opatření pro usnadnění náboru učitelů a dalších pedagogických pracovníků požívajících dočasné ochrany musí být založena na vnitrostátních předpisech pro ochranu dětí a mládeže.

         USNADNĚNÍ VÝKONU REGULOVANÝCH POVOLÁNÍ

                  21.

                  Komise vyzývá členské státy, aby odborníkům zajistily možnost vykonávat své povolání tak, že po uznání své odborné kvalifikace budou moci bez zbytečných administrativních překážek a s náležitou podporou získat přístup na trh práce.

                  22.

                  Komise členským státům doporučuje, aby nezavedly ani nezachovaly povinnost podniků prokazovat, že před přijetím osoby požívající dočasné ochrany nemohly najmout občana EU.

                  23.

                  Komise členským státům doporučuje, aby zajistily posouzení a zohlednění všech příslušných odborných dovedností a schopností osob požívajících dočasné ochrany bez ohledu na to, zda je získaly pomocí formálního či informálního vzdělávání nebo neformálního učení. Komise členské státy vybízí, aby podporovaly jednotlivce v zaznamenávání svých dovedností a kvalifikací, a to i poskytováním individuální podpory. Pro lepší shromažďování a posuzování dovedností a kompetencí lze použít Europass (27) a nástroj EU pro tvorbu dovednostního profilu státních příslušníků třetích zemí (28).

                  24.

                  Komise členským státům doporučuje, aby zavedly opatření pro usnadnění výkonu povolání osobám požívajícím dočasné ochrany, které neovládají jazyk hostitelské země nebo mají jen jeho omezenou znalost, například jazykové kurzy nebo opatření pro výkon povolání pod dohledem nebo v prostředí, kde jazyk hostitelské země není potřebný.

         KROKY NAVAZUJÍCÍ NA NAVRŽENÁ OPATŘENÍ

                  25.

                  Komise vyzývá členské státy, aby úzce spolupracovaly s ukrajinskými orgány, zástupci ukrajinské občanské společnosti, včetně ukrajinské diaspory, a s Komisí v zájmu podpory praktických řešení pro uznávání kvalifikací a hladkého začleňování osob požívajících dočasnou ochranu na trh práce.

                  26.

                  Komise bude iniciovat a koordinovat specializované schůzky v rámci skupiny koordinátorů pro uznávání odborných kvalifikací. Tato skupina se bude pravidelně scházet za účelem projednávání a výměny vnitrostátních postupů v této oblasti. Komise na tyto schůzky pozve zástupce příslušných ukrajinských orgánů. Diskuse a vzájemné učení budou zahájeny rovněž v rámci dalších relevantních struktur, jako jsou rámcové pracovní skupiny Evropského prostoru vzdělávání a síť informačních středisek pro akademické uznávání (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Komise členské státy žádá, aby sdílely své odborné znalosti na specializovaných zasedáních ad hoc s cílem urychlit tento proces a zabránit zdvojování činností. V této fázi má zásadní význam spolupráce, osvědčené postupy a rozsáhlé sdílení informací.

         V Bruselu dne 5. dubna 2022.

               Za Komisi

            Thierry BRETON

               člen Komise

         (1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská solidarita s uprchlíky a osobami prchajícími před válkou na Ukrajině (COM(2022) 107 final).

         (2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přijímání lidí prchajících před válkou na Ukrajině – Příprava Evropy na naplnění potřeb (COM(2022) 131 final).

         (3)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 ze dne 4. března 2022, kterým se stanoví, že nastal případ hromadného přílivu vysídlených osob z Ukrajiny ve smyslu článku 5 směrnice 2001/55/ES, a kterým se zavádí jejich dočasná ochrana (Úř. věst. L 71, 4.3.2022, s. 1).

         (4)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paříž, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en.

         (6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán pro integraci a začleňování na období 2021–2027 (COM(2020) 758 final).

         (7)  Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) směrnice 2005/36/ES se „regulovaným povoláním“ rozumí: odborná činnost nebo soubor činností, u níž je přístup k ní nebo její výkon nebo jeden ze způsobů jejího výkonu v členském státě vyhrazen přímo nebo nepřímo na základě právních a správních předpisů držitelům určité odborné kvalifikace; takovým způsobem výkonu vyhrazeným právními a správními předpisy držitelům určité odborné kvalifikace je zejména používání profesního označení.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Nedostává se např. instalatérů, ošetřovatelů, svářečů, stavebních inženýrů, všeobecných lékařů, zedníků, elektrikářů, účetních a pokrývačů. Viz Evropský orgán pro pracovní záležitosti (2021), Zpráva o nedostatku a přebytku pracovních sil, listopad 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf.

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_cs

         (11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_cs.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Sdělení Komise – Pokyny pro volný pohyb zdravotnických pracovníků a minimální harmonizaci odborné přípravy v souvislosti s mimořádnými opatřeními v důsledku COVID-19 – doporučení týkající se směrnice 2005/36/ES (Úř. věst. C 156, 8.5.2020, s. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf.

         (19)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Důstojný život: místo závislosti soběstačnost – Násilné vysídlování a rozvoj (COM(2016) 234 final).

