title: Doporučení Komise (EU) 2017/1805 ze dne 3. října 2017 o profesionalizaci zadávání veřejných zakázek – Budování architektury pro profesionalizaci zadávání veřejných zakázek (Text s významem pro EHP. )

text:
               7.10.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 259/28

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2017/1805
   ze dne 3. října 2017
   o profesionalizaci zadávání veřejných zakázek
   Budování architektury pro profesionalizaci zadávání veřejných zakázek
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Veřejné zakázky jsou nástrojem k dosažení inteligentního, udržitelného a inkluzivního růstu. Tento nástroj by mohl mít významný pozitivní hospodářský dopad (1) na agendu Komise pro růst, zaměstnanost a přeshraniční obchod. Účinné, efektivní a konkurenceschopné zadávání veřejných zakázek je základem dobrého fungování jednotného trhu a také jedním z hlavních způsobů investování finančních prostředků v Evropě (2).

               (2)

               Směrnice o zadávání veřejných zakázek přijaté v roce 2014 (3) dávají k dispozici soubor nástrojů, který členským státům umožňuje účinněji a strategičtěji využívat zadávání veřejných zakázek. Zadávání veřejných zakázek čelí novým výzvám, protože se od něj stále více očekává, že: ve stále napjatějších rozpočtech za vynaložené veřejné finance zajistí maximální protihodnotu, využije možnosti digitalizace a rozvíjejících se trhů, strategicky přispěje k horizontálním politickým cílům a společenským hodnotám, jako jsou inovace, sociální začleňování a hospodářská a environmentální udržitelnost, umožní co největší dostupnost a co nejnižší míru neefektivity, plýtvání, nesrovnalostí, podvodů a korupce, jakož i budování odpovědných dodavatelských řetězců.

               (3)

               Je třeba zajistit účinné uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek na všech úrovních, aby se co nejlépe využil tento důležitý nástroj pro stimulaci evropských investic, jak je uvedeno v investičním plánu pro Evropu (4), a aby se dosáhlo silnějšího jednotného trhu, jak zaznělo v projevu předsedy Junckera o stavu Unie v roce 2017. Účinnost je také jednou z oblastí zlepšení zadávání veřejných zakázek a je průřezově zmiňována v procesu evropského semestru.

               (4)

               Je proto třeba zajistit co nejefektivnější využívání veřejných prostředků a veřejní kupující musí být schopni zadávat zakázky podle nejvyšších standardů profesionality. Posílení a podpora profesionality mezi pracovníky v oblasti zadávání veřejných zakázek může pomoci posílit jeho význam v celém hospodářství (5).

               (5)

               Cíl profesionalizace zadávání veřejných zakázek se obecně chápe tak, že má odrážet celkové zlepšení celého spektra odborných dovedností a kompetencí, znalostí a zkušeností lidí, kteří provádějí úkoly spojené se zadáváním veřejných zakázek nebo se jich účastní (6). Zahrnuje také nástroje a podporu, jakož i architekturu institucionální politiky, které jsou nezbytné pro efektivní práci a výsledky (7). Efektivní politika profesionalizace by proto měla být založena na celkovém strategickém přístupu tvořeném třemi navzájem se doplňujícími cíli:

                           I.

                           Vytvoření vhodné architektury politik pro profesionalizaci: politika profesionalizace může mít skutečný dopad jen tehdy, pokud se může opřít o politickou podporu na vysoké úrovni. To znamená institucím na centrální politické úrovni jasně stanovit odpovědnosti a úkoly a podporovat jejich plnění na místní, regionální a odvětvové úrovni, zajistit kontinuitu napříč politickými cykly, a to případně s využitím institucionálních struktur podporujících specializaci, sdružování a sdílení znalostí.

                           II.

                           Lidské zdroje – zlepšení odborné přípravy a řízení kariéry odborníků v oblasti zadávání veřejných zakázek: odborníci v oblasti zadávání veřejných zakázek, tj. ti, kteří se podílejí na zadávání veřejných zakázek na zboží, služby a stavební práce, jakož i auditoři a úředníci odpovědní za přezkum případů zadávání veřejných zakázek, musí mít vzhledem ke své míře odpovědnosti příslušnou kvalifikaci, vzdělání, dovednosti a zkušenosti. Je proto potřeba zajistit zkušené, kvalifikované a motivované pracovníky, nabízet potřebnou odbornou přípravu a neustálý profesní rozvoj a také rozvíjet kariérní systém a pobídky k tomu, aby byly pracovní pozice v oblasti zadávání veřejných zakázek atraktivní a motivovaly veřejné pracovníky k dosahování strategických výsledků.

