title: Doporučení Komise ze dne 24. července 2018 k pokynům týkajícím se rovného zacházení a kritérií transparentnosti, jež mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav uplatňovat při vytváření jejich desetiletých plánů rozvoje sítě uvedených v příloze III oddíle 2 bodě 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013

text:
               27.7.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 265/1

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 24. července 2018
      k pokynům týkajícím se rovného zacházení a kritérií transparentnosti, jež mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav uplatňovat při vytváření jejich desetiletých plánů rozvoje sítě uvedených v příloze III oddíle 2 bodě 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013
      (2018/C 265/01)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
      s ohledem na přílohu III oddíl 2 bod 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (1),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Desetiletý plán rozvoje sítě pro elektřinu a desetiletý plán rozvoje sítě pro zemní plyn jsou nezávazné dokumenty s platností pro celou Unii, které vytváří a zveřejňuje každé dva roky Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav s cílem posoudit v souladu se všemi právními požadavky, jak všechny relevantní evropské projekty přispívají ke zlepšování evropské elektroenergetické a plynárenské soustavy.

                  (2)

                  Nařízení (EU) č. 347/2013 vyžaduje zařazení kandidátských projektů v oblasti elektřiny a plynu do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě jako předběžnou podmínku pro jejich předložení jako kandidátských projektů k zařazení na seznamy projektů společného zájmu pro celou Unii.

                  (3)

                  Nařízení (EU) č. 347/2013 vyžaduje, aby Evropská komise vydala pokyny pro kritéria, jež mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav uplatňovat při vytváření svých příslušných desetiletých plánů rozvoje sítě, s cílem zajistit rovné zacházení a transparentnost celého procesu.

                  (4)

                  Komise vypracovala tyto nezávazné pokyny týkající se hlavních zásad, jež by měly být dodržovány, a aspektů, jež by měly být řešeny v dokumentech pro praktické provádění, které Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav přijímají a používají při přípravě svých příslušných desetiletých plánů rozvoje sítě,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav by se měly řídit právně nezávaznými pokyny uvedenými v příloze tohoto doporučení. Tyto pokyny by měly pomoci zajistit rovné zacházení a transparentnost procesu vytváření desetiletých plánů rozvoje sítě, jež vyžaduje příloha III oddíl 2 bod 5 nařízení (EU) č. 347/2013.

                  2.

                  Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne 24. července 2018.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39.

         PŘÍLOHA
         1.   ÚVOD

         1.1.   Cíl pokynů

         Doporučení Komise „Pokyny týkající se rovného zacházení a kritérií transparentnosti, jež mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav uplatňovat při vytváření jejich desetiletých plánů rozvoje sítě“ (dále jen „pokyny“) reaguje na ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (1).
         Desetileté plány rozvoje sítě pro elektřinu a pro zemní plyn jsou komplexní a aktualizované evropské referenční dokumenty pro přenosové soustavy elektřiny a přepravní soustavy zemního plynu. Desetileté plány rozvoje sítě jsou dokumenty vypracovávané každé dva roky, jež podávají přehled o plánech rozšiřování přenosových/přepravních soustav, které jsou nezbytné k zajištění toho, aby přenosová/přepravní síť usnadňovala dosažení cílů energetické politiky EU. Desetiletý plán rozvoje sítě slouží jako základ pro odvození seznamu projektů společného zájmu v odvětvích elektřiny a zemního plynu. Pouze ty projekty v oblasti zemního plynu a elektřiny, které jsou v desetiletých plánech rozvoje sítě, se mohou ucházet o to, aby se staly projekty společného zájmu, a jejich posuzování je ve značné míře založeno na analýzách nákladů a přínosů každého konkrétního projektu, které se provádějí prostřednictvím desetiletých plánů rozvoje sítě.
         Pokyny vysvětlují právní rámec vztahující se na proces vypracování a přijímání desetiletých plánů rozvoje sítě. Jejich cílem je zajistit spravedlivý, rovný a transparentní proces pro zařazování projektů do desetiletých plánů, a to tak, že stanoví strukturu, obsah a zásady, jež zajistí konzistentnost mezi těmito dvěma procesy desetiletých plánů rozvoje sítě a jednotný výklad platných zásad a pravidel oběma evropskými sítěmi provozovatelů přenosových/přepravních soustav. Poskytují právní rámec pro přijímání, revizi a používání dokumentů pro praktické provádění, které má Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav přijímat a používat k zajištění rovného zacházení a transparentnosti těchto činností.
         Vytvoření těchto pokynů požaduje příloha III oddíl 2 bod 5 nařízení (EU) č. 347/2013, který se týká procesu vypracovávání regionálních seznamů v rámci procesu určování projektů společného zájmu: “… vydá Komise pokyny pro kritéria, jež mají evropská síť provozovatelů elektrických přenosových soustav a evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav uplatňovat při vytváření jejich příslušných desetiletých plánů rozvoje sítě uvedených výše v bodech 3 a 4, s cílem zajistit rovné zacházení a transparentnost tohoto procesu.” Ustanovení týkající se procesů desetiletých plánů rozvoje sítě, jež budou zaváděny podle těchto pokynů, se budou vztahovat na každý projekt posuzovaný pro zařazení do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě, a to bez ohledu na to, zda předkladatel hodlá tento projekt předložit jako kandidátský projekt v rámci následného procesu výběru projektů společného zájmu, či nikoli.
         Tyto pokyny nejsou právně závazné. Všechny budoucí metody, nástroje a časové osy, jež mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav v procesu vypracování svých desetiletých plánů rozvoje sítě používat, by měly být v plném souladu s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (2) a (ES) č. 715/2009 (3) a těchto pokynů.
         1.2.   Určení

         Tyto pokyny jsou určeny Evropské síti provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropské síti provozovatelů plynárenských přepravních soustav. Kritéria uplatňovaná v souladu s tímto dokumentem Evropskými sítěmi provozovatelů přenosových/přepravních soustav budou mít dopad na:

                     —

                     všechny předkladatele projektů, kteří plánují vypracovat projekt infrastruktury přenosu elektřiny, jež se zcela nebo částečně nachází nejméně v jedné zemi zastoupené v Evropské síti provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a je považována za infrastrukturu s evropským významem (4), a na předkladatele projektů v oblasti skladování, kteří plánují vypracovat projekty skladování elektřiny v Evropské unii a dodržovat technická omezení uvedená v příloze II nařízení (EU) č. 347/2013, nebo na veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný a efektivní provoz systémů;

                     —

                     všechny předkladatele projektů, kteří plánují vypracovat projekt infrastruktury zemního plynu s evropským významem: plynová přepravní potrubí, podzemní skladovací zařízení, přijímací a skladovací a znovuzplynovací nebo dekompresní zařízení pro zkapalněný zemní plyn (LNG) či stlačený zemní plyn (CNG) nebo na veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný a efektivní provoz nebo pro zprovoznění obousměrné kapacity.

               2.   DESETILETÉ PLÁNY ROZVOJE SÍTĚ

         2.1.   Právní požadavky

         Desetiletý plán rozvoje sítě pro elektřinu vyvíjí Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a desetiletý plán rozvoje sítě pro zemní plyn vyvíjí Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav, a to v souladu s příslušnými články 8 nařízení (ES) č. 714/2009 (elektřina) a (ES) č. 715/2009 (zemní plyn). Nezávazné desetileté plány rozvoje sítě pro celou Unii jsou přijímány a zveřejňovány každé dva roky a zahrnují vytváření modelů integrované sítě, vypracovávání scénářů, výhled přiměřenosti výrobních kapacit v Evropě nebo výhled přiměřenosti dodávek v Evropě – podle konkrétního případu a na základě posouzení odolnosti soustavy.
         Desetileté plány rozvoje sítě vycházejí z investičních plánů jednotlivých členských států, přičemž zohledňují regionální investiční plány, a případně z aspektů plánování sítě na úrovni Unie a podléhají analýze nákladů a přínosů za použití metodiky stanovené v souladu s nařízením (EU) č. 347/2013. V souvislosti s přeshraničním propojením vycházejí desetileté plány rozvoje sítě rovněž z opodstatněných potřeb jednotlivých uživatelů soustavy, zahrnují dlouhodobé závazky investorů a poukazují na nedostatečnou míru investic, především pokud jde o přeshraniční kapacitu.
         Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 a čl. 6 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (5) poskytne Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) Evropské síti provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropské síti provozovatelů plynárenských přepravních soustav řádně odůvodněná stanoviska k návrhům desetiletých plánů rozvoje sítě a svá doporučení, pokud má za to, že příslušný návrh desetiletého plánu rozvoje sítě nepřispívá k nediskriminaci, účinné hospodářské soutěži a dobrému a bezpečnému fungování vnitřních trhů nebo nezajišťuje dostatečnou úroveň přeshraničního propojení umožňujícího přístup třetím stranám.
         Právní předpisy (6) vyžadují, aby Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav při vytváření desetiletých plánů rozvoje sítě vedly rozsáhlé konzultace. Tyto konzultace musí být vedeny včas a otevřeným a transparentním způsobem, se všemi příslušnými účastníky trhu, s vnitrostátními regulačními orgány a dalšími vnitrostátními orgány, dodavatelskými a výrobními podniky. Musí zjišťovat názory a návrhy všech příslušných stran v rozhodovacím procesu. Všechny dokumenty a zápisy z jednání týkající se konzultací mají být zveřejňovány.
         Nařízení (ES) č. 347/2013, podle něhož byl proces určování projektů společného zájmu zaveden, vyžaduje zařazení kandidátských projektů v oblasti elektřiny a plynu do desetiletého plánu rozvoje sítě jako předběžnou podmínku pro jejich zařazení na seznamy projektů společného zájmu pro celou Unii (7).
         Právní předpisy rovněž vyžadují, aby Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav zajistila soulad mezi výhledy v rámci dlouhodobého sledování kvality plynu zveřejňovanými každé dva roky a desetiletým plánem rozvoje sítě pro zemní plyn, který ve stejnou dobu připravuje. Postup konzultací se zúčastněnými stranami k desetiletému plánu rozvoje sítě musí být rozšířen tak, aby jako jeden z bodů zahrnoval jakost zemního plynu.
         2.2.   Zásady, které musí Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav dodržovat v procesu desetiletého plánu rozvoje sítě

         S cílem zajistit rovné zacházení a transparentnost procesů souvisejících s desetiletým plánem rozvoje sítě a za sledování prováděného agenturou, jak je stanoveno v článku 9 nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav měly:

                     —

                     organizovat transparentní a nediskriminační postupy k určení všech relevantních evropských projektů infrastruktury elektřiny a projektů infrastruktury zemního plynu a k jejich zařazení do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě, bez ohledu na status jejich předkladatele (členové nebo nečlenové Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav),

                     —

                     propagovat procesy související s desetiletým plánem rozvoje sítě, konzultovat se zúčastněnými stranami v kritických bodech rozhodování a o návrzích desetiletých plánů rozvoje sítě a umožnit jejich zapojení do celého procesu. V případě nutnosti a na žádost Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav lze do procesů zapojit na ad hoc bázi příslušná sdružení zúčastněných stran s poradní úlohou. Příslušná sdružení zúčastněných stran lze také pravidelně informovat o probíhajících procesech souvisejících s desetiletými plány rozvoje sítě,

                     —

                     zajistit transparentnost vstupních a výstupních dat o procesech souvisejících s desetiletým plánem rozvoje sítě v souladu s metodikou pro analýzu nákladů a přínosů, což například každé zúčastněné straně umožní pochopit posuzování prováděná Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav,

                     —

                     zajistit od projektových žádostí po dokončení desetiletého plánu rozvoje sítě spravedlivý a nediskriminační přístup předkladatelů projektů k informacím ohledně posuzování jejich projektu, prováděného v souladu s metodikou pro analýzu nákladů a přínosů.