         (20)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2007, kterým se zřizuje skupina koordinátorů pro uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/en/europass-digital-credentials. Evropské digitální certifikáty o vzdělání mají elektronickou pečeť, a spadají tudíž do působnosti článku 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73). Měly by proto být uznávány jako doklad o dosažené kvalifikaci.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Viz také projekt REACT (REACT – uprchlíci a uznávání | Nokut)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Doporučení Rady ze dne 5. dubna 2022, týkající se hospodářské politiky eurozóny 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 153/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 5. dubna 2022,
      týkající se hospodářské politiky eurozóny
      (2022/C 153/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Po velmi hluboké recesi v roce 2020 zažívá hospodářství eurozóny solidní a rychlé oživení. Růst hrubého domácího produktu (HDP) ve druhém čtvrtletí roku 2021 překonal očekávání a podle hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2021 se měl HDP eurozóny v roce 2021 zvýšit o 5,0 %. V posledním čtvrtletí roku 2021 hospodářství eurozóny dosáhlo úrovně HDP z doby před krizí. V sedmi zemích eurozóny se výše HDP dostala na předkrizovou úroveň již ve druhém čtvrtletí roku 2021. V roce 2022 dosáhne podle prognózy roční růst HDP v eurozóně 4,3 %, ale očekává se, že oživení bude v jednotlivých zemích a odvětvích nerovnoměrné. Hlavní hnací silou růstu HDP je domácí poptávka ve spojení s uvolňováním omezení spojených s pandemií COVID-19 v návaznosti na zavádění očkování, s postupným zlepšováním na trzích práce, čerpáním dodatečných úspor nashromážděných v době omezení volného pohybu osob a silným růstem investic díky příznivým podmínkám financování a podpoře ze strany NextGenerationEU, nástroje na podporu oživení zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 (3). V souladu s doporučením přijaly členské státy eurozóny jednotlivě a společně v rámci Euroskupiny opatření s cílem zajistit politickou orientaci, která podporuje oživení po krizi COVID-19. Do budoucna zůstává míra nejistoty vysoká; značná rizika souvisejí mimo jiné s vývojem pandemie uvnitř Unie i mimo ni, což vyžaduje pečlivé monitorování.

                  (2)

                  V průběhu roku 2021 narazil silný růst domácí poptávky na omezení na straně nabídky, včetně nedostatku vstupních materiálů a narušení logistiky. Stále větším problémem se v některých odvětvích a některých členských státech stává nedostatek pracovníků a požadovaných dovedností. Po řadě let, kdy byla inflace na velmi nízké úrovni, se od počátku roku 2021 míra inflace v eurozóně zvyšuje, zejména v důsledku vlivů srovnávací základny, prudce stoupajících cen energií a zpomalení dodávek, což by měl být přechodný jev související s procesem přizpůsobování po skončení opatření k omezení volného pohybu osob. V listopadu 2021 dosáhla inflace v eurozóně 4,9 %. Podle hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2021 by inflace měla v roce 2022 klesnout na 2,2 % a v roce 2023 na 1,4 %.

                  (3)

                  V roce 2021 se evropská strategie pro oživení zaměřila na zavedení nástroje NextGenerationEU a jeho největší součásti, Nástroje pro oživení a odolnost, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), do praxe. Do poloviny listopadu 2021 přijala Rada plány pro oživení a odolnost 22 členských států, včetně osmnácti zemí eurozóny, po jejich kladném posouzení Komisí. V nadcházejících letech bude mít účinné provádění reforem a investic v rámci Nástroje pro oživení a odolnost velký pozitivní dopad na fungování hospodářství členských států eurozóny. V závislosti na klíči použitém k přidělování jeho prostředků podpoří účinné provádění tohoto nástroje vzestupnou hospodářskou a sociální konvergenci v členských státech eurozóny. Nástroj pro oživení a odolnost také posiluje důvěru a přispívá k podpoře růstu a makrofinanční stability, zajišťuje tudíž vyváženost kombinace politik a doplňuje opatření Evropské centrální banky (ECB). Vedle podpory oživení usiluje Nástroj pro oživení a odolnost o strukturální transformaci hospodářství členských států, zejména pokud jde o dosažení zelené a digitální transformace. Uskutečnění soudržných investic a reforem v rámci Nástroje pro oživení a odolnost spolu s využitím fondů politiky soudržnosti má zlepšit odolnost eurozóny vůči budoucím šokům, trvale zvýšit potenciální produkt, podpořit zaměstnanost a reagovat na výzvy v sociální oblasti. Emise dluhopisů denominovaných v eurech Unií za účelem financování Nástroje pro oživení a odolnost navíc zvýší hloubku a likviditu evropských kapitálových trhů a přispívá k posilování eura jako mezinárodní měny. Emise zelených dluhopisů v rámci nástroje NextGenerationEU dále pomůže podpořit udržitelné investice.

