|

52011PC0019

Návrh DOPORUČENÍ RADY o politikách ke snížení míry předčasného ukončování školní docházky  /* KOM/2011/0019 konecném znení  */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 31.1.2011KOM(2011) 19 v konečném zněníNávrhDOPORUČENÍ RADYo politikách ke snížení míry předčasného ukončování školní docházkySEK(2011) 98 v konečném zněníSEK(2011) 97 v konečném zněníSEK(2011) 96 v konečném zněníDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUV červnu 2010 přijala Evropská rada strategii Evropa 2020, která je založena na třech vzájemně se posilujících prioritách pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Jedním z pěti hlavních cílů této strategie je snížení míry předčasného ukončování školní docházky[1] v EU na méně než 10 % do roku 2020. V současnosti ukončuje přibližně 6 milionů mladých lidí v EU školní docházku pouze s nižším sekundárním vzděláním či vzděláním ještě nižším. Nemůžeme si dovolit, aby toto pokračovalo i nadále. Prevence předčasného ukončování školní docházky je obzvláště důležitá jak pro boj s negativními důsledky chudoby a sociálního vyloučení pro rozvoj dítěte, tak pro zlepšení postavení dětí a prolomení mezigeneračního údělu znevýhodnění.S tím, jak EU překonává