                           III.

                           Systémy – zajišťování nástrojů a metodik pro podporu profesní praxe v oblasti zadávání veřejných zakázek: odborníci v oblasti zadávání veřejných zakázek musí být vybaveni správnými nástroji a podporou, aby mohli účinně jednat a při každém nákupu co nejefektivněji využívat finanční prostředky. Je proto potřeba zajistit dostupnost nástrojů a procesů pro inteligentní zadávání veřejných zakázek, např.: nástroje pro elektronické zadávání veřejných zakázek, pokyny, příručky, šablony a nástroje spolupráce, a to s odpovídajícím zaškolením, podporou a poradenstvím, sdružování znalostí a výměna osvědčených postupů.

               (6)

               Tímto doporučením (8) se podporuje rozvoj a zavádění politik profesionalizace v členských státech, a to tím, že se v něm ke zvážení nabízí referenční rámec (9). Požadovaným výsledkem této iniciativy je pomoci členským státům při vytváření politiky profesionalizace s cílem zvýšit význam, vliv, dopad a zlepšit pověst zadávání veřejných zakázek při plnění veřejných cílů.

               (7)

               Toto doporučení je určeno členským státům a jejich veřejné správě především na celostátní úrovni. V rámci centralizovaného nebo decentralizovaného systému zadávání veřejných zakázek by však členské státy měly dále povzbuzovat a podporovat veřejné zadavatele / zadavatele při realizaci iniciativ týkajících se profesionalizace. Členské státy by proto měly na toto doporučení upozornit orgány odpovědné za zadávání veřejných zakázek na všech úrovních, jakož i orgány odpovědné za odbornou přípravu auditorů a úředníků odpovědných za přezkum případů týkajících se zadávání veřejných zakázek,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   I.   VYMEZENÍ POLITIKY PRO PROFESIONALIZACI ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

               1.

               Členské státy by měly vypracovat a zavést dlouhodobé strategie profesionalizace v oblasti zadávání veřejných zakázek přizpůsobené jejich potřebám, zdrojům a správní struktuře, a to buď samostatně, nebo jako součást širšího systému profesionalizace veřejné správy. Cílem je přilákat, rozvíjet a udržet si pracovníky s potřebnými dovednostmi, zaměřit se na výkonnost a strategické výsledky a co nejlépe využívat dostupné nástroje a techniky. Tyto strategie:

                           a)

                           by se měly týkat všech příslušných účastníků procesu zadávání veřejných zakázek a realizovat se prostřednictvím inkluzivního procesu na celostátní, regionální a místní úrovni;

                           b)

                           by se měly koordinovat s ostatními politikami v celém veřejném sektoru a

                           c)

                           měly by zhodnotit vývoj v ostatních členských státech a na mezinárodní úrovni.

               2.

               Členské státy by měly také podporovat veřejné zadavatele / zadavatele při provádění vnitrostátních strategií profesionalizace a vytváření iniciativ v oblasti profesionalizace, jakož i vhodné institucionální architektury a spolupráce pro koordinovanější, efektivnější a strategické zadávání veřejných zakázek založené mimo jiné na:

                           a)

                           intenzívnější spolupráci mezi příslušnými útvary a veřejnými zadavateli / zadavateli a

                           b)

                           odborných znalostech a podpoře vzdělávacích institucí, centrálních zadavatelů a profesních organizací zaměřených na zadávání veřejných zakázek.

         II.   LIDSKÉ ZDROJE – ZLEPŠENÍ ODBORNÉ PŘÍPRAVY A ŘÍZENÍ KARIÉRY

               3.

               Členské státy by měly stanovit a vymezit základní dovednosti a kompetence, které by měli všichni odborníci v oblasti veřejných zakázek mít a získat prostřednictvím odborné přípravy s přihlédnutím k multidisciplinární povaze projektů zadávání veřejných zakázek, a to jak specializovaní úředníci pro zadávání veřejných zakázek a pracovníci vykonávající související úkoly, tak i soudci a auditoři, a to například:

                           a)

                           rámce pro dovednosti a kompetence na podporu procesů náboru a řízení kariéry a při vytváření osnov odborné přípravy a

                           b)

                           společný rámec kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na evropské úrovni.

               4.