                  (4)

                  Provádění reforem a investic obsažených v plánech pro oživení a odolnost povede k vyplácení finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost a účinně přispěje k dosažení politických priorit eurozóny, včetně těch stanovených v doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkajících se hospodářské politiky eurozóny (5). Bude se týkat mimo jiné posílení vnitrostátních institucionálních rámců, podpory kvalitních veřejných investic a opatření politik na podporu sociální soudržnosti a spravedlivé zelené a digitální transformace. Mělo by pomoci zajistit udržitelné oživení podporující začlenění, zachovat potenciál růstu a posílit odolnost. To je v souladu se sdělením Komise ze dne 24. listopadu 2021 nazvaným „Roční analýza udržitelného růstu 2022“ a se čtyřmi rozměry konkurenceschopné udržitelnosti, kterými jsou environmentální udržitelnost, produktivita, spravedlnost a makroekonomická stabilita.

                  (5)

                  Hospodářské politiky, které se vhodně podporují a vzájemně posilují, zajistily účinnou makroekonomickou stabilizaci a omezily dopad na situaci na trhu práce, zmírnily rizika trvalých následků a podpořily rychlé hospodářské oživení. Pro řádné fungování eurozóny bude i nadále nezbytná zdravá kombinace opatření měnové a fiskální politiky spolu se strukturálními reformami a finančními politikami, plně v souladu s rolemi členských států a orgánů podle Smlouvy.

                  (6)

                  Opatření měnové politiky ECB mají zajistit hladké fungování různých segmentů finančního trhu, zachovat transmisní kanály měnové politiky nedotčené a v konečném důsledku zajistit střednědobou cenovou stabilitu. V červenci 2021 zveřejnila ECB svou novou strategii měnové politiky, která stanoví symetrický inflační cíl ve výši 2 % ve střednědobém horizontu. Rada guvernérů rovněž potvrdila, že hlavním nástrojem měnové politiky ECB je i nadále soubor jejích úrokových sazeb. V říjnu 2021 zahájila ECB dvouletou fázi prověřování možnosti vydávání digitálního eura. Vytvoření digitálního eura by vyžadovalo zásah unijního normotvůrce, přičemž Komise má v úmyslu předložit legislativní návrh na základě článku 133 Smlouvy. V závislosti svém nastavení by takováto digitální měna centrální banky mohla mimo jiné nabídnout poskytování veřejných prostředků v digitální podobě, napomoci digitalizaci evropského hospodářství a aktivně podpořit inovace v oblasti malých plateb. Navíc by mohla přispět k posílení mezinárodní úlohy eura a otevřené strategické autonomie Unie.

                  (7)

                  Dne 19. října 2021 přijala Komise sdělení nazvané „Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí“, čímž obnovila debatu o přezkumu správy ekonomických záležitostí za účelem dosažení široké shody ohledně způsobu posílení jejího rámce, odstranění makroekonomických nerovnováh a řešení fiskálních problémů způsobem podporujícím transformaci a růst s přihlédnutím k poznatkům získaným v souvislosti s krizí COVID-19.

                  (8)

                  Schodek veřejných financí v celé eurozóně měl v roce 2021 podle projekcí dosáhnout 7,1 % HDP, v roce 2022 se však má snížit na 3,9 %. Orientace fiskální politiky eurozóny si podle hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2021 měla v roce 2021 udržet podpůrný charakter s expanzí nad 1 ¾ % a v roce 2022 s expanzí blízkou 1 % HDP. V roce 2022 přispějí k podpůrnému nastavení fiskální politiky veřejné investice financované jednotlivými členskými státy i Unií. Od listopadu 2021 začaly být podle osmnácti plánů pro oživení a odolnost členských států eurozóny, které Rada doposud schválila, těmto členským státům poskytována rozsáhlá finanční podpora, která do roku 2026 dosáhne až 262 miliard EUR ve formě grantů a 139 miliard EUR v podobě půjček. Koordinace vnitrostátních fiskálních politik při plném dodržování Paktu o stabilitě a růstu má zásadní význam pro účinnou reakci na hospodářský otřes způsobený krizí COVID-19, pro udržitelné oživení a pro řádné fungování hospodářské a měnové unie. Ačkoli v roce 2022 zůstane aktivována obecná úniková doložka, má v roce 2023 podle očekávání dojít k její deaktivaci. S pokračujícím hospodářským oživením se fiskální politika přesouvá od dočasných mimořádných opatření k cíleným opatřením na podporu oživení. Zvýšení míry veřejného zadlužení z 85,5 % HDP v roce 2019 na 100 % HDP v roce 2021 odráží kombinované účinky nižšího produktu a nezbytné politické reakce na rozsáhlý otřes způsobený pandemií COVID-19. V některých členských státech eurozóny však byla míra zadlužení vysoká již před tímto otřesem, a proto bude ve velké části eurozóny cílem politiky postupné, trvalé a prorůstové snižování dluhu.