               K zajištění soudržnosti mezi desetiletým plánem rozvoje sítě a postupem určení projektů společného zájmu by Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav měla pravidelně konzultovat Komisi a agenturu a informovat je o procesech souvisejících s desetiletými plány rozvoje sítě, zejména o zařazení a posuzování projektů. To Evropské síti provozovatelů přenosových/přepravních soustav umožní včas vyhovět doporučením Komise a agentury k příslušným konečným desetiletým plánům rozvoje sítě.
         3.   PŘEDKLÁDÁNÍ PROJEKTŮ K ZAŘAZENÍ DO DESETILETÉHO PLÁNU ROZVOJE SÍTĚ

         Do desetiletých plánů rozvoje sítě pro elektřinu a zemní plyn jsou zahrnuty všechny relevantní evropské projekty infrastruktury elektřiny a zemního plynu, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 347/2013.
         K zajištění 1) spravedlivého a nediskriminačního procesu pro zařazení projektů do desetiletých plánů rozvoje sítě, 2) transparentnosti procesu a 3) celkové soudržnosti přístupů by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav měly včas shromažďovat a ověřovat všechny projektové žádosti, což má zahrnovat:

                     —

                     dostatečný časový prostor pro podávání žádostí, aby se předkladatelům projektů umožnilo předložit projekty a požadovanou dokumentaci zahrnující také všechny relevantní praktické podrobnosti pro zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě; datum začátku a ukončení lhůty pro podávání žádostí bude oznámeno na internetových stránkách Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav; během celého procesu by pro všechny předkladatele projektů měly platit stejné lhůty. Všichni předkladatelé projektů by během celého procesu měli mít přístup ke stejným informacím, a pokud některý předkladatel požádá o upřesnění nebo o další informace k celému procesu, měla by je Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav sdělit také všem ostatním předkladatelům projektů, pro něž mohou být užitečné,

                     —

                     lhůtu pro ověření, která by měla poskytnout dostatek času k zajištění toho, aby všechny žádosti obsahovaly spolehlivé údaje s ohledem na srovnatelné infrastrukturní projekty (např. etapy vývoje a datum uvedení do provozu) a aby existovalo vzájemné porozumění ohledně údajů projektu mezi Evropskou sítí provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav nebo Evropskou sítí provozovatelů plynárenských přepravních soustav a každým předkladatelem projektu,

                     —

                     zveřejnění seznamu projektů, u nichž se uvažuje o zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě, na internetových stránkách příslušné Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav, by mělo být provedeno v přiměřené časové lhůtě, aby byla zajištěna transparentnost a včasná dostupnost základních informací o projektech,

                     —

                     veřejné konzultace o dostatečné délce trvání s cílem umožnit každému zájemci poskytnutí zpětné vazby ke každému návrhu desetiletého plánu rozvoje sítě.

               4.   DOKUMENTY EVROPSKÉ SÍTĚ PROVOZOVATELŮ PŘENOSOVÝCH/PŘEPRAVNÍCH SOUSTAV PRO PRAKTICKÉ PROVÁDĚNÍ

         S cílem zajistit provádění pokynů a dodržování výše uvedených zásad mají Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav vypracovat zvláštní dokumenty pro praktické provádění, jejichž cílem je poskytnout předkladatelům projektů pokyny týkající se procesních kroků a nezbytných informací, které je třeba předložit, aby bylo možné jejich projekt zařadit do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě.
         Tyto dokumenty by měla příslušná Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav vypracovat a přijmout po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami a při řádném zohlednění doporučení Komise a agentury.
         V následujících procesech desetiletého plánu rozvoje sítě může příslušná Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav po konzultaci s Komisí a agenturou nebo na žádost Komise přikročit k revizi a aktualizacím dokumentů pro praktické provádění.
         Jelikož by zařazení nevhodných projektových žádostí ovlivnilo vytváření modelů elektroenergetických a plynárenských soustav a mohlo by ohrozit včasné přijetí desetiletých plánů rozvoje sítě a cíl transparentnosti, pokud jde o rozvoj elektroenergetických a plynárenských soustav v Unii, kterou předpokládá 9. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 714/2009 a 18. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 715/2009, měly by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav ve svých dokumentech pro praktické provádění stanovit kritéria pro zařazení nebo vyloučení předložených projektů. Tyto administrativní a technické požadavky popsané v dokumentech pro praktické provádění příslušné Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav by měly splňovat všechny projekty, které mají být přijaty k zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě.
         Dokumenty pro praktické provádění by měly stručně vysvětlit procesy desetiletého plánu rozvoje sítě včetně lhůt platných pro každý z kroků desetiletého plánu, jejich souvislost s procesem výběru projektů společného zájmu a seznam administrativních a technických kritérií, které je třeba splnit, aby se projekt mohl stát součástí příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě. Tato kritéria je možné seskupit do různých kategorií a odpovídajícím způsobem použít v závislosti na typu předkladatele projektu, druhu infrastruktury, kterou by příslušný projekt uskutečňoval, a stav realizace projektu, a současně je třeba zajistit transparentnost procesu a rovné zacházení se všemi dotyčnými předkladateli projektů. Předkladatelé projektů, které již byly zařazeny do předchozích desetiletých plánů rozvoje sítě, musí předložit novou oficiální žádost o zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě, který se připravuje. Zařazení konkrétního projektu do předchozího desetiletého plánu rozvoje sítě však může umožnit zjednodušený proces žádosti pro stávající desetiletý plán rozvoje sítě, což má být popsáno v dokumentech pro praktické provádění vypracovaných Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav.
         Konečné rozhodnutí o zařazení projektu do seznamu projektů desetiletého plánu rozvoje sítě náleží příslušné Evropské síti provozovatelů přenosových/přepravních soustav a veškerá rozhodnutí o zamítnutí zařazení projektu do desetiletého plánu rozvoje sítě by měla být řádně odůvodněna.
         4.1.   Administrativní a technická kritéria týkající se předkladatelů projektů a projektů posuzovaných z hlediska zařazení do desetiletého plán u rozvoje sítě

         Administrativní a technická kritéria by měla být vypracována se zohledněním těchto aspektů:

                     —

                     Předkladatelé projektů, kteří plánují vypracovat infrastrukturní projekt a chtějí, aby byl zařazen do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě, by měli prokázat svou důvěryhodnost, pokud jde o finanční způsobilost a technickou odbornost pro provedení příslušného projektu vlastními silami nebo s využitím subdodavatelů. Bez ohledu na to, do jaké kategorie předkladatelé projektů energetické infrastruktury patří, by procesy zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě měly vycházet z administrativních kritérií, jež zajistí spravedlivé a nediskriminační zacházení se všemi předkladateli projektů, a současně zajistí, že bude prokázána životaschopnost posuzovaných projektů.

                     —

                     V závislosti na stavu realizace projektu by předkladatelé projektů měli prokázat životaschopnost projektu posuzovaného pro zařazení do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě a měli by předložit důkazy, jež Evropské síti provozovatelů přenosových/přepravních soustav umožní posoudit evropský význam projektu. Bez ohledu na kategorie, do kterých patří předkladatelé projektů energetické infrastruktury, by projekty posuzované pro zařazení do desetiletých plánů rozvoje sítě měly splňovat určitá minimální technická kritéria, která budou podrobněji rozvedena v příslušném dokumentu pro praktické provádění vypracovaném Evropskou síti provozovatelů přenosových/přepravních soustav. Tyto technické požadavky a případně odpovídající minimální prahové hodnoty by měly zajistit, aby projekty měly evropský význam z obchodního hlediska nebo z hlediska zabezpečení dodávek.

                     —

                     Pokud jde o prokazování životaschopnosti projektů posuzovaných pro zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě, mělo by se od překladatelů projektů vyžadovat, aby předložili důkazy o krocích, které již učinili s cílem iniciovat příslušný projekt a/nebo zahájit jeho provádění (např.: status projektu společného zájmu nebo zařazení do posledního dostupného národního rozvojového plánu nebo podepsané dohody mezi ministerstvy nebo regulačními orgány dotyčných zemí nebo provedení předběžných studií proveditelnosti/studií proveditelnosti atd.). Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav by měla zajistit, že při vyžadování, aby předkladatelé projektů prokázali svou finanční způsobilost a technickou odbornost pro provedení projektu nebo aby prokázali životaschopnost příslušného projektu, nebudou požadavky pro jednotlivé kategorie předkladatelů projektů nepřiměřené. Je-li opodstatněné uplatňování různých požadavků, měla by Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav zajistit, že ode všech předkladatelů projektů bude požadována obdobná nebo odpovídající úroveň podrobnosti a důkazů.