               Členské státy by měly vytvořit vhodné programy odborné přípravy – počáteční i celoživotní – založené na posuzování údajů a potřeb, jakož i případně na rámcích kompetencí, např.:

                           a)

                           vytváření a/nebo podpora vytváření nabídky počátečního vzdělávání na vysokoškolském a postgraduálním stupni a jiné počáteční kariérní odborné přípravy;

                           b)

                           poskytování a/nebo podpora komplexní, cílené a dostupné nabídky celoživotní odborné přípravy a vzdělávání;

                           c)

                           posílení nabídky odborné přípravy prostřednictvím inovativních, interaktivních řešení nebo nástrojů elektronického učení, jakož i replikačních programů a

                           d)

                           využívání akademické spolupráce a výzkumu s cílem vytvořit spolehlivou teoretickou podporu zadávání veřejných zakázek.

               5.

               Členské státy by měly také vytvářet a veřejné zadavatele / zadavatele podporovat při zavádění systémů řádného řízení lidských zdrojů, plánování kariéry a motivačních systémů pro dané pozice v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to s cílem přilákat a udržet kvalifikované pracovníky v oblasti zadávání veřejných zakázek a motivovat odborníky ke zvyšování kvality a strategičtějšímu přístupu při zadávání veřejných zakázek, např.:

                           a)

                           systémy uznávání a/nebo certifikace, které zajistí řádné stanovení funkcí v oblasti zadávání veřejných zakázek a jejich odměňování;

                           b)

                           kariérní struktury, institucionální pobídky a politická podpora pro dosažení strategických výsledků a

                           c)

                           ocenění za vynikající výkony za účelem propagace osvědčených postupů v oblastech, jako je inovativní, zelené a sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek nebo protikorupční opatření.

         III.   SYSTÉMY – POSKYTOVÁNÍ NÁSTROJŮ A METODIK

               6.

               Členské státy by měly podporovat rozvoj a využívání dostupných nástrojů IT, které mohou zjednodušit a zlepšit fungování systémů zadávání veřejných zakázek, např.:

                           a)

                           umožnění přístupu k informacím vytvořením jednotných on-line portálů;

                           b)

                           vytvoření nástrojů IT s odpovídající odbornou přípravou (např. pro úspory z rozsahu, energetickou účinnost nebo týmovou práci) nebo podpora odpovídajících tržně orientovaných řešení a

                           c)

                           podpora strategického přístupu k digitalizaci prostřednictvím standardizace, sdílení, opětovného použití a interoperability výrobků a služeb, zejména prostřednictvím využití stávajících IT řešení dostupných na úrovni EU (10), jakož i přispění k vytváření nástrojů, jako je on-line katalog standardů IKT pro zadávání veřejných zakázek (11).

               7.

               Členské státy by měly podporovat a prosazovat integritu na individuální a institucionální úrovni jako neodmyslitelnou součást profesionálního chování poskytnutím nástrojů pro zajištění souladu s požadavky a transparentnosti a pokynů pro předcházení nesrovnalostem, např.:

                           a)

                           zavedení etických kodexů, jakož i charty integrity;

                           b)

                           využívání údajů o nesrovnalostech (12) jako zpětné vazby pro vytváření odpovídající odborné přípravy a pokynů a pro podporu „sebeočištění“ a

                           c)

                           vypracování konkrétních pokynů pro předcházení podvodům a korupci a pro jejich odhalování, a to i prostřednictvím způsobů jejich oznamování (tzv. whistleblowing).

               8.

               Členské státy by měly vypracovat pokyny zaměřené na jedné straně na zajištění právní jistoty, pokud jde o právo EU a vnitrostátní právo nebo požadavky vyplývající z mezinárodních závazků EU, a na druhé straně na usnadnění a podporu strategického uvažování, komerčního úsudku a inteligentního/informovaného rozhodování, např.:

                           a)

                           cílené pokyny, metodické příručky a databáze osvědčených postupů a nejčastějších chyb, které budou aktuální, uživatelsky přívětivé, snadno přístupné a založené na zkušenostech odborníků, a

                           b)

                           standardizované šablony a nástroje pro různé postupy, jako jsou kritéria zeleného zadávání veřejných zakázek.

               9.

               Členské státy by měly podporovat výměnu osvědčených postupů a poskytovat podporu odborníkům, aby zajistily profesionální zadávací řízení, spolupráci a předávání odborných znalostí, např.:

                           a)

                           poskytování technické pomoci pomocí reaktivních kontaktních míst, horkých linek a/nebo e-mailových služeb,

                           b)

                           pořádání seminářů a workshopů o legislativních novinkách, politických prioritách a osvědčených postupech a

                           c)

                           podporu vytváření komunit odborníků prostřednictvím internetových fór a profesních sociálních sítí.

         IV.   NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ K TOMUTO DOPORUČENÍ – PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ

               10.