                  (9)

                  V této souvislosti se jako obzvláště důležité jeví zlepšení skladby veřejných financí včetně podpory investic, zvýšení kvality rozpočtových opatření a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, mimo jiné s ohledem na změnu klimatu a zelenou a digitální transformaci. Zlepšit transparentnost a účinnost veřejných financí a vytvořit fiskální prostor pro další veřejné investice může ekologické sestavování rozpočtu, přezkumy výdajů, náležité fungování systémů řízení veřejných investic a účinné rámce pro zadávání veřejných zakázek. Po krizi COVID-19 budou hrát ještě zásadnější roli reformy k zajištění efektivnější a spravedlivější politiky v oblasti příjmů. Stále existuje prostor pro zajištění toho, aby se daňové systémy v eurozóně staly více prorůstovými a více zohledňovaly životní prostředí, zejména odstraňováním deformací a snižováním daňového zatížení práce, které je ve většině členských států eurozóny stále vysoké. Opatření, která se zabývají agresivním daňovým plánováním, daňovými úniky a vyhýbáním se daňovým povinnostem, mohou zvýšit efektivnost a spravedlnost daňových systémů a současně podpořit oživení a zvýšit příjmy. Globalizace má za následek, že je nutné upravit daňový rámec tak, aby odpovídal stále více digitalizovanému hospodářství. V inkluzivním rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj / skupiny G20 pro řešení eroze základu daně a přesouvání zisku bylo dosaženo dohody o reformě globálního zdanění s cílem řešit výzvy plynoucí z digitalizace ekonomiky a omezit škodlivou daňovou soutěž.

                  (10)

                  Rychlá a důrazná politická reakce na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, včetně prostřednictvím nástroje NextGenerationEU, účinně zmínila dopady krize na domácnosti a podniky. Díky těmto koordinovaným opatřením se rozdíly prohloubily méně, než se původně očekávalo, a byly zmírněny dlouhodobé následky. Politická podpora, mimo jiné prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a jiných opatření pro zachování pracovních míst, pomohla podnikům pokračovat v činnosti i během krize a omezila nárůst míry nezaměstnanosti a pokles disponibilního příjmu. Navzdory postupnému rušení podpůrných opatření byla míra platební neschopnosti v roce 2021 omezená, třebaže vzrostla. Postupné zlepšování vykazují rovněž trhy práce, kde míra zaměstnanosti ve druhém čtvrtletí roku 2021 klesla na úroveň 72,1 % v porovnání s nejvyšší hodnotou před krizí COVID-19 ve výši 72,9 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019. Rychlejší zavádění digitálních technologií během krize COVID-19 by mohlo mít pozitivní dopad na produktivitu, pakliže zůstane zachováno. Tato krize však přesto měla významné územní, odvětvové a distribuční důsledky, což bude vyžadovat přerozdělení jak v rámci jednotlivých zemí a odvětví, tak i mezi nimi, se značnými náklady na transformaci pro pracovníky i podniky.

                  (11)

                  Ačkoli nárůst počtu úpadků byl doposud omezený, krize COVID-19 pro mnoho podniků znamenala slabší rozvahy, což může omezit jejich schopnost financovat investiční projekty v blízké budoucnosti a ohrozit jejich schopnost splácet. S postupujícím oživením by měla být podpora postupně ukončována a měla by být cílenější. Menší využívání dluhových nástrojů by snížilo podmíněné závazky a pomohlo by zachovat investiční kapacity podniků. Dobře načasované zrušení politických podpůrných opatření znamená zajištění rovnováhy mezi podporou investic a zaměstnanosti a zamezením selhání životaschopných podniků na straně jedné a nebráněním řádnému odchodu nerentabilních podniků z trhu ve střednědobém horizontu na straně druhé. V tomto ohledu má zásadní význam zlepšení přístupu podniků k financování, posílení jejich rozvah a zvýšení kapacity a účinnosti insolvenčních rámců. Vnitrostátní insolvenční režimy se v eurozóně značně liší a pro usnadnění účinné správy a soudnictví budou zapotřebí opatření ke zvýšení kapacit. Lepší insolvenční rámce mohou přispět rovněž ke zdravějším rozvahám v bankovním sektoru, což bude mít pozitivní dopad na poskytování úvěrů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 (6) o restrukturalizaci a insolvenci, která usiluje o zavedení minimálních standardů v členských státech, pokud jde o preventivní restrukturalizaci a oddlužení podnikatelů, má být ve vnitrostátním právu provedena do 17. července 2022. Pro poskytování alternativních zdrojů financování doplňujících bankovní úvěry podnikům je mimoto klíčová integrace kapitálových trhů v Unie. Pokrok s ohledem na unii kapitálových trhů může zlepšit přístup podniků v eurozóně k financování, mobilizovat dlouhodobé investice do nových a ekologických technologií a infrastruktury, podpořit kapitálové investice a odstranit přeshraniční překážky investování, mimo jiné harmonizací některých aspektů hmotného práva v oblasti insolvenčních řízení.