               4.2.   Zpracování dat

         4.2.1.   Využívání dat a přístup veřejnosti k nim

         Administrativní dokumenty poskytnuté předkladateli projektů ve fází předložení žádosti a týkající se jejich právního statusu, finanční způsobilosti a technické odbornosti (uvedené v oddíle 4.1.) by měla Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav používat výhradně k zajištění souladu s administrativními kritérii stanovenými v jejich dokumentech pro praktické provádění a měla by s nimi v souladu se svými vnitřními pravidly zacházet jako s důvěrnými údaji, pokud již nebyly zveřejněny.
         Technické údaje poskytnuté předkladateli projektů a hodnocený přínos projektů posuzovaných v souladu s metodikou pro analýzu nákladů a přínosů by měla Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav zveřejnit v rámci procesů desetiletého plánu rozvoje sítě.
         Údaje o nákladech předložené předkladateli projektů u projektů, které mají být zařazeny do desetiletých plánů rozvoje sítě, Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav zveřejní. Pokud příslušní předkladatelé projektů označí údaje za důvěrné, lze použít odchylku. Tyto odchylky budou v případě potřeby popsány v dokumentech pro praktické provádění vypracované Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav.
         V souvislosti s výběrem projektů společného zájmu by však regionální skupiny zřízené podle nařízení (EU) č. 347/2013 měly mít přístup ke všem údajům o nákladech předloženým předkladateli projektů v rámci procesů desetiletého plánu rozvoje sítě.
         Souhrnné nebo celkové výsledky posouzení může Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav zveřejnit nebo mohou být použity na veřejných akcích v souladu s dokumenty pro praktické používání a s jejich vnitřními pravidly.
         4.2.2.   Oprava vstupních dat

         V případě, že informace a technické údaje předložené pro určitý projekt jsou s ohledem na tyto pokyny a na dokumenty pro praktické provádění, jež vypracovala Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav, nesprávné, měla by být předkladateli projektu poskytnuta možnost, aby příslušné Evropské síti provozovatelů přenosových/přepravních soustav sdělil opravené informace v rámci doby vyhrazené pro kontrolu souladu, ve lhůtě stanovené Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav v dokumentu pro praktické provádění, avšak nejpozději do konce veřejné konzultace k desetiletému plánu rozvoje sítě.
         Tato doba by měla mít předem jasně stanovený časový rámec, který by měl zajistit dostatek času na řádné předložení opravených informací, jakož i na veškerou potřebnou výměnu informací nebo vyjasnění mezi příslušnou Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav a předkladatelem příslušného projektu.
         Pokud by se vyskytly jakékoli nesrovnalosti při opravě informací, měla by to Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav nebo Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav projednat s předkladateli projektů a učinit závěr o zařazení příslušného projektu na seznam projektů desetiletého plánu rozvoje sítě. Veškerá rozhodnutí Evropské sítě provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropské sítě provozovatelů plynárenských přepravních soustav o opravách informací o projektech by měly být odůvodněna, alespoň s uvedením důvodu pro přijetí nebo nepřijetí vyžádaných změn, a sdílena s dotyčnými předkladateli projektů, s Komisí a s agenturou. Pokud by nesrovnalosti mohly ovlivnit možnost zařazení projektu do desetiletého plánu rozvoje sítě, může Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav před přijetím rozhodnutí konzultovat tento případ s Komisí a s agenturou.
         Jelikož se projekty v době mezi podáním žádosti o zařazení do desetiletého plánu rozvoje sítě a zveřejněním desetiletého plánu rozvoje sítě průběžně vyvíjejí, měly by desetileté plány rozvoje sítě v zájmu jasnosti jasně uvést datum, ke kterému jsou údaje o projektu v desetiletém plánu rozvoje sítě platné.
         Zvládnutelné lhůty stanovené pro fázi opravy vstupních údajů nemají narušit časovou osu celého procesu desetiletého plánu rozvoje sítě a měly by být jasně stanoveny v dokumentech pro praktické provádění vypracovaných Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav.
         4.2.3.   Přístup předkladatelů k výsledkům posouzení a k údajům o desetiletém plánu rozvoje sítě

         Pokud je to vhodné a v souladu s metodikou pro analýzu nákladů a přínosů by Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav měla v dostatečném předstihu před konzultacemi o návrhu desetiletého plánu rozvoje sítě dodat předkladatelům výsledky posouzení jejich projektu. Je-li o to požádáno, měla by být předkladatelům projektů dána možnost účasti na dvoustranné schůzce se zástupci příslušné Evropské sítě provozovatelů přenosových/přepravních soustav, aby mohli předkladatelé lépe pochopit výsledky posouzení jejich projektů.
         Kromě výsledků zveřejněných ve zprávě o desetiletém plánu rozvoje sítě má každý předkladatel projektu právo na přístup k podrobnějším informacím o svém projektu, pokud je má Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav v rámci procesu posouzení k dispozici.
         Z důvodů rovného zacházení by příslušná Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav měla, je-li o to požádána předkladatelem projektu, co nejdříve je to technicky možné a v dostatečném předstihu před přijetím desetiletého plánu rozvoje sítě zpřístupnit vstupní a výstupní data za účelem podrobnějšího vysvětlení hodnocení (včetně předpokladů pro vytvoření modelů trhu a sítě).
         4.2.4.   Právo předkladatelů požádat o přezkum hodnocení projektu

         V případě nesouhlasu s příslušnou Evropskou sítí provozovatelů přenosových/přepravních soustav, pokud jde o posouzení provedené v souladu s metodikou pro analýzu nákladů a přínosů, by předkladatel projektu měl mít právo požádat o přezkum jejího hodnocení projektu. Takovou žádost by měl předkladatel řádně odůvodnit a doložit.
         V rámci této přezkumné fáze by Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav měla věc konzultovat s Komisí a s agenturou a, bude-li to považovat za nutné, může ji při posuzování odůvodnění, jež poskytl předkladatel projektu, konzultovat také na bázi ad hoc s příslušnými zúčastněnými stranami. Vyjádřené názory by příslušná Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav měla řádně zohlednit při přijetí svého konečného rozhodnutí.
         Následující prvky – u kterých se má za to, že byly se zúčastněnými stranami konzultovány, dohodnuty a uzavřeny již dříve během procesu – nemají být v této přezkumné fázi otevřeny k diskusi: předpoklady scénářů a údaje scénářů, metodiky pro analýzu nákladů a přínosů a údaje o projektech předložené v rámci procesu.

            (1)  Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39.

            (2)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.

            (3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

            (4)  Stanovené podle nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009: „Do plánu rozvoje sítě by měly být zahrnuty realizovatelné elektroenergetické přenosové soustavy a potřebná regionální propojení významná z obchodního hlediska nebo kvůli zabezpečení dodávek.“

            (5)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

            (6)  Článek 10 nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.

            (7)  21. bod odůvodnění a příloha III oddíl 2 bod 3 a 4 nařízení (EU) č. 347/2013.


title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/24

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Estonska na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2018
      (2018/C 320/06)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) rovněž zprávu mechanismu varování, ve které Estonsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Estonsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení, zejména do doporučení č. 1, plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Estonsku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (4), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Estonska v rámci strategie Evropa 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Estonsko se nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou.

                  (4)

                  Dne 26. dubna 2018 předložilo Estonsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Estonsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve vládním plánu se počítá s tím, že oproti roku 2017, kdy schodek veřejných financí dosáhl 0,3 % HDP, bude v roce 2018 zaznamenán přebytek 0,2 % HDP, v roce 2019 přebytek 0,5 % HDP a poté bude vývoj směřovat k vyrovnanému rozpočtu. Jeho střednědobým rozpočtovým cílem je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability z roku 2018 se přepočítaný (6) strukturální schodek očekává ve výši 0,8 % HDP v roce 2018, 0,4 % HDP v roce 2019 a mírný schodek by měl přetrvávat i poté. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl být v letech 2018 a 2019 nadále pod 9 % HDP a do roku 2022 by měl klesnout na 5,3 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož uvedené rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Negativní rizika pro předpoklady výnosů se v prvé řadě týkají některých opatření, jež nejsou dobře specifikována, což má dopad na všechny roky programového období.

                  (7)

                  Estonsku se doporučilo, aby se v roce 2018 drželo střednědobého rozpočtového cíle. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) ve výši 6,1 %, což odpovídá povolenému zhoršení strukturálního salda o 0,2 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje riziko, že v roce 2018 dojde k určitému odchýlení od tohoto požadavku. Vzhledem k předpokládané mezeře výstupu Estonska ve výši 2,7 % HDP a při předpokládaném růstu HDP nižším, než je míra potenciálního růstu, by nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí neměla v roce 2019 překročit 4,1 %, což odpovídá strukturální korekcí ve výši 0,6 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje při nezměněné politice riziko, že v roce 2019 (a dohromady za roky 2018 a 2019) dojde k určitému odchýlení od tohoto požadavku. Celkově se Rada domnívá, že Estonsko musí být připraveno přijmout další opatření, aby zajistilo dodržení pravidel v letech 2018 a 2019.

                  (8)

                  Hlavním úkolem pro Estonsko je i nadále zajištění přiměřenějšího systému sociálního zabezpečení podporovaného lepším poskytováním služeb. Výdaje Estonska na sociální ochranu (přibližně 16 % HDP) jsou nižší, než činí průměr Unie (přibližně 28 % HDP). Dopad sociálních transferů na snižování chudoby se zlepšuje, ale je stále slabý a menší než průměr Unie. Estonsko vykazuje stále vysokou míru ohrožení chudobou, jež se týká především zdravotně postižených osob, domácností bez zaměstnané osoby a starších lidí, zejména těch, kteří žijí sami. Příjmová nerovnost dosahující 5,6 % v roce 2016 je i přes nedávné zlepšení vyšší než průměr Unie (5,2 % v roce 2016). Přijímají se určitá opatření, jež mají poskytovat odpovídající rodinné dávky početnějším rodinám, což dále snižuje relativní dětskou chudobu. Došlo ke zvýšení minimálního příjmu, které doprovázejí pobídky k návratu do práce. Vyplácení příspěvku ve výši 115 EUR osobám s nízkými důchody, které žijí samy, bylo prvním krokem reagujícím na velmi vysokou míru ohrožení chudobou u této skupiny. Rozdíl v ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením u zdravotně postižených osob a osob bez zdravotního postižení (20,9 % v roce 2016) byl rovněž vyšší, než činí průměr Unie (10,1 %). Financování služeb dlouhodobé péče neodpovídá potřebám stárnoucího obyvatelstva. Dopad probíhající správní reformy na poskytování vysoce kvalitních služeb se teprve ukáže.