               Doporučuje se, aby členské státy informovaly Komisi o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení při podávání zpráv podle článku 83 směrnice 2014/24/EU, článku 45 směrnice 2014/23/EU a článku 99 směrnice 2014/25/EU.

      Ve Štrasburku dne 3. října 2017.

            Za Komisi

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            členka Komise

      (1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky (COM(2015) 550).

      (2)  Téměř polovina prostředků na podporu soudržnosti je poskytována prostřednictvím veřejných zakázek. V období let 2014–2020 bude EU do evropských regionů investovat 325 miliard EUR – téměř třetinu celkového rozpočtu EU – prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů, jejichž cílem je podporovat hospodářský růst, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnost a snižovat rozdíly v rozvoji regionů.

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65) (klasická směrnice), zejména čl. 83 odst. 4, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1) (směrnice o udělování koncesí), zejména čl. 45 odst. 4, a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243) (směrnice o veřejných službách), zejména čl. 99 odst. 4.

      (4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance: Investiční plán pro Evropu (COM(2014) 903).

      (5)  Pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2015) 202), který byl předložen spolu se strategií jednotného trhu, odhadl potenciální hospodářské zisky z řešení otázky profesionalizace na více než 80 miliard EUR.

      (6)  Týká se to veškerých činností pracovníků podílejících se na zadávání veřejných zakázek v některém ze stupňů tohoto procesu, od určení potřeb až po řízení smluv (ať už se jedná o pracovníky centrálních nebo decentralizovaných orgánů nebo institucí), kteří mají v rámci zadávání veřejných zakázek definovanou roli nebo jsou jen pověřeni určitými souvisejícími úkoly.

      (7)  V doporučení OECD o veřejných zakázkách z roku 2015 je také zdůrazněna potřeba rozvoje pracovníků odpovědných za zadávání veřejných zakázek tak, aby byli schopni efektivně využívat finanční prostředky. http://www.oecd.org/gov/ethics/OECD-Recommendation-on-Public-Procurement.pdf

      (8)  Komise nemá v úmyslu předepisovat konkrétní model, ale vyzývá členské státy a příslušné správní orgány, aby příslušnou problematiku řešily. Je zřejmé, že se v jednotlivých státech podařilo dosáhnout různého pokroku. Podle nových směrnic však členské státy musí zajistit, aby a) informace a pokyny ohledně výkladu a uplatňování práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek byly bezplatně dostupné, a napomáhaly tak veřejným zadavatelům a hospodářským subjektům, především malým a středním podnikům, při správném uplatňování těchto pravidel, a aby b) veřejným zadavatelům byla k dispozici podpora související s plánováním a prováděním zadávacích řízení.

      (9)  Doporučení bude doprovázet soubor osvědčených postupů z členských států.

      (10)  Mimo jiné: jednotná digitální brána a stavební prvky infrastruktury digitálních služeb v rámci Nástroje pro propojení Evropy (elektronická identita, elektronický podpis, elektronické doručování, elektronická fakturace).

      (11)  https://joinup.ec.europa.eu/community/european_catalogue/

      (12)  Při respektování právních předpisů o ochraně osobních údajů a základního práva na ochranu osobních údajů.


title: Doporučení Komise ze dne 17. prosince 2007 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (oznámeno pod číslem K(2007) 5406) (Text s významem pro EHP )

text:
               28.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/65

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 17. prosince 2007
   o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací
   (oznámeno pod číslem K(2007) 5406)
   (Text s významem pro EHP)
   (2007/879/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 2002/21/ES stanoví legislativní rámec pro odvětví elektronických komunikací, jehož účelem je reagovat na konvergenční trendy tak, že do své oblasti působnosti zahrne všechny sítě a služby elektronických komunikací. Cílem předpisového rámce je postupně omezit zvláštní oborová pravidla ex ante v závislosti na vývoji hospodářské soutěže na trhu.

               (2)

               Účelem tohoto doporučení je určit takové trhy produktů a služeb, ve kterých se regulace ex ante smí oprávněně použít v souladu s čl. 15 odst. 1 směrnice 2002/21/ES. Konečným cílem jakéhokoliv regulačního zásahu ex ante je přinést prospěch konečným uživatelům tím, že se maloobchodní trhy učiní konkurenčními na udržitelném základě. Vymezení relevantních trhů se v průběhu času může měnit a také se mění tak, jak se vyvíjejí vlastnosti produktů a služeb a mění možnosti náhrady na straně poptávky a nabídky. Vzhledem k tomu, že doporučení 2003/311/ES je v platnosti již více než čtyři roky, je nyní vhodná doba k revizi původního vydání na základě vývoje trhu. Proto toto doporučení nahrazuje doporučení Komise 2003/311/ES (2).