                  (12)

                  Ačkoli se zaměstnanost rychle zlepšuje, na některá odvětví, určité kategorie pracovníků a regiony má krize COVID-19 a silné prosazování ekologizace ekonomiky a urychlení digitalizace dlouhodobý dopad. Obzvláště zasaženi jsou mladí lidé, lidé s nízkou kvalifikací a lidé z přistěhovaleckého prostředí. Nová pracovní místa, která jsou vytvářena, se mohou lišit od pracovních míst, jež kvůli této krizi zanikla. Některé skupiny obyvatelstva, včetně žen, se stále potýkají se strukturálními problémy při začleňování na trh práce. Nedostatky v dodavatelských řetězcích a rychle rostoucí ceny energií mohou v určitých odvětvích zpomalit oživení zaměstnanosti. Klíčovou úlohu při podpoře přizpůsobování se a zmírňování sociálních dopadů, zejména vzhledem k zelené a digitální transformaci, budou proto hrát politická opatření, která usnadňují přechod pracovníků mezi zaměstnáními a opětovné začlenění na trh práce. Komise předložila doporučení (EU) 2021/402 (7) o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19, v němž členské státy vyzvala k vypracování ucelených souborů politických opatření, která se zaměří na odstranění nedostatků v oblasti dovedností a pomohou jednotlivcům uspět při zelené a digitální transformaci. Tyto soubory opatření by se měly skládat ze tří složek: i) časově omezených a náležitě navržených pobídek k zaměstnávání a přechodům mezi zaměstnáními, včetně podpory podnikání, ii) příležitostí k prohlubování dovedností a změnám kvalifikace podle potřeb trhu práce a iii) zvýšené podpory ze strany služeb zaměstnanosti. Bezprostředně po zdravotní a hospodářské krizi je pro soudržnost eurozóny i nadále důležitá sociální ochrana, aby byla zajištěna spravedlivá zelená a digitální transformace. Vodítkem pro opatření v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální politiky na podporu hospodářské a sociální konvergence a lepších pracovních a životních podmínek v členských státech zůstává evropský pilíř sociálních práv. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, který byl přijat v březnu 2021, stanoví tři hlavní cíle Unie týkající se i) zaměstnanosti, ii) vzdělávání dospělých a iii) snížení chudoby do roku 2030, k nimž přispějí relevantní politická opatření. Vedoucí představitelé Unie tyto cíle uvítali na sociální vrcholné schůzce v Portu dne 8. května 2021 a na zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. června 2021.

                  (13)

                  S finanční a politickou podporou Nástroje pro oživení a odolnost navrhly členské státy ambiciózní reformní a investiční plány, jejichž provádění má klíčový význam. K zajištění rychlého čerpání souvisejících finančních prostředků při současném zamezení duplicitám a překrývání s jinými nástroji Unie bude nezbytné zvýšit kvalitu institucí, zejména posílením správní kapacity. Členské státy mohou zlepšit rámcové podmínky pro soukromé investice tím, že zlepší podnikatelské prostředí. Klíčem k zajištění hladkého fungování jednotného trhu bude zachování a posílení odolnosti dodavatelského řetězce na jednotném trhu zjišťováním a řešením nedostatků a překážek v oblasti dodávek, navíc k otevřeným trhům, sbližování norem, větší diverzifikaci, oběhovosti a efektivnímu využívání zdrojů. Nadále je relevantní též doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkající se hospodářské politiky eurozóny, které vyzývá k další integraci jednotného trhu zboží a služeb, včetně jednotného digitálního trhu, prostřednictvím odstranění zbytečných omezení, posílení dohledu nad trhem a zaručení dostatečných správních kapacit.

                  (14)

                  V důsledku dřívějších reforem prokázal bankovní sektor v době výrazného hospodářského tlaku svou celkovou odolnost. Rozsáhlá politická podpora během nejhlubší fáze krize a solidní oživení zaznamenané v roce 2021 doposud zmírňovaly obavy o oslabení podnikových rozvah. Přesto je možné, že u bank v eurozóně dojde k určitému zhoršení kvality aktiv. K udržení stability bankovního sektoru a jeho schopnosti financovat hospodářské oživení je důležité včasné sledování rizik, aktivní spolupráce s dlužníky, aktivní řízení úvěrů se selháním a současně větší ziskovost a spolehlivý regulační rámec.

                  (15)

                  Stabilizující faktory během krize COVID-19 celkově představovaly ekonomická velikost a integrace eurozóny, jakož i opatření zavedená v reakci na krizi. Vzhledem k propojenosti ekonomik budou muset členské státy eurozóny v nadcházejících letech uskutečnit schválené investice a reformy, aby z uvedené krize vzešly silnější, a současně dále prohloubit hospodářskou a měnovou unii, aby se zvýšila její odolnost vůči budoucím šokům a její síla na mezinárodní scéně. Vývoj ve vyspělých a rozvíjejících se tržních ekonomikách má pro eurozónu přímé důsledky, a to prostřednictvím řady kanálů, mimo jiné pokud jde o politiku v oblasti zdraví a očkování, trajektorie měnové politiky, finanční toky, globální hodnotové řetězce a obchod. Omezení v rámci globálních dodavatelských řetězců, která se objevila v návaznosti na oživení, dále dokládají rostoucí hospodářskou provázanost v celosvětovém měřítku. Přebytek běžného účtu eurozóny se mezitím dále postupně snižoval a v roce 2020 dosáhl úrovně blížící se hodnotě, která vyplývá ze základních ekonomických veličin. Mezi lety 2020 a 2023 by však měl podle prognóz vzrůst z 2,6 % na 3,4 %. Posílení mezinárodní úlohy eura, jež zůstávalo v posledních letech víceméně stabilní, mimo jiné prostřednictvím vývoje digitálního eura, by mohlo zvýšit hospodářskou a finanční autonomii eurozóny a Unie a zlepšit celkovou finanční stabilitu.