                  (9)

                  Rozdíl v odměňování žen a mužů (25,3 %), třebaže se snižuje, patří i nadále mezi nejvyšší v Evropské unii. Nedávné změny v systému rodičovské dovolené a dávek podporují rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem. Očekává se, že tyto změny povedou k dřívějšímu návratu žen do zaměstnání, a přispějí tak ke snížení rozdílů v odměňování žen a mužů v Estonsku. Změny budou provedeny v letech 2018 až 2020. Nyní je projednáván návrh druhé fáze reformy rodičovské dovolené. Nejen v tomto kontextu je nadále důležité, aby pokračovala spolupráce se sociálními partnery a aby byla vzhledem k nízké členské základně posílena jejich kapacita. Úpravy zákona o rovnosti žen a mužů, jež mají zvýšit mzdovou transparentnost, zatím nebyly přijaty, přičemž po svém přijetí se budou vztahovat pouze na subjekty veřejného sektoru. Vypracování nástroje pro analýzu mzdových rozdílů mezi ženami a muži se neočekává před rokem 2019.

                  (10)

                  Pomalý růst produktivity v Estonsku souvisí s nevýraznými výsledky této země v oblasti výzkumu, technologií a inovací. Výzkumnou činnost vykázalo v roce 2016 méně než 0,5 % estonských společností, intenzita podnikového výzkumu a vývoje tak činí pouze 0,7 % HDP, což je polovina průměru Unie (1,3 %). Kromě toho z několika ukazatelů měřících inovace – například malé a střední podniky, které vytvářejí nové produkty a postupy nebo zavádějí vnitropodnikové inovace – vyplývá v posledních letech výrazný pokles. Součástí hospodářství jsou sice činnosti, jež mají vysokou přidanou hodnotu a jsou založeny na znalostech, nicméně intenzita podnikového výzkumu a vývoje, propojení mezi vědou a podniky a inovační a technologická kapacita podniků jsou nadále nízké. Výdaje veřejného sektoru v oblasti výzkumu, technologií a inovací tradičně převyšují průměr Unie. Nedostatečné stanovení priorit v oblasti veřejného výzkumu však s sebou nese problémy. Estonsko zavedlo několik opatření, která měla zlepšit výsledky hospodářství v oblasti výzkumu a inovací, avšak je náročné maximalizovat jejich dopad.

                  (11)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a socioekonomickou politiku v Estonsku, ale také rozsah jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (12)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Estonsku v období 2018–2019:

                  1.

                  Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Zlepšit přiměřenost systému sociálního zabezpečení zejména pro starší osoby a osoby se zdravotním postižením. Přijmout opatření s cílem snížit rozdíl v odměňování žen a mužů, a to mimo jiné zvýšením transparentnosti mezd v soukromém sektoru.

                  2.

                  Podporovat výzkum a inovace, zejména poskytováním účinných pobídek k rozšíření inovační základny.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise (EU) 2018/334 ze dne 1. března 2018 o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu online

text:
               6.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 63/50

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/334
   ze dne 1. března 2018
   o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu online
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Internet a poskytovatelé služeb působící na internetu výrazně přispívají k inovacím, ekonomickému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Mnozí poskytovatelé těchto služeb hrají v digitální ekonomice zásadní úlohu, protože propojují podniky a občany, usnadňují veřejnou diskusi a šíření a přijímání věcných informací, názorů a myšlenek. Jejich služby jsou však v některých případech zneužívány třetími stranami k provádění nezákonné činnosti online, například k šíření informací souvisejících s terorismem, sexuálním zneužíváním dětí, nezákonnými nenávistnými projevy nebo porušováním právních předpisů na ochranu spotřebitele, což může narušit důvěru uživatelů v tyto poskytovatele služeb a poškodit jejich obchodní modely. V některých případech mohou dotčení poskytovatelé služeb dokonce získávat z nezákonné činnosti určité výhody, například v důsledku dostupnosti obsahu chráněného autorským právem bez svolení držitelů práv.

               (2)

               Přítomnost nezákonného obsahu online má negativní dopady pro uživatele, další dotčené občany a podniky a pro společnost jako takovou. Vzhledem k tomu, že poskytovatelé online služeb hrají ústřední úlohu a mají k dispozici technologické prostředky a schopnosti související s poskytovanými službami, nesou zvláštní společenskou odpovědnost za pomoc v boji proti nezákonnému obsahu šířenému prostřednictvím jejich služeb.

               (3)

               Vzhledem k tomu, že rychlé odstranění nebo znepřístupnění nezákonného obsahu má často zásadní význam pro omezení dalšího šíření a vzniku další škody, znamená to mimo jiné, že by dotyční poskytovatelé služeb měli být schopni rychle rozhodovat o možných opatření reagujících na nezákonný obsah online. Z této odpovědnosti také vyplývá, že by měli zavést účinné a vhodné záruky, jimiž se zajistí, že budou jednat s řádnou péčí a přiměřeně a předejdou neúmyslnému odstranění obsahu, který není nezákonný.

               (4)

               Mnozí poskytovatelé online služeb tuto odpovědnost uznávají a jednají podle ní. Na kolektivní úrovni byl učiněn významný pokrok prostřednictvím dobrovolných opatření nejrůznějšího druhu včetně internetového fóra EU o teroristickém obsahu online, kodexu chování proti nezákonným nenávistným projevům online a memoranda o porozumění o prodeji padělaného zboží. I přes tyto závazky a tento pokrok zůstává nezákonný obsah online v Unii závažným problémem.

               (5)

               S ohledem na řadu teroristických útoků v EU a šíření teroristické propagandy na internetu Evropská rada zasedající ve dnech 22. až 23. června 2017 prohlásila, že „očekává, že podniky … vyvinou nové technologie a nástroje ke zlepšení automatického odhalování a odstraňování obsahu, jenž podněcuje k teroristickým činům. …“ Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. června 2017 požádal online platformy, „aby zintenzivnily opatření pro boj proti nezákonnému a škodlivému obsahu“. Požadavek, aby podniky proaktivněji přistupovaly k ochraně svých uživatelů před teroristickým obsahem, byl zopakován ministry členských států v rámci internetového fóra EU. Pokud jde o práva duševního vlastnictví, Rada ve svých závěrech ze dne 4. prosince 2014 o prosazování těchto práv vyzvala Komisi, aby zvážila využití dostupných nástrojů k identifikaci osob porušujících práva duševního vlastnictví a aby posoudila úlohu prostředníků pomáhajících v boji proti porušování práv duševního vlastnictví.

               (6)

               Komise dne 28. září 2017 přijala sdělení s pokyny k povinnostem poskytovatelů online služeb v souvislosti s nezákonným obsahem online (1). Komise v uvedeném sdělení vysvětlila, že posoudí, zda je třeba přijmout dodatečná opatření mimo jiné sledováním pokroku dosaženého na základě dobrovolných ujednání. Toto doporučení navazuje na sdělení, odráží a /konkretizuje v něm uvedené cíle zároveň náležitě zohledňuje významný pokrok učiněný na základě dobrovolných opatření.

               (7)

               Toto doporučení uznává, že je třeba brát řádný ohled na zvláštní charakter boje s různými typy nezákonného obsahu online a že může být nutné přijmout zvláštní opatření, včetně speciálních legislativních opatření. Příkladem skutečnosti, že Komise uznává potřebu takových zvláštních legislativních opatření, je návrh na změnu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (2) s ohledem na měnící se situaci na trhu, který Komise přijala 25. května 2016. Dne 14. září 2016 dále přijala návrh směrnice o autorském právu na jednotném digitálním trhu (3), která některým poskytovatelům služeb ukládá povinnost přijmout ve spolupráci s držiteli práv opatření, která zajistí fungování dohod uzavřených s držiteli práv ohledně užití jejich děl nebo jiných předmětů ochrany nebo která zabrání tomu, aby byla prostřednictvím jejich služeb dostupná díla nebo jiné předměty ochrany, které držitelé práv ve spolupráci s poskytovateli služeb idenfitikovali. Toto doporučení ponechává taková legislativní opatření a návrhy beze změny.

               (8)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (4) stanoví, že za určitých podmínek jsou někteří poskytovatelé služeb online, včetně poskytovatelů „hostingových“ služeb ve smyslu článku 14, této odpovědnosti zproštěni. Aby měli poskytovatelé hostingových služeb na zproštění odpovědnosti nárok, musejí odstranit nebo znepřístupnit nezákonné informace, které uchovávají, jakmile se o nich dozvědí, a pokud jde o náhradu škody, nemohou si být vědomi skutečností nebo okolností, z nichž je nezákonnost činnosti nebo informace zjevná. Tuto znalost a povědomí mohou získat mimo jiné prostřednictvím oznámení, která jim byla zaslána. Směrnice 2000/31/ES jako taková představuje základ pro vývoj postupů pro odstraňování a znepřístupňování nezákonných informací. Směrnice také poskytuje členským státům možnost požadovat od dotčených poskytovatelů služeb, aby jednali s řádnou péčí, kterou od nich lze rozumně vyžadovat, pokud uchovávají nezákonný obsah.

               (9)

               Při přijímání opatření týkajících se nezákonného obsahu online by členské státy měly dodržovat zásadu země původu stanovenou ve směrnici 2000/31/ES. Proto nemohou z důvodů spadajících do koordinované oblasti vymezené v dané směrnici omezit svobodu poskytování služeb informační společnosti poskytovateli usazenými v jiném členském státě, ačkoli existuje možnost udělit za určitých podmínek stanovených v uvedené směrnici výjimku.

               (10)

               Právní rámec pro některé zvláštní druhy nezákonného obsahu, který je k dispozici a šířen online, vytvářejí také některé další právní akty Unie. Jedná se především o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU (5), která požaduje, aby členské státy přijaly opatření k odstranění internetových stránek, které obsahují nebo šíří dětskou pornografii, a umožňuje jim při zachování určitých záruk blokovat přístup k takovým internetovým stránkám. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 (6), která by měla být do vnitrostátních právních řádů provedena do 8. září 2018, obsahuje obdobná ustanovení ohledně obsahu online, jenž představuje veřejné podněcování ke spáchání teroristického trestného činu. Směrnice (EU) 2017/541 také zavádí minimální pravidla pro definici trestných činů v oblasti teroristických trestných činů, trestných činů souvisejících s teroristickou skupinou a trestných činů souvisejících s teroristickou činností. Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES (7) mohou příslušné soudní orgány vydávat soudní zákazy vůči prostředníkům, jejichž služby jsou využívány třetími stranami k porušování práva duševního vlastnictví.