               (3)

               Čl. 15 odst. 1 směrnice 2002/21/ES požaduje, aby Komise vymezila trhy v souladu se zásadami práva hospodářské soutěže. Proto jsou v tomto doporučení použity zásady práva hospodářské soutěže pro stanovení hranic trhu produktů v rámci odvětví elektronických komunikací, zatímco identifikace nebo výběr vymezených trhů pro regulaci ex ante závisí na trzích s vlastnostmi, které mohou být důvodem pro uložení regulačních povinností ex ante. Terminologie použitá v tomto doporučení vychází z terminologie použité ve směrnici 2002/21/ES a směrnici 2002/22/ES; vysvětlivky k tomuto doporučení popisují vyvíjející se technologie ve vztahu k těmto trhům. V souladu se směrnicí 2002/21/ES vnitrostátní regulační orgány vymezí relevantní trhy podle situace v konkrétním členském státě, zejména relevantní zeměpisné trhy na svém území.

               (4)

               Výchozím bodem pro identifikaci trhů v tomto doporučení je vymezení maloobchodních trhů z hlediska budoucnosti s přihlédnutím k možnosti náhrady na straně poptávky a nabídky. Po vymezení maloobchodních trhů je dále vhodné identifikovat relevantní velkoobchodní trhy. Jestliže je navazující trh zásobován vertikálně integrovaným podnikem nebo podniky, nemusí v případě neuplatnění regulace existovat žádný velkoobchodní trh. Pokud tedy trh splňuje požadavky na identifikaci, může být nutné vybudovat imaginární předcházející velkoobchodní trh. Trhy v odvětví elektronických komunikací jsou často dvojí povahy, protože zahrnují služby poskytované přes sítě nebo platformy spojující uživatele na obou stranách trhu, například konečné uživatele, kteří vzájemně komunikují, nebo odesílatele a příjemce informací nebo obsahu. Tato hlediska je nutno vzít v úvahu při zvažování identifikace a vymezení trhů, protože mohou ovlivnit jak způsob, jakým jsou trhy vymezeny, tak to, zda mají vlastnosti, které mohou odůvodnit uložení regulačních povinností ex ante.

               (5)

               Pro identifikaci trhů, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante, je vhodné použít následující kumulativní kritéria. Prvním kritériem je přítomnost velkých a trvalých překážek vstupu na trh. Ty mohou být strukturální, právní nebo regulační povahy. Vzhledem k dynamickému charakteru a fungování trhů elektronických komunikací by se však při provádění výhledové analýzy pro identifikaci relevantních trhů pro možnou regulaci ex ante měly brát v úvahu také možnosti překonání překážek vstupu na trh v příslušném časovém úseku. Proto druhé kritérium připouští pouze takové trhy, jejichž struktura nesměřuje v příslušném časovém úseku k účinné hospodářské soutěži. Použití tohoto kritéria zahrnuje prověření stavu hospodářské soutěže za překážkami vstupu. Třetí kritérium spočívá v tom, že uplatňování práva hospodářské soutěže samo o sobě dostatečně neřeší dotčené(á) selhání trhu.

               (6)

               Hlavní ukazatele, které je nutno vzít v úvahu při posuzování prvního a druhého kritéria, jsou podobné těm, které byly prověřovány v rámci analýzy trhu zaměřené na budoucnost, zejména ukazatelům překážek vstupu na trh v případě neuplatnění regulace (včetně výše zapuštěných nákladů), struktury trhu, výkonnosti trhu a dynamiky trhu včetně ukazatelů, jako jsou podíly na trhu a směry vývoje trhu, tržní ceny a jejich směry vývoje a rozsah a pokrytí konkurenčních sítí nebo infrastruktur. Jakýkoliv trh, který splňuje tato tři kritéria v případě neuplatnění regulace ex ante, připadá v úvahu pro regulaci ex ante.