                  (16)

                  Stále je nezbytné prohloubit hospodářskou a měnovou unii. Bankovní unie a unie kapitálových trhů představují projekty, jež se vzájemně posilují a napomáhají růstu, chrání finanční stabilitu a podporují skutečnou hospodářskou a měnovou unii. Odstranění zbývajících nedostatků by dále zvýšilo stabilitu a odolnost eurozóny, pomohlo by ekonomikám eurozóny prosperovat a posílilo by mezinárodní roli eura. Zásadní význam má tedy i nadále dokončení bankovní unie spolu s včasnou ratifikací pozměňujících dohod ke smlouvě o zřízení Evropského mechanismu stability (8) a k Dohodě o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí, podepsané v Bruselu 21. května 2014, a také dokončení unie kapitálových trhů. To podpoří také zelenou a digitální transformaci, jež vyžadují významné investice. Na vrcholné schůzce členských států eurozóny, která se konala dne 25. června 2021, bylo zopakováno odhodlání dokončit bankovní unii a Euroskupina (v inkluzivním formátu) byla vyzvána, aby se neprodleně a na základě konsensu dohodla na pracovním plánu s jednotlivými kroky a harmonogramem, pokud jde o všechny zbývající prvky. Vrcholná schůzka vyzvala k urychlenému provedení akčního plánu pro unii kapitálových trhů z roku 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 24. září 2020 nazvaném „Unie kapitálových trhů pro občany a podniky – nový akční plán“, v souladu s prioritami stanovenými v závěrech Rady ze dne 3. prosince 2020 o tomto akčním plánu. Relevantní je nadále také doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkající se hospodářské politiky eurozóny, které vyzývá k dokončení hospodářské a měnové unie a posílení mezinárodní úlohy eura.

            DOPORUČUJE členským státům eurozóny učinit v období 2022–2023 samostatně, mimo jiné provedením plánů pro oživení a odolnost, i společně v rámci Euroskupiny následující:

                  1)

                  Nadále využívat a koordinovat vnitrostátní fiskální politiky v členských státech k účinné podpoře udržitelného oživení podporujícího začlenění. V roce 2022 zachovat v celé eurozóně mírně podpůrnou orientaci fiskální politiky s přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a financování poskytnutému z Nástroje pro oživení a odolnost. Postupně přesměrovat fiskální opatření k investicím, které napomáhají udržitelnému oživení podporujícímu začlenění, v souladu se zelenou a digitální transformací, a věnovat přitom zvláštní pozornost kvalitě rozpočtových opatření. S ohledem na stupeň nejistoty zachovat flexibilitu fiskální politiky, aby bylo možné reagovat na vývoj pandemie COVID-19. Diferencovat fiskální politiky s ohledem na intenzitu oživení, zajistit fiskální udržitelnost, posilovat investice a neztrácet přitom ze zřetele potřebu snižovat rozdíly.

                  2)

                  Prosazovat politiky, které bojují proti agresivnímu daňovému plánování, daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, s cílem zajistit spravedlivé a efektivní daňové systémy. Usilovat o omezení škodlivé daňové soutěže mimo jiné zavedením globálního konsensuálního řešení pro problémy v daňové oblasti vyplývající z digitalizace a globalizace hospodářství. Snížit daňové zatížení práce a prosazovat přechod od zdanění práce směrem k daním, které mají menší deformační účinky. Přejít na trzích práce od mimořádných opatření k opatřením na podporu oživení, a to zajištěním účinných aktivních politik na trhu práce, které: i) podporují přechod mezi zaměstnáními, zejména směrem k zelené a digitální ekonomice, ii) kombinují opatření k odstranění nedostatků v oblasti dovedností, posilují prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, poskytují cílené pobídky k zaměstnávání a iii) zvyšují kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti k řešení nesouladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Posílit systémy inkluzivního kvalitního vzdělávání a odborné přípravy. Prosazovat začleňování mladých lidí, žen a zranitelných skupin na trhu práce, zajistit odpovídající pracovní podmínky a řešit segmentaci trhu práce, rozvíjet a v případě potřeby upravit systémy sociální ochrany a posílit přístup s cílem řešit výzvy, které vyplývají z krize COVID-19, i ty, které souvisejí se zelenou a digitální transformací. Zajistit účinné zapojení sociálních partnerů do tvorby politik, posílit sociální dialog a podporovat kolektivní vyjednávání. Zajistit sdílení osvědčených postupů na trhu práce a v oblasti sociálních politik, které zvyšují hospodářskou a sociální odolnost, a konvergenci směrem k těmto postupům.

                  3)

                  Sledovat účinnost souborů opatření na podporu podniků, zaměřit se na cílenější podporu k zajištění platební schopnosti životaschopných podniků, které se během krize COVID-19 dostaly do obtížné situace, a více využívat nástroje kapitálového typu. Zvýšit kapacitu insolvenčních rámců, aby bylo možné účinně a včas řešit úpadky a restrukturalizace dluhu, maximalizovat zachování hodnoty a prosazovat efektivní alokaci kapitálu v reálné ekonomice a přeshraniční investice. Dosáhnout urychleného pokroku při prohlubování unie kapitálových trhů, k němuž Komise předložila legislativní návrhy, a to s důrazem na podporu financování ekonomiky, zvyšovat investiční příležitosti pro podniky i jednotlivce a odstraňovat neodůvodněné přeshraniční překážky pro investice na jednotném trhu.