               (11)

               Zejména s ohledem na tento rámec doplňující dobrovolná opatření přijatá některými poskytovateli služeb online některé členské státy zavedly od doby přijetí směrnice 2000/31/ES postup v případě oznámení nezákonného obsahu, tzv. mechanismy „opatření přijímaných na základě oznámení“. Další členské státy přijetí takových pravidel zvažují. Obecně je cílem těchto mechanismů usnadnit oznámení obsahu, který oznamující strana považuje za nezákonný, příslušnému poskytovateli hostingových služeb („oznámení“), aby se poskytovatel mohl rozhodnout, zda s takovým vyhodnocením souhlasí, nebo ne, a zda si v příslušném případě přeje daný obsah odstranit nebo ho znepřístupnit („opatření“). Rozdíly mezi vnitrostátními pravidly stále rostou. Na poskytovatele služeb se proto může vztahovat řada právních požadavků s odlišným obsahem a rozsahem.

               (12)

               V zájmu vnitřního trhu a efektivního boje s nezákonným obsahem online a pro zajištění vyváženého přístupu, který se snaží zajistit směrnice 2000/31/ES, je třeba stanovit hlavní zásady, jimiž by se v tomto ohledu měla řídit činnost členských států a příslušných poskytovatelů služeb.

               (13)

               Zásady by měly být stanoveny a uplatňovány zcela v souladu se základními právy chráněnými v právním řádu Unie, zejména právy zaručenými Listinou základních práv Evropské unie („listinou základních práv“). Boj proti nezákonnému obsahu online musí být spojen s odpovídajícími a spolehlivými zárukami jednotlivých dotčených základních práv všech dotčených stran. Tato práva mohou v příslušných případech zahrnovat svobodu vyjadřování, včetně svobody dostávat a poskytovat informace, právo na ochranu soukromí a osobních údajů i právo na účinnou soudní ochranu uživatelů příslušných služeb. Mohou zahrnovat také svobodu podnikání, včetně smluvní svobody, poskytovatelů hostingových služeb, i práva dětí a právo na ochranu majetku, včetně práv duševního vlastnictví, právo na ochranu lidské důstojnosti a nediskriminace některých dalších dotčených stran. Rozhodnutí poskytovatelů hostingových služeb o odstranění nebo znepřístupnění uloženého obsahu by měla přihlížet zejména k základním právům a oprávněným zájmům uživatelů i k ústřední úloze kterou poskytovatelé těchto služeb hrají při usnadňování veřejné diskuse a šíření a přijímání faktů, názorů a myšlenek v souladu s právem.

               (14)

               Na základě horizontálního přístupu ke zproštění odpovědnosti podle článku 14 směrnice 2000/31/ES by se toto doporučení mělo použít na veškerý typ obsahu, který není v souladu s právními předpisy Unie nebo právními předpisy členských států, bez ohledu na přesný předmět nebo povahu takových předpisů. Stačí přihlížet k právním předpisům členských států, jichž se týká dané poskytování služeb, zejména těch členských států, na jejichž území je poskytovatel hostingových služeb usazen nebo v nichž poskytuje své služby. Při provádění tohoto doporučení by se dále mělo řádně přihlížet k závažnosti nezákonného obsahu a k typu potenciální škody jím způsobené, což může úzce souviset s rychlostí přijatých opatření, i k tomu, co lze přiměřeně očekávat od poskytovatelů hostingových služeb, a to v příslušných případech i s ohledem na stav technologií a možností jejich využití. Mělo by se také řádně přihlédnout k příslušným rozdílům, které mohou existovat mezi různými typy nezákonného obsahu a mezi opatřeními pro jejich potírání.

               (15)

               Poskytovatelé hostingových služeb hrají při boji proti nezákonnému obsahu online zvláště důležitou úlohu, protože na žádost uživatelů uchovávají informace, které jim tito uživatelé poskytují, a dávají k nim přístup dalším uživatelům, často ve velkém rozsahu. Toto doporučení se proto primárně týká činnosti a odpovědnosti takových poskytovatelů. V případě potřeby však lze doporučení obdobně použít i ve vztahu k dalším dotčeným poskytovatelům online služeb. Vzhledem k tomu, že účelem tohoto doporučení je řešit rizika související s nezákonným obsahem online, který má dopad na spotřebitele v Unii, vztahuje se doporučení na všechny poskytovatele hostingových služeb bez ohledu na to, zda jsou usazeni v Unii nebo ve třetí zemi, pokud svou činnost zaměřují na spotřebitele s bydlištěm v Unii.

               (16)

               Důležitým prostředkem pro boj proti nezákonnému obsahu jsou mechanismy pro oznamování obsahu, který je považován za nezákonný, poskytovatelům hostingových služeb. Tyto mechanismy by měly usnadnit oznamování všem fyzickým osobám nebo subjektům, kteří si tak přejí učinit. Měly by proto být snadno přístupné a použitelné pro všechny uživatele. Poskytovatelům hostingových služeb by však měla být ponechána flexibilita, například pokud jde o formát oznámení nebo použitou technologii, aby se umožnila existence efektivních řešení a předešlo se nepřiměřenému zatížení poskytovatelů.

               (17)

               V souladu s judikaturou Soudního dvora týkající se článku 14 směrnice 2000/31/ES by oznámení měla být dostatečně přesná a řádně odůvodněná, aby přijímajícímu poskytovateli hostingových služeb umožnila rozhodnout o oznámení informovaně a s náležitou péčí. Splnění tohoto standardu by proto mělo být zajištěno v co nejvyšší možné míře. Skutečnost, zda konkrétní oznámení vedlo ke vzniku znalosti nebo povědomí ve smyslu článku 14 uvedené směrnice, však musí být posouzena s ohledem na specifické prvky konkrétního případu, neboť takovou znalost či povědomí lze získat i jinými způsoby než jen prostřednictvím oznámení.

               (18)

               K tomu, aby poskytovatel hostingových služeb rozhodl o oznámení informovaně a s náležitou péčí, většinou nepotřebuje kontaktní údaje oznamovatele. Vyžadování takových údajů jako nezbytný předpoklad pro podání oznámení by představovalo překážku oznamování. Bez kontaktních údajů však poskytovatel hostingových služeb nemůže poskytnout zpětnou vazbu. Mělo by proto být možné, nikoli však povinné, aby oznamovatel své kontaktní údaje uvedl.

               (19)

               V zájmu větší transparentnosti a přesnosti mechanismů přijímání opatření na základě oznámení a s cílem umožnit nápravu tam, kde je to možné, by poskytovatelé hostingových služeb měli v případě, že mají k dispozici kontaktní údaje oznamovatelů a/nebo poskytovatelů obsahu tyto osoby včasně a adekvátně informovat o opatřeních přijatých v rámci uvedených mechanismů, zejména o rozhodnutí ohledně požadovaného odstranění nebo znepřístupnění daného obsahu. Poskytnuté informace by měly být přiměřené, to znamená, že by měly odpovídat informacím, které dotčené osoby uvedly ve svých oznámeních nebo reakcích na oznámení, zároveň by však měla být umožněna vhodná a diferencovaná řešení a poskytovatelům by neměla vzniknout nepřiměřená zátěž.

               (20)

               Pro zajištění transparentnosti a spravedlnosti a proto, aby se zamezilo neúmyslnému odstranění obsahu, který není nezákonný, by měli být poskytovatelé obsahu ze zásady informováni o rozhodnutí odstranit nebo znepřístupnit obsah uchovávaný na jejich žádost a měli by dostat možnost rozhodnutí zpochybnit, reagovat na něj a usilovat o jeho zvrácení bez ohledu na to, zda bylo rozhodnutí přijato na základě oznámení, úředního oznámení nebo proaktivních opatření prováděných poskytovatelem hostingových služeb.

               (21)

               S ohledem na povahu posuzovaného obsahu, na účel možnosti reagovat na oznámení a na dodatečné břemeno, které tento postup představuje pro poskytovatele hostingových služeb, však neexistují důvody, proč doporučit poskytování informací o rozhodnutí a možnosti napadnout rozhodnutí v případě, kdy je jasné, že daný obsah je nezákonný a vztahuje se k závažným trestným činům zahrnujícím ohrožení života či bezpečnosti, jako jsou trestné činy uvedené ve směrnicích (EU) 2017/541 a 2011/93/EU. Kromě toho může být v některých případech z důvodů veřejné politiky a bezpečnosti, zejména důvodů souvisejících s předcházením, vyšetřováním, odhalováním a stíháním trestné činnosti, vhodné, aby poskytovateli obsahu nebyly tyto informace přímo poskytnuty. Poskytovatelé hostingových služeb by proto, pokud je o to požádá příslušný orgán z důvodů veřejného zájmu a bezpečnosti, výše uvedené kroky neměli činit, a to po tak dlouhou dobu, po jakou to bude daný orgán z výše uvedených důvodů požadovat. Pokud tato skutečnost vede k omezení práva na informace v souvislosti se zpracováním osobních údajů, měly by být dodrženy podmínky uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (8).

               (22)

               Mechanismus přijímání opatření na základě oznámení by neměl v žádném případě ovlivňovat práva dotčených stran zahájit soudní řízení v souladu s platnými právními předpisy ohledně veškerého obsahu, který je považován za nezákonný, nebo ohledně veškerých opatření přijatých v tomto ohledu poskytovateli hostingových služeb. Důležitou alternativou soudního řízení mohou být v tomto případě mechanismy mimosoudního řešení sporů vzniklých v této souvislosti, zejména pokud umožňují efektivní, levnější a rychlé řešení daných sporů. Mimosoudní řešení sporů by se proto mělo podporovat, pokud takové mechanismy splňují určité normy, především pokud jde o spravedlnost řízení, je-li zachováno právo stran postoupit věc soudu a je-li zabráněno zneužívání těchto mechanismů.

               (23)

               Pro lepší vyhodnocení efektivity mechanismů opatření přijímaných na základě oznámení a dalších činností poskytovatelů hostingových služeb ve věci obsahu považovaného za nezákonný a pro zajištění odpovědnosti by měla existovat transparentnost vůči veřejnosti. Poskytovatelé hostingových služeb by proto měli o těchto mechanismech a dalších činnostech pravidelně zveřejňovat zprávy, které by měly být dostatečně úplné a podrobné, aby poskytly přiměřený přehled. Měli by také ve svých smluvních podmínkách jasně popsat, za jakých okolností přistupují k odstraňování nebo znepřístupňování obsahu, který uchovávají, včetně nezákonného obsahu.