               (7)

               Na nově vznikající trhy by v souladu se směrnicí 2002/21/ES neměly být ukládány nepřiměřené povinnosti ani v případě, kdy existuje výhoda vyplývající z včasného jednání. Nově vznikající trhy zahrnují produkty nebo služby, u kterých je kvůli jejich novosti velmi obtížné předpovídat podmínky poptávky nebo vstupu na trh a nabídky, a tudíž je obtížné uplatňovat tři výše uvedená kritéria. Důvodem pro to, aby nově vznikajícím trhům nebyly ukládány nepřiměřené povinnosti, je podpora inovace, jak to vyžaduje článek 8 směrnice 2002/21/ES; zároveň by se mělo zabránit uzavření vstupu na tyto trhy vedoucím podnikem, jak je rovněž uvedeno v Pokynech Komise k analýze trhu a posuzování významné tržní síly podle předpisového rámce Společenství pro elektronické komunikace a služby (3). Postupná modernizace stávající síťové infrastruktury zřídka vede k novému nebo vznikajícímu trhu. Chybějící nahraditelnost produktu je nutno určit jak z pohledu poptávky, tak nabídky před učiněním závěru, že tento produkt není součástí již existujícího trhu. Vznik nových maloobchodních služeb může vyvolat vznik nového odvozeného velkoobchodního trhu v rozsahu, ve kterém tyto maloobchodní služby nemohou být poskytovány při použití stávajících velkoobchodních produktů.

               (8)

               Pokud jde o překážky vstupu, jsou pro účely tohoto doporučení významné zejména dva druhy překážek vstupu: strukturální překážky a právní nebo regulační překážky.

               (9)

               Strukturální překážky vstupu vyplývají z původních podmínek nákladů nebo poptávky, které vytvářejí asymetrické podmínky mezi současnými a novými soutěžiteli a brání nebo znemožňují novým soutěžitelům vstup na trh. Za velké strukturální překážky lze například považovat situaci, kdy je trh charakterizován absolutními nákladovými výhodami, podstatnými množstevními úsporami a/nebo úsporami z rozsahu trhu, kapacitními omezeními a vysokými zapuštěnými náklady. Takovéto překážky lze zjistit i dnes u rozsáhlého rozmisťování a/nebo poskytování místních přístupových sítí v pevných místech. Související strukturální překážky mohou také existovat tam, kde poskytování služby vyžaduje část sítě, kterou nelze technicky okopírovat nebo ji lze okopírovat pouze za cenu nevýhodnou pro soutěžitele.

               (10)

               Právní nebo regulační překážky nejsou založeny na hospodářských podmínkách, ale vyplývají z legislativních, administrativních nebo jiných státních opatření, která mají přímý vliv na podmínky vstupu a/nebo postavení operátorů na relevantním trhu. Příkladem právní nebo regulační překážky zabraňující vstupu na trh je stanovení konečného počtu podniků, které mají přístup ke spektru pro poskytování základních služeb. Dalšími příklady právních nebo regulačních překážek je regulace cen nebo jiná cenová opatření uložená podnikům, která mají dopad nejen na vstup, ale i na postavení podniků na trhu. Právní nebo regulační překážky, které lze odstranit v příslušné lhůtě, by běžně neměly být považovány za hospodářské překážky vstupu na trh ve smyslu splnění prvního kritéria.

               (11)

               Překážky vstupu se mohou stát méně závažnými na inovačních trzích vyznačujících se nepřetržitým technologickým pokrokem. Na takovýchto trzích vznikají konkurenční tlaky často díky inovačním hrozbám potenciálních konkurentů, kteří v současné době nepůsobí na trhu. Na inovačních trzích může dynamická nebo dlouhodobější hospodářská soutěž probíhat mezi firmami, které nejsou nezbytně konkurenty na existujícím „statickém“ trhu. Toto doporučení neidentifikuje trhy, u kterých se nepředpokládá, že překážky vstupu budou v dohledné době přetrvávat. Při posuzování, zda je pravděpodobné, že překážky vstupu budou v případě neuplatnění regulace přetrvávat, je nutno prověřit, zda v daném odvětví došlo k častým a úspěšným vstupům a zda tyto vstupy jsou nebo v budoucnu pravděpodobně budou dostatečně rychlé a trvalé, aby omezily sílu trhu. Význam překážek vstupu bude mimo jiné záviset na minimálním efektivním rozsahu výkonu a na výši zapuštěných nákladů.

               (12)

               I když se trh vyznačuje velkými překážkami vstupu, mohou jiné strukturální faktory na tomto trhu znamenat, že trh směřuje k účinnému fungování hospodářské soutěže v příslušném časovém období. Dynamika trhu může být například způsobena technologickým vývojem nebo sbližováním produktů a trhů, které mohou vyvolat konkurenční tlaky mezi operátory, kteří působí na různých trzích. K tomu může dojít také na trzích s omezeným, ale dostatečným počtem podniků s odchylnými strukturami nákladů, které se potýkají s poptávkou cenově pružného trhu. Na trhu může být také přebytek kapacit, který by normálně konkurenčním firmám umožnil velmi rychle zvýšit výkon v reakci na jakékoliv zvýšení ceny. Na takovýchto trzích se podíly na trhu mohou měnit v závislosti na čase a/nebo dochází ke snižování cen. Tam, kde se rychle mění dynamika trhu, měla by se věnovat pozornost výběru příslušného časového období, aby se takový vývoj trhu zohlednil.