                  4)

                  Nadále posilovat vnitrostátní institucionální rámce a provádět reformy k odstranění překážek pro investice a přerozdělení kapitálu a zajistit účelné a včasné využití finančních prostředků Unie. Snížit administrativní zátěž podniků a zlepšit podnikatelské prostředí. Posílit účinnost a digitalizaci veřejné správy. Zlepšit správu veřejných financí, mimo jiné prostřednictvím ekologického sestavování rozpočtu a zlepšením účinnosti rámců pro řízení veřejných investic, a využívat přezkumy výdajů ke zlepšení skladby a kvality veřejných financí, zejména kvality veřejných investic a investic do lidí a dovedností, a k lepšímu zaměření veřejných výdajů na potřeby v oblasti oživení a odolnosti.

                  5)

                  Zajistit makrofinanční stabilitu a zachovat úvěrové kanály v ekonomice, dále se zabývat úvěry se selháním, mimo jiné prostřednictvím sledování kvality aktiv, včasné a aktivní spolupráce s dlužníky v tísni, zejména životaschopnými, a dalšího rozvoje sekundárních trhů pro úvěry se selháním. Pokračovat v práci na dokončení bankovní unie, a to prostřednictvím pracovního plánu s jednotlivými kroky a harmonogramem, pokud jde o všechny zbývající potřebné prvky, a se stejnou mírou ambicí, a dále na posilování mezinárodní úlohy eura. Nadále podporovat zkoumání možného zavedení digitálního eura.

            Další kroky při prohlubování hospodářské a měnové unie by měly zohlednit zkušenosti získané v rámci komplexní reakce Unie v oblasti hospodářské politiky na krizi COVID-19. Pokrok při prohlubování hospodářské a měnové unie by měl být uskutečňován plně v souladu s vnitřním trhem Unie a otevřeně a transparentně vůči členským státům mimo eurozónu.

         V Lucemburku dne 5. dubna 2022.

               Za Radu

               předseda

            B. LE MAIRE

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 23).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Úř. věst. C 283, 15.7.2021, s. 1.

         (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 ze dne 20. června 2019 o rámcích preventivní restrukturalizace, o oddlužení a zákazech činnosti a opatřeních ke zvýšení účinnosti postupů restrukturalizace, insolvence a oddlužení a o změně směrnice (EU) 2017/1132 (směrnice o restrukturalizaci a insolvenci) (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (7)  Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE) (Úř. věst. L 80, 8.3.2021, s. 1).

         (8)  Smlouva o zřízení Evropského mechanismu stability mezi Belgickým královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Irskem, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maltou, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou a Finskou republikou, podepsaná v Bruselu 2. února 2012.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 29. března 2022 Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas (ECB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 153/7

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 29. března 2022
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Lietuvos bankas
      (ECB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Lietuvos bankas, společnosti Ernst & Young Baltic UAB, skončil po provedení auditu za účetní rok 2021. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2022.

                  (3)

                  Lietuvos bankas si za svého externího auditora pro účetní roky 2022 až 2024 vybrala společnost UAB ROSK Consulting,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost UAB ROSK Consulting byla jmenována externím auditorem Lietuvos bankas pro účetní roky 2022 až 2024.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 29. března 2022.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Doporučení Komise (EU) 2022/561 ze dne 6. dubna 2022 o monitorování přítomnosti glykoalkaloidů v bramborách a výrobcích z brambor

text:
               7.4.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 108/66

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2022/561
      ze dne 6. dubna 2022
      o monitorování přítomnosti glykoalkaloidů v bramborách a výrobcích z brambor
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (CONTAM) v rámci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijala v roce 2020 posouzení rizik glykoalkaloidů v krmivech a potravinách, zejména v bramborách a výrobcích z brambor (1).

                  (2)

                  Mezi akutní toxické účinky glykoalkaloidů brambor (α-solaninu a α-chakoninu) u lidí patří gastrointestinální příznaky, jako je nevolnost, zvracení a průjem. V případě těchto účinků stanovila komise CONTAM nejnižší dávku s pozorovaným nepříznivým účinkem (LOAEL) odpovídající 1 mg celkových glykoalkaloidů brambor na kilogram tělesné hmotnosti za den jako referenční bod pro charakterizaci rizika po akutní expozici. Rozpětí expozice (MOE) vyšší než 10 je ukazatelem toho, že neexistuje zdravotní riziko. Tato hodnota MOE ve výši 10 zohledňuje extrapolaci z hodnoty LOAEL na hodnotu dávky bez pozorovaného nepříznivého účinku (NOAEL) (faktor 3) a interindividuální variabilitu toxikodynamiky (faktor 3.2). Vzhledem k tomu, že odhady akutní expozice v některých scénářích expozice vedly k MOE nižší než 10, to je ukazatelem zdravotního rizika.