               (24)

               Vedle mechanismů přijímání opatření na základě oznámení mohou být významný prvkem v boji proti nezákonnému obsahu online, aniž by byl dotčen čl. 15 odst. 1 směrnice 2000/31/ES, také přiměřená a konkrétní proaktivní opatření dobrovolně přijatá poskytovateli hostingových služeb, v některých případech i za použití automatizovaných prostředků. Při přijímání proaktivních opatření by se měla zohlednit situace poskytovatelů hostingových služeb, kteří z důvodu své velikosti nebo rozsahu své činnosti mají pouze omezené zdroje a odbornost, a potřeba efektivních a vhodných záruk doprovázejících taková opatření.

               (25)

               Přijetí proaktivních opatření může být vhodné zejména tehdy, pokud již byl prokázán nezákonný charakter obsahu nebo pokud je typ obsahu takový, že není potřeba posuzovat jeho kontext. Může záležet také na povaze, obsahu a účelu navrhovaných opatření, typu dotčeného obsahu, na tom, zda na daný obsah již upozornily donucovací orgány nebo Europol a na tom, zda již byla vůči obsahu proto, že je považován za nezákonný, přijata nějaká opatření. Zejména v případě materiálů souvisejících se sexuálním zneužíváním dětí by poskytovatelé hostingových služeb měli přijmout proaktivní opatření k odhalování a předcházení jejich šíření v souladu se závazky přijatým v rámci globální aliance proti pohlavnímu zneužívání dětí na internetu.

               (26)

               Komise v této souvislosti ve svém sdělení ze dne 28. září 2017 o boji proti nezákonnému obsahu online vyjádřila svůj názor, že přijetí takových dobrovolných opatření nevede automaticky k tomu, že by poskytovatel hostingových služeb ztratil nárok na zproštění odpovědnosti na základě článku 14 směrnice 2000/31/ES.

               (27)

               Je nezbytné, aby veškerá opatření pro boj proti nezákonnému obsahu online podléhala efektivním a vhodným zárukám, které by zajistily, aby poskytovatelé hostingových služeb při stanovování a provádění svého přístupu k veškerému obsahu, který uchovávají, včetně nezákonného obsahu, jednali přiměřeně a s náležitou péčí, aby se především zajistilo, že uživatelé budou moci v souladu s platným právem volně dostávat a poskytovat informace online. Kromě záruk stanovených v platných právních předpisech, například pokud jde o ochranu osobních údajů, by měly být ve vztahu k automatizovaným prostředkům zavedeny a v případě potřeby použity další záruky, zejména lidský dohled a kontrola, aby se předešlo nezamýšleným a chybným rozhodnutím.

               (28)

               Při boji proti nezákonnému obsahu online by měla být zajištěna hladká, efektivní a vhodná spolupráce mezi příslušnými orgány a poskytovateli hostingových služeb. V rámci spolupráce by se mělo v příslušných případech využívat pomoci Europolu, například v boji proti terorismu, sexuálnímu zneužívání a vykořisťování dětí, dětské pornografii a navazování kontaktu s dětmi k sexuálním účelům. K usnadnění takové spolupráce by poskytovatelé hostingových služeb měli určit kontaktní místa a zavést postupy pro prioritní zpracování oznámení, která jim zašlou příslušné orgány, a pro zpracování těchto oznámení s přiměřenou mírou důvěry v jejich přesnost s ohledem na zvláštní odbornost a odpovědnost těchto orgánů. Pro účely efektivního boje s některými zvláště závažnými trestnými činy, například s činy uvedenými ve směrnici (EU) 2017/541 a ve směrnici 2011/93/EU, jichž by si mohli poskytovatelé hostingových služeb povšimnout při výkonu své činnosti, by členské státy měly být vybízeny k využití možností stanovených v čl. 15 odst. 2 směrnice 2000/31/ES zavést právní oznamovací povinnosti, které by byly v souladu s použitelným právem, zejména nařízením (EU) 2016/679.

               (29)

               Vedle příslušných orgánů mohou mít zvláštní znalosti a mohou si přát dobrovolně převzít určité úkoly související s bojem proti nezákonnému obsahu online i některé osoby nebo subjekty, včetně nevládních organizací a oborových sdružení. S ohledem na jimi poskytovanou přidanou hodnotu a někdy vysoký počet oznámení, která podávají, by se měla podporovat spolupráce mezi těmito důvěryhodnými oznamovateli a poskytovateli hostingových služeb například tím, že by jimi podaná oznámení byla také řešena prioritně a s přiměřenou mírou důvěry v jejich přesnost. Kvůli jejich zvláštnímu statusu by však měla být taková spolupráce umožněna pouze těm jednotlivcům a subjektům, kteří dodržují hodnoty Unie stanovené v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a splňují určité podmínky, které by měly být navíc jasné, objektivní a veřejně přístupné.

               (30)

               Boj proti nezákonnému obsahu online vyžaduje komplexní přístup, protože takový obsah je často snadno přesunován od jednoho poskytovatele hostingových služeb k jinému ve snaze využít nejslabší články řetězce. Spolupráce, spočívající zejména v dobrovolném sdílení zkušeností, technických řešení a osvědčených postupů, je proto naprosto nezbytná. Spolupráce má zvláštní význam pro poskytovatele hostingových služeb, kteří kvůli své velikosti nebo rozsahu své činnosti disponují pouze omezenými zdroji a odbornými znalostmi.

               (31)

               Součástí terorismu je protiprávní a všeobecné použití násilí a zastrašování občanů. Teroristé využívají internet k šíření teroristické propagandy stále více a často využívají pokročilé metody rychlého a rozsáhlého šíření. Přestože již bylo v tomto ohledu dosaženo určitých úspěchů, a to zejména v rámci internetového fóra EU, je nadále naprosto nutné reagovat na teroristický obsah online rychleji a efektivněji a také je nutné, aby poskytovatelé hostingových služeb zapojení do internetového fóra EU plně dostáli svým závazkům týkajícím se efektivního a uceleného podávání zpráv.

               (32)

               Boj proti teroristickému obsahu online má určitá specifika, a proto by doporučení pro boj proti nezákonnému obsahu obecně měla být doplněna určitými doporučeními, která by se zabývala bojem proti teroristickému obsahu online konkrétně, přičemž by vycházela z výsledků internetového fóra EU a konsolidovala by je.

               (33)

               S ohledem na zvlášť závažná rizika související s teroristickým obsahem a na ústřední úlohu poskytovatelů hostingových služeb při šíření takového obsahu by poskytovatelé hostingových služeb měli přijmout veškerá přiměřená opatření, která by nedovolila uchovávání teroristického obsahu, a pokud možno mu předcházela, přičemž je třeba zohlednit možnost poskytovatelů stanovit a vynucovat smluvní podmínky, potřebu efektivních a vhodných záruk a dodržování článku 14 směrnice 2000/31/ES.

               (34)

               Opatření by měla spočívat především ve spolupráci s příslušnými orgány a Europolem ohledně úředních upozornění, která představují zvláštní způsob oznamování poskytovatelům hostingových služeb přizpůsobený specifickým rysům boje proti teroristickému obsahu. Kompetentní orgány a Europol by měly mít při podání úředního upozornění možnost požádat o odstranění nebo znepřístupnění obsahu, který považují za teroristický, buď s odkazem na příslušné platné právní předpisy, nebo s odkazem na smluvní podmínky daného poskytovatele hostingových služeb. Mechanismy pro podávání úředních oznámení by měly existovat vedle mechanismů, které jsou zavedeny pro podávání běžných oznámení, včetně oznámení od důvěryhodných oznamovatelů, a které lze rovněž využít pro oznamování obsahu pokládaného za teroristický.

               (35)

               Vzhledem k tomu, že teroristický obsah bývá nejškodlivější v první hodině po zveřejnění online a s ohledem na zvláštní odbornost a odpovědnost příslušných orgánů a Europolu, by se na úřední upozornění mělo v příslušných případech reagovat zpravidla do jedné hodiny.

               (36)

               Mezi opatření pro boj proti teroristickému obsahu by měla patřit také přiměřená a specifická proaktivní opatření využívající rovněž automatizované prostředky k odhalování, identifikaci a okamžitému odstranění nebo znepřístupnění teroristického obsahu a k zabránění jeho opětovného zveřejnění, aniž by byl dotčen čl. 15 odst. 1 směrnice 2000/31/ES. V této souvislosti by se mělo přihlížet také k potřebě přiměřených a efektivních záruk, která by tato opatření doprovázela, zejména záruk doporučených v kapitole II tohoto doporučení.

               (37)

               Spolupráce mezi poskytovateli hostingových služeb navzájem a mezi poskytovateli a příslušnými orgány je při řešení problematiky teroristického obsahu online nanejvýš důležitá. K dosažení cíle předcházet šíření teroristického obsahu prostřednictvím různých hostingových služeb mohou přispět především technologické nástroje, které umožňují automatizované zjišťování obsahu, například databáze hashů. Spolupráce a rozvoj, provoz a sdílení takových technologických nástrojů by se měly podporovat a v příslušných případech by se přitom měla využívat odbornost Europolu. Tato snaha o spolupráci je zvlášť významná jako pomoc poskytovatelům hostingových služeb, kteří z důvodu své velikosti nebo rozsahu své činnosti nemají dostatečné zdroje a odborné znalosti k efektivní a okamžité reakci na úřední upozornění a k přijímání doporučených proaktivních opatření.

               (38)

               Do spolupráce by se mělo zapojit co nejvíce příslušných poskytovatelů hostingových služeb a všichni zapojení poskytovatelé by měli pomáhat optimálnímu a maximálnímu využívání výše uvedených nástrojů. Mělo by se také podporovat uzavírání pracovních ujednání mezi všemi zúčastněnými stranami, v případě potřeby včetně Europolu, protože taková ujednání mohou pomoci zajistit soudržný a efektivní přístup a umožnit výměnu příslušných zkušeností a odborných znalostí.

               (39)

               S cílem zajistit dodržování základního práva na ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů i pro zajištění volného pohybu těchto údajů by zpracování osobních údajů v rámci jakýchkoli opatření přijatých v zájmu provedení tohoto doporučení mělo být plně v souladu s pravidly na ochranu údajů, zejména s nařízením (EU) 2016/679 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (9), a mělo by být monitorováno příslušnými orgány dohledu.

               (40)

               Toto doporučení dodržuje základní práva a zásady stanovené zejména Listinou základních práv. Cílem doporučení je především zajistit úplné dodržování článků 1, 7, 8, 10, 11, 16, 17, 21, 24 a 47 listiny.