               (13)

               Rozhodnutí o tom, zda nějaký trh připadá v úvahu pro regulaci ex ante, by mělo záviset na posouzení dostatečné schopnosti práva hospodářské soutěže řešit selhání trhu, která jsou důsledkem splnění prvních dvou kritérií. Zásahy z titulu práva hospodářské soutěže nebudou pravděpodobně dostatečné v případech, kdy jsou požadavky na zajištění shody pomocí zásahu pro nápravu selhání trhu rozsáhlé nebo kde jsou nevyhnutné časté a/nebo včasné zásahy.

               (14)

               Uplatnění tří kritérií by mělo omezit počet trhů v odvětví elektronických komunikací, kde jsou uloženy regulační povinnosti ex ante, čímž by se mělo přispět k zajištění cíle předpisového rámce postupně snižovat počet zvláštních oborových pravidel ex ante s rozvíjející se konkurencí na trzích. Tato kritéria by se měla uplatňovat kumulativně tak, aby při nesplnění kteréhokoliv z nich bylo zřejmé, že trh by neměl být identifikován jako připadající v úvahu pro regulaci ex ante.

               (15)

               Regulační zásahy do maloobchodních služeb by se měly zavádět pouze v případě, kdy se vnitrostátní regulační orgány domnívají, že by příslušnými opatřeními na úrovni velkoobchodu nebo opatřeními, která se týkají volby nebo předvolby operátora, nebylo dosaženo cíle, kterým je zajištění účinné hospodářské soutěže a ochrana veřejného zájmu. Při zásahu na úrovni velkoobchodu včetně opatření, která mohou mít vliv na maloobchodní trhy, mohou členské státy zajistit, aby byla co největší část hodnotového řetězce otevřená běžným konkurenčním procesům, a tím aby koncoví uživatelé obdrželi co nejlepší výstupy. Toto doporučení tudíž identifikuje hlavně velkoobchodní trhy, jejichž přiměřená regulace má řešit nedostatek účinné hospodářské soutěže, který se projevuje na trzích koncových uživatelů. Pokud by vnitrostátní regulační orgán prokázal, že zásahy na velkoobchodní úrovni byly neúspěšné, může příslušný maloobchodní trh připadat v úvahu pro regulaci ex ante za předpokladu, že jsou splněna tři výše uvedená kritéria.

               (16)

               Identifikace trhů v tomto doporučení se provádí, aniž jsou dotčeny trhy, které mohou být vymezeny v určitých případech podle práva hospodářské soutěže. Kromě toho není rozsahem regulace ex ante dotčen rozsah činností, které mohou být analyzovány v rámci práva hospodářské soutěže.

               (17)

               Trhy uvedené v příloze byly identifikovány na základě těchto tří kumulativních kritérií. Pro trhy, které nejsou v tomto doporučení uvedeny, by měly vnitrostátní regulační orgány použít test tří kritérií. Na trhy uvedené v příloze doporučení 2003/311/ES, které nejsou uvedeny v příloze tohoto doporučení, by měly vnitrostátní regulační orgány mít pravomoc uplatnit test tří kritérií za účelem posouzení, zda trh na základě vnitrostátních okolností stále připadá v úvahu pro regulaci ex ante. U trhů uvedených v tomto doporučení se může vnitrostátní regulační orgán rozhodnout, že neuplatní postup pro analýzu trhu, jestliže zjistí, že pro určitý trh nejsou tři kritéria splněna. Vnitrostátní regulační orgány mohou identifikovat trhy, které se liší od těch, které jsou uvedeny v tomto doporučení, za předpokladu, že jednají ve shodě s článkem 7 směrnice 2002/21/ES. Nesplnění povinnosti oznámit návrh opatření, které ovlivňuje obchod mezi členskými státy, jak je popsáno ve 38. bodě odůvodnění směrnice 2002/21/ES, může mít za následek řízení pro porušení práva. Jiné trhy než trhy uvedené v tomto doporučení by měly být vymezeny na základě zásad hospodářské soutěže stanovených ve Sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (4) a měly by být v souladu s pokyny Komise k analýze trhu a posuzování významné tržní síly (5), přičemž jsou splněna tři výše uvedená kritéria.