                  (3)

                  Komise CONTAM doporučila, aby bylo shromážděno více údajů o výskytu glykoalkaloidů a jejich aglykonů v odrůdách brambor dostupných na trhu, v nových odrůdách brambor, které jsou výsledkem šlechtitelských pokusů, a ve zpracovaných výrobcích z brambor, včetně potravin pro kojence.

                  (4)

                  Správná zemědělská praxe, správné podmínky skladování a přepravy a správná výrobní praxe mohou snížit přítomnost glykoalkaloidů v bramborách a zpracovaných výrobcích z brambor. Aby bylo možné určit opatření, která je třeba přijmout k zamezení nebo snížení přítomnosti glykoalkaloidů v těchto potravinách, je však třeba shromáždit více informací o faktorech, které vedou k poměrně vysokému obsahu glykoalkaloidů v bramborách a zpracovaných výrobcích z brambor. Pokud je to možné, je vhodné analyzovat zejména ve zpracovaných výrobcích z brambor také rozkladné produkty β- a γ-solanin a chakonin a aglykon solanidin, neboť tyto sloučeniny mají stejnou toxicitu jako α-solanin a α-chakonin.

                  (5)

                  Výsledky monitorování glykoalkaloidů musí být spolehlivé a srovnatelné. Je proto vhodné poskytnout pokyny k jejich extrakci, jakož i požadavky na jejich analýzu. Vzhledem k tomu, že přítomnost glykoalkaloidů je vyšší v neloupaných bramborách než v loupaných bramborách a vyšší u malých brambor než u větších brambor, je důležité poskytnout informace o těchto faktorech při hlášení údajů o výskytu.

                  (6)

                  Aby bylo možné doporučit, kdy by bylo příhodné určit faktory vedoucí k relativně vysokému obsahu glykoalkaloidů, je vhodné stanovit orientační hodnotu pro brambory. Je rovněž třeba získat více informací o účincích zpracování na obsah glykoalkaloidů.

                  (7)

                  Je proto vhodné doporučit monitorování glykoalkaloidů v bramborách a výrobcích z brambor a identifikaci faktorů vedoucích k jejich vysokému obsahu a shromáždit více informací o účincích zpracování na obsah glykoalkaloidů,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1)

                  Členské státy s aktivním zapojením provozovatelů potravinářských podniků by měly monitorovat glykoalkaloidy α-solanin a α-chakonin v bramborách a výrobcích z brambor. Pokud je to možné, měly by být analyzovány také rozkladné produkty β- a γ-solanin a chakonin a aglykon solanidin, zejména ve zpracovaných výrobcích z brambor.

                  2)

                  Aby se zabránilo enzymatickému rozkladu α-chakoninu zejména při analýze syrových brambor (neloupaných/loupaných), měl by se k bramborám přidat roztok 1% kyseliny mravenčí v metanolu v poměru 1:2 (objem/hmotnost), když se před extrakcí a čištěním míchají a homogenizují. Doporučenými metodami analýzy jsou kapalinová chromatografie s ultrafialovou detekcí s fotodiodovým polem (LC-UV-DAD) nebo kombinace kapalinové chromatografie a hmotnostní spektrometrie (LC-MS). Jiné metody analýzy lze použít za předpokladu, že jsou k dispozici důkazy o tom, že vedou k získání spolehlivých výsledků pro jednotlivé glykoalkaloidy. Mez kvantifikace (LOQ) pro stanovení každého glykoalkaloidu by měla být pokud možno přibližně 1 mg/kg a neměla by být vyšší než 5 mg/kg.

                  3)

                  Členské státy s aktivní účasti provozovatelů potravinářských podniků by měly provádět šetření s cílem určit faktory vedoucí k úrovním přesahujícím orientační hodnotu 100 mg/kg jako sumu α-solaninu a α-chakoninu v bramborách a ve zpracovaných výrobcích z brambor.

                  4)

                  Členské státy a provozovatelé potravinářských podniků by měli úřadu EFSA do 30. června každého roku poskytnout údaje za předchozí rok za účelem kompilace do jedné databáze v souladu s požadavky pokynů EFSA o standardním popisu vzorku (SSD) u potravin a krmiv a v souladu s dalšími konkrétními požadavky EFSA na podávání zpráv (2). U brambor a zpracovaných výrobků z brambor je důležité informovat o odrůdě a velikosti brambor (průměrná hmotnost brambor, zejména u neloupaných brambor), raných nebo skladovaných bramborách (tj. zralých a/nebo skladovaných po delší dobu), místě odběru vzorků (producent, velkoobchod, maloobchod) a o tom, zda byly brambory loupané, či nikoli (3).

         V Bruselu dne 6. dubna 2022.

               Za Komisi

            Stella KYRIAKIDES

               členka Komise

         (1)  Komise CONTAM úřadu EFSA (komise úřadu EFSA pro kontaminující látky v potravinovém řetězci), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Vědecké stanovisko – Posouzení rizik glykoalkaloidů v krmivech a potravinách, zejména v bramborách a výrobcích z brambor). EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 s., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Zkoušky účinku loupání na obsah glykoalkaloidů by se měly provádět s použitím škrabky (na brambory).