               (41)

               Komise hodlá pečlivě sledovat veškerá opatření přijatá v reakci na toto doporučení. Členské státy a poskytovatelé hostingových služeb by proto měli být připraveni předložit Komisi na její žádost všechny významné informace, jejichž poskytnutí pro účely monitorování lze oprávněně očekávat. Na základě takto získaných a všech dalších dostupných informací, včetně zpráv na základě různých dobrovolných ujednání, Komise vyhodnotí provádění tohoto doporučení a rozhodne, zda je třeba učinit další kroky, včetně návrhu závazných právních aktů Unie. S ohledem na zvláštní charakter a naléhavost boje proti teroristickému obsahu online by mělo být monitorování a hodnocení provedeno na základě podrobných informací a zvláště rychle, do tří měsíců ode dne zveřejnění tohoto doporučení, zatímco u ostatního nezákonného obsahu je vhodné tak učinit do šesti měsíců po zveřejnění,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      KAPITOLA I

      Účel a terminologie

               1.

               Členské státy a poskytovatelé hostingových služeb se vyzývají, aby v souvislosti s obsahem, který jim poskytují poskytovatelé obsahu a který na žádost poskytovatelů obsahu uchovávají, přijali účinná, vhodná a přiměřená opatření pro boj proti nezákonnému obsahu online, která budou v souladu se zásadami stanovenými v tomto doporučení a s Listinou základních práv, zejména právem na svobodu projevu a informací a dalšími platnými ustanoveními práva Unie, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů, hospodářskou soutěž a elektronický obchod.

               2.

               Doporučení navazuje na výsledky dosažené v rámci dobrovolných ujednání mezi poskytovateli hostingových služeb a dalšími dotčenými poskytovateli služeb ohledně různých typů nezákonného obsahu a konsoliduje je. V oblasti terorismu navazuje na výsledky internetového fóra EU a konsoliduje je.

               3.

               Tímto doporučením nejsou dotčena práva a povinnosti členských států přijímat ve věci nezákonného obsahu online opatření v souladu s právem Unie, včetně možnosti soudů nebo správních orgánů členských států požadovat v souladu s jejich právními systémy od poskytovatelů hostingových služeb odstranění nebo znepřístupnění nezákonného obsahu. Tímto doporučením také není dotčeno postavení poskytovatelů hostingových služeb podle směrnice 2000/31/ES a jejich možnost stanovit a prosazovat své smluvní podmínky v souladu s právem Unie a právem členských států.

               4.

               Pro účely tohoto doporučení se dále používají následující výrazy:

                           a)

                           „poskytovatelem hostingových služeb“ se rozumí poskytovatel služeb informační společnosti spočívajících v uchovávání informací poskytnutých příjemcem služby na žádost tohoto příjemce ve smyslu článku 14 směrnice 2000/31/ES bez ohledu na místo usazení poskytovatele služby, který zaměřuje svou činnost na spotřebitele s bydlištěm v Unii;

                           b)

                           „nezákonným obsahem“ se rozumí jakékoli informace, které nejsou v souladu s právními předpisy Unie nebo právními předpisy dotčeného členského státu;

                           c)

                           „uživatelem“ se rozumí kterákoli fyzická nebo právnická osoba, která je příjemcem služeb poskytovaných poskytovatelem hostingových služeb;

                           d)

                           „poskytovatelem obsahu“ se rozumí uživatel, který předložil informace, které jsou nebo byly na jeho žádost uchovávány poskytovatelem hostingových služeb;

                           e)

                           „oznámením“ se rozumí jakékoli sdělení určené poskytovateli hostingových služeb, které předložil oznamovatel v souvislosti s obsahem, který poskytovatel hostingových služeb uložil a který oznamovatel považuje za nezákonný obsah, a proto požaduje od poskytovatele hostingových služeb jeho dobrovolné odstranění nebo znepřístupnění;

                           f)

                           „oznamovatelem“ se rozumí jednotlivec nebo subjekt, který podal oznámení poskytovateli hostingových služeb,

                           g)

                           „důvěryhodným oznamovatelem“ se rozumí jednotlivec nebo subjekt, který má podle názoru poskytovatele hostingových služeb zvláštní odborné znalosti a odpovědnost pro účely boje proti nezákonnému obsahu online;

                           h)

                           „teroristickým obsahem“ se rozumí jakékoli informace, jejichž šíření se rovná trestným činům uvedeným ve směrnici (EU) 2017/541 nebo trestným činům stanoveným v právních předpisech dotčeného členského státu, včetně šíření relevantních informací, které byly vyprodukovány teroristickými skupinami nebo subjekty zahrnutými na příslušné seznamy vypracované Unií nebo Organizací spojených národů, nebo které lze takovým skupinám či subjektům připsat;

                           i)

                           „donucovacími orgány“ příslušné orgány určené členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy k výkonu úkolů v oblasti prosazování práva pro účely prevence, vyšetřování, odhalování nebo stíhání trestných činů v souvislosti s nezákonným obsahem na internetu;

                           j)

                           „příslušnými orgány“ se rozumějí příslušné orgány určené členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy k provedení úkolů, které zahrnují boj proti nezákonnému obsahu online, včetně donucovacích orgánů a správních orgánů pověřených prosazováním práva, bez ohledu na povahu či konkrétní předmět uvedených právních předpisů platných v určitých konkrétních oblastech;

                           k)

                           „úředním oznámením“ se rozumí jakékoli sdělení určené poskytovateli hostingových služeb, které předložil příslušný orgán nebo Europol v souvislosti s obsahem, který poskytovatel hostingových služeb uchovává a který daný orgán nebo Europol považuje za teroristický obsah, a proto požaduje od poskytovatele hostingových služeb jeho dobrovolné odstranění nebo znepřístupnění.

      KAPITOLA II

      Obecná doporučení ke všem druhům nezákonného obsahu

      Předkládání a zpracování oznámení

               5.

               Je třeba stanovit mechanismy pro předkládání oznámení. Tyto mechanismy by měly být snadno dostupné a uživatelsky vstřícné a umožňovat podávání oznámení elektronickými prostředky.

               6.

               Mechanismy by měly umožňovat a podporovat podávání oznámení, která jsou dostatečně přesná a odůvodněná, tak aby dotčený poskytovatel hostingových služeb mohl informovaně a s náležitou péčí rozhodnout o obsahu, k němuž se oznámení vztahuje, zejména pokud jde o to, zda je obsah nutné považovat za nezákonný a je třeba ho odstranit nebo znepřístupnit. Mechanismy by měly mít takovou podobu, která by usnadňovala poskytování oznámení s vysvětlením důvodů, které vedou oznamovatele k názoru, že se jedná o nezákonný obsah, a s jasným popisem umístění takového obsahu.

               7.

               Oznamovatelé by měli mít možnost, nikoli povinnost, uvést v oznámení své kontaktní údaje. Pokud tak učiní, měla by být zajištěna jejich anonymita vůči poskytovateli obsahu.

               8.

               Jestliže poskytovatel hostingových služeb zná kontaktní údaje oznamovatele, měl by oznamovateli zaslat potvrzení o přijetí oznámení a bez zbytečného prodlení ho přiměřeným způsobem informovat o svém rozhodnutí ohledně obsahu, k němuž se oznámení vztahuje.

      Informování poskytovatelů obsahu a jejich reakce

               9.

               V případě, že se poskytovatel hostingových služeb rozhodne odstranit nebo znepřístupnit jakýkoli obsah, který uchovává, protože ho považuje za nezákonný, měl by bez ohledu na prostředky využité k odhalení, identifikaci nebo odstranění či znepřístupnění obsahu bez zbytečného odkladu přiměřeným způsobem informovat poskytovatele obsahu, zná-li jeho kontaktní údaje, o svém rozhodnutí, důvodech, které k němu vedly, i o možnosti rozhodnutí zpochybnit v souladu s bodem 11.

               10.

               Bod 9 by se však neměl použít, je-li zřejmé, že daný obsah je nezákonný a vztahuje se k závažným trestným činům zahrnujícím ohrožení života nebo bezpečnosti osob. Poskytovatelé hostingových služeb by navíc neměli informace uvedené v daném bodě poskytovat v případě, že je o to požádá příslušný orgán z důvodů veřejné politiky a bezpečnosti, zejména z důvodu prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů, a po tak dlouhou dobu, po jakou je o to daný orgán požádá.

               11.

               Poskytovatelé obsahu by měli dostat možnost zpochybnit v přiměřené lhůtě rozhodnutí poskytovatele hostingových služeb uvedené v bodě 9 podáním reakce na oznámení danému poskytovateli hostingových služeb. Mechanismy pro podávání reakcí na oznámení by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat podávání elektronickými prostředky.

               12.

               Mělo by být zajištěno, aby poskytovatelé hostingových služeb řádně přihlíželi ke všem reakcím na oznámení, které obdrží. Pokud reakce na oznámení obsahuje důvody pro to, aby poskytovatel hostingových služeb dospěl k názoru, že obsah, k němuž se tato reakce vztahuje, nemá být považován za nezákonný obsah, měl by bez zbytečného prodlení změnit své rozhodnutí o odstranění nebo znepřístupnění daného obsahu, aniž by byla dotčena jeho možnost stanovit a prosazovat smluvní podmínky podle právních předpisů Unie a právních předpisů členských států.

               13.

               Poskytovatel obsahu, který podal reakci na oznámení, i dotčený oznamovatel by, jsou-li poskytovateli hostingových služeb známy jejich kontaktní údaje, měli být bez zbytečného prodlení vyrozuměni o rozhodnutí, které poskytovatel hostingových služeb přijal ve věci daného obsahu.

      Mimosoudní řešení sporů

               14.

               Členské státy se vyzývají, aby v případech, kde je to vhodné, usnadnily mimosoudní řešení sporů týkajících se odstranění nebo znemožnění přístupu k nezákonnému obsahu. Všechny mechanismy pro mimosoudní řešení sporů by měly být snadno přístupné, efektivní, transparentní a nestranné a měly by zajistit, že řešení jsou spravedlivá a v souladu s platnými právními předpisy. Pokusy o urovnání sporů mimosoudní cestou by neměly mít vliv na přístup dotčených stran k soudnímu řízení.

               15.

               Poskytovatelé hostingových služeb se vyzývají, aby umožnili využití mechanismů mimosoudního řešení sporů, jsou-li takové mechanismy v daném členském státě k dispozici.

      Transparentnost

               16.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli být vybízeni ke zveřejnění jasného, srozumitelného a dostatečně podrobného vysvětlení svého přístupu k odstraňování nebo znepřístupňování obsahu, který uchovávají, včetně obsahu považovaného za nezákonný.