               (18)

               Skutečnost, že toto doporučení identifikuje takové trhy produktů a služeb, na nichž se oprávněně smí zajistit regulace ex ante, neznamená, že regulace je vždy oprávněná nebo že tyto trhy budou podléhat uložení regulačních povinností stanovených v konkrétních směrnicích. Regulace nemůže být zejména uložena nebo musí být stažena, jestliže na těchto trzích v případě neuplatnění regulace existuje účinná hospodářská soutěž, to znamená, jestliže žádný operátor nemá významnou tržní sílu ve smyslu článku 14 směrnice 2002/21/ES. Regulační povinnosti musí být vhodné a musí vycházet z podstaty zjištěného problému, musí být přiměřené a ospravedlnitelné ve světle cílů stanovených ve směrnici 2002/21/ES a zejména musí zajistit, aby uživatelé získali maximální výhody, nesmí dopustit žádné narušování nebo omezování hospodářské soutěže, musí podpořit účinné investice do infrastruktury, podporovat inovaci a účinné používání a řízení rádiových frekvencí a číslovacích zdrojů.

               (19)

               Toto doporučení bylo předmětem veřejných konzultací a konzultací s vnitrostátními regulačními orgány a vnitrostátními úřady na ochranu hospodářské soutěže,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Při vymezení relevantních trhů podle situace v konkrétním členském státě v souladu s čl. 15 odst. 3 směrnice 2002/21/ES by vnitrostátní regulační orgány měly analyzovat trhy produktů a služeb identifikované v příloze tohoto doporučení.

               2.

               Při identifikaci jiných trhů než trhů uvedených v příloze by se vnitrostátní regulační orgány měly ubezpečit, že jsou kumulativně splněna následující tři kritéria:

                           a)

                           přítomnost velkých a trvalých překážek vstupu na trh. Tyto překážky mohou být strukturální, právní nebo regulační povahy;

                           b)

                           struktura trhu, která v příslušném časovém období nesměřuje k účinné hospodářské soutěži. Použití tohoto kritéria zahrnuje prověření stavu hospodářské soutěže za překážkami vstupu;

                           c)

                           neschopnost práva hospodářské soutěže samo o sobě dostatečně řešit selhání příslušných trhů.

               3.

               Tímto doporučením nejsou dotčeny definice trhu, výsledků analýz trhu a regulačních povinností přijatých vnitrostátními regulačními orgány v souladu s čl. 15 odst. 3 a čl. 16 směrnice 2002/21/ES před datem přijetí tohoto doporučení.

               4.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 17. prosince 2007.

            Za Komisi

         Neelie KROES

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 717/2007 (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 32).

      (2)  Úř. věst. L 114, 8.5.2003, s. 45.

      (3)  Úř. věst. C 165, 11.7.2002, s. 6.

      (4)  Úř. věst. C 372, 9.12.1997, s. 5.

      (5)  Úř. věst. C 165, 11.7.2002, s. 6.

      PŘÍLOHA
      Maloobchodní úroveň

                  1.

                  Přístup k veřejné telefonní síti v pevném místě pro bytové a nebytové stanice.

            Velkoobchodní úroveň

                  2.

                  Původ volání ve veřejné telefonní síti v pevném místě.
                  Pro účely tohoto doporučení původ volání zahrnuje vedení volání vymezené takovým způsobem, aby bylo vnitrostátně v souladu s vymezenými hranicemi trhu pro přenos volání a pro ukončení volání ve veřejné telefonní síti poskytované v pevném místě.

                  3.

                  Ukončení volání v jednotlivých veřejných telefonních sítích poskytovaných v pevném místě.
                  Pro účely tohoto doporučení ukončení volání zahrnuje vedení volání vymezené takovým způsobem, aby bylo vnitrostátně v souladu s vymezenými hranicemi trhu pro původ volání a přenos volání ve veřejné telefonní síti poskytované v pevném místě.

                  4.

                  Velkoobchodní (fyzický) přístup k infrastruktuře sítě (včetně sdíleného nebo plného zpřístupnění účastnického vedení („unbundled access“)) v pevném místě.

                  5.

                  Velkoobchodní širokopásmový přístup.
                  Tento trh zahrnuje nefyzický nebo virtuální přístup k síti včetně přístupu k bitovému toku („bit-stream“) v pevném místě. Tento trh navazuje na fyzický přístup zahrnutý ve výše uvedeném trhu 4, ve kterém může být vybudován velkoobchodní širokopásmový přístup s využitím tohoto vstupu v kombinaci s jinými prvky.

                  6.

                  Velkoobchodní koncové segmenty pronajatých vedení bez ohledu na technologii použitou k zajištění pronajaté nebo vyhrazené kapacity.

                  7.

                  Ukončení hlasového volání v jednotlivých mobilních sítích.