               17.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli být vybízeni, aby pravidelně, nejlépe alespoň jednou ročně, podávali zprávy o své činnosti související s odstraňováním a znepřístupňováním obsahu považovaného za nezákonný. Zprávy by měly obsahovat zejména informace o objemu a typu odstraněného obsahu, o počtu obdržených oznámení a reakcí na oznámení a o době potřebné k přijetí opatření.

      Proaktivní opatření

               18.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli být vybízeni, aby v příslušných případech přijali ve věci nezákonného obsahu přiměřená a konkrétní proaktivní opatření. Tato opatření by mohla zahrnovat použití automatizovaných prostředků pro odhalování nezákonného obsahu pouze, pokud je to vhodné a přiměřené, a měla by podléhat efektivním a přiměřeným zárukám, zejména zárukám uvedeným v bodech 19 a 20.

      Záruky

               19.

               S cílem předejít odstranění obsahu, který není nezákonný, aniž by byla dotčena možnost poskytovatelů hostingových služeb stanovit a prosazovat své smluvní podmínky v souladu s právními předpisy Unie a právními předpisy členských států, by měly existovat efektivní a přiměřené záruky zajišťující, že poskytovatelé hostingových služeb jednají ohledně uchovávaného obsahu s řádnou péčí a přiměřeně, a to zejména při zpracování oznámení a reakcí na ně a při rozhodování o možném odstranění nebo znepřístupnění obsahu považovaného za nezákonný.

               20.

               Jestliže poskytovatelé hostingových služeb zpracovávají obsah, který uchovávají, automatizovanými prostředky, měly by být zavedeny efektivní a vhodné záruky, které by zajistily, že rozhodnutí o daném obsahu, zejména rozhodnutí o odstranění nebo znepřístupnění obsahu považovaného za nezákonný, jsou přesná a odůvodněná. Záruky by měly sestávat zejména z lidského dohledu a kontroly v případě potřeby a v každém případě tehdy, pokud je pro rozhodnutí o nezákonnosti obsahu nutné podrobné posouzení příslušného kontextu.

      Ochrana před zneužíváním

               21.

               Měla by být přijata účinná a přiměřená opatření, která by předcházela podávání nebo řešení oznámení či reakcí na oznámení, která nejsou podána v dobré víře, a dalším formám zneužívání opatření doporučených k boji proti nezákonnému obsahu online uvedených v tomto doporučení.

      Spolupráce mezi poskytovateli hostingových služeb a členskými státy

               22.

               Členské státy a poskytovatelé hostingových služeb by měli určit kontaktní místa pro záležitosti týkající se nezákonného obsahu online.

               23.

               Měly by být zavedeny rychlé postupy pro zpracování oznámení podaných příslušnými orgány.

               24.

               Členské státy se vyzývají, aby zavedly právní povinnost poskytovatelů hostingových služeb neprodleně informovat donucovací orgány pro účely prevence, vyšetřování, odhalování nebo stíhání trestných činů o veškerých důkazech o případné závažné trestné činnosti zahrnující ohrožení života či bezpečnost osob, které získaly při provádění své činnosti, s cílem odstranit nebo znepřístupnit nezákonný obsah v souladu s platnými právními požadavky, zejména požadavky na ochranu osobních údajů, včetně nařízení (EU) 2016/679.

      Spolupráce mezi poskytovateli hostingových služeb a důvěryhodnými oznamovateli

               25.

               Měla by být podpořena spolupráce mezi poskytovateli hostingových služeb a důvěryhodnými oznamovateli. Především by měly být zavedeny rychlé postupy pro zpracování oznámení podaných důvěryhodnými oznamovateli.

               26.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli být vybízeni ke zveřejnění jasných a objektivních podmínek, na jejichž základě rozhodují o tom, jaké osoby nebo subjekty považují za důvěryhodné oznamovatele.

               27.

               Tyto podmínky by měly zajistit, aby dotčené osoby nebo subjekty měly nezbytnou odbornost a prováděly svou činnost důvěryhodného oznamovatele s řádnou péčí a objektivně v souladu s hodnotami, na nichž je založena Unie.

      Spolupráce mezi poskytovateli hostingových služeb

               28.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli v příslušných případech sdílet zkušenosti, technologická řešení a osvědčené postupy k boji proti nezákonnému obsahu online, a to zejména s těmi poskytovateli hostingových služeb, kteří z důvodu své velikosti nebo rozsahu své činnosti mají omezené zdroje a odbornost, a to i v rámci soustavné spolupráce poskytovatelů hostingových služeb prostřednictvím kodexů chování, memorand o porozumění a dalších dobrovolných ujednání.

      KAPITOLA III

      Zvláštní doporučení k teroristickému obsahu

      Obecně

               29.

               Zvláštní doporučení týkající se teroristického obsahu stanovená v této kapitole se použijí spolu s obecnými doporučeními stanovenými v kapitole II.

               30.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli ve svých smluvních podmínkách výslovně uvést, že nebudou uchovávat teroristický obsah.

               31.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli přijmout opatření, aby neuchovávali teroristický obsah, zejména pokud jde o úřední oznámení, proaktivní opatření a spolupráci v souladu s body 32 až 40.

      Podávání a zpracování úředních oznámení

               32.

               Členské státy by měly zajistit, aby jejich příslušné orgány měly schopnosti a dostatečné zdroje k efektivnímu odhalování a identifikaci teroristického obsahu a k podávání úředních oznámení dotčeným poskytovatelům hostingových služeb, především prostřednictvím vnitrostátních jednotek pro oznamování internetového obsahu a ve spolupráci s jednotkou Europolu pro oznamování internetového obsahu v EU.

               33.

               Měly by být vytvořeny mechanismy umožňující podávání úředních oznámení. Měly by být zavedeny rychlé postupy ke zpracování úředních oznámení, zejména úředních oznámení podaných vnitrostátními jednotkami pro oznamování internetového obsahu a jednotkou Europolu pro oznamování internetového obsahu v EU.

               34.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli bez zbytečného prodlení odesílat potvrzení o přijetí úředních oznámení a informovat příslušný orgán nebo Europol o svých rozhodnutích ve věci daných úředních oznámení, přičemž by měli podle konkrétního případu uvést, zda byl obsah odstraněn nebo znepřístupněn nebo proč se rozhodli nepřistoupit k odstranění nebo znepřístupnění obsahu.

               35.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli posoudit obsah, k němuž se vztahovalo úřední oznámení, a v případě potřeby ho odstranit nebo znepřístupnit zpravidla do jedné hodiny od okamžiku obdržení úředního oznámení.

      Proaktivní opatření

               36.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli přijmout přiměřená a konkrétní proaktivní opatření, včetně využití automatizovaných prostředků, k odhalování, identifikaci a okamžitému odstraňování nebo znepřístupňování teroristického obsahu.

               37.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli přijmout přiměřená a konkrétní proaktivní opatření, včetně využití automatizovaných prostředků, aby okamžitě zabránili poskytovatelům obsahu znovu podat obsah, který již byl odstraněn nebo znepřístupněn, protože byl považován za obsah teroristické povahy.

      Spolupráce

               38.

               S cílem předejít šíření teroristického obsahu prostřednictvím různých hostingových služeb, by poskytovatelé hostingových služeb měli být vybízeni ke spolupráci pomocí sdílení a optimalizace účinných, vhodných a přiměřených technologických nástrojů, včetně nástrojů umožňující automatizované zjišťování obsahu. Je-li to technologicky možné, měly by být zaznamenány všechny relevantní formáty, jejichž prostřednictvím se teroristický obsah šíří. Spolupráce by měla zahrnovat především poskytovatele hostingových služeb, kteří kvůli své velikosti nebo rozsahu své činnosti disponují pouze omezenými zdroji a odbornými znalostmi.

               39.

               Poskytovatelé hostingových služeb by měli být vybízeni k přijetí nezbytných opatření pro řádné fungování a zlepšování nástrojů uvedených v bodě 38, zejména tím, že poskytnou identifikátory související s veškerým obsahem, který je považován za teroristický, a že plně využijí možnosti těchto nástrojů.

               40.

               Příslušné orgány a poskytovatelé hostingových služeb by měli uzavřít pracovní ujednání, v případě potřeby také s Europolem, ohledně záležitostí souvisejících s teroristickým obsahem online, včetně zlepšování porozumění teroristickým činnostem online, zlepšováním mechanismů podávání úředních oznámení, zamezením zbytečné duplikace činnosti a usnadněním podávaní žádostí donucovacími orgány pro účely trestního vyšetřování souvisejícího s terorismem.

      KAPITOLA IV

      Poskytování informací

               41.

               Členské státy by měly pravidelně, nejlépe každé tři měsíce, podávat Komisi zprávy o úředních oznámeních, které podaly jejich příslušné orgány, a o rozhodnutích, která o nich učinili poskytovatelé hostingových služeb, a také o spolupráci s poskytovateli hostingových služeb při boji proti teroristickému obsahu.

               42.

               Aby bylo možné monitorovat provedení tohoto doporučení, pokud jde o teroristický obsah, měli by poskytovatelé hostingových služeb Komisi na její žádost nejpozději tři měsíce po zveřejnění tohoto doporučení zaslat veškeré informace, které by takové monitorování umožnily. Informace mohou zahrnovat především informace o objemu obsahu, který byl odstraněn nebo znepřístupněn na základě oznámení či úředních oznámení nebo na základě proaktivních opatření a využívání automatizovaných prostředků. Mohou zahrnovat také počet obdržených úředních oznámení a dobu potřebnou pro přijetí opatření i objem obsahu, v jehož případě bylo zabráněno podání nebo opětovnému podání díky využití automatizovaného odhalování obsahu a dalším technologickým nástrojům.

               43.

               Aby bylo možné monitorovat plnění tohoto doporučení, pokud jde o jiný nezákonný obsah než teroristický, měli by poskytovatelé hostingových služeb a členské státy Komisi na její žádost zaslat nejpozději šest měsíců od zveřejnění tohoto doporučení veškeré informace, které by toto monitorování umožnily.

      V Bruselu dne 1. března 2018.

            Za Komisi

         Andrus ANSIP

            místopředseda

      (1)  COM(2017) 555 final ze dne 28. září 2017.

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1). COM(2016) 287 final.

      (3)  COM(2016) 593 final ze dne 14. září 2016.

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1).

      (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV (Úř. věst. L 335, 17.12.2011, s. 1.)

      (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6).

      (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).

      (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

      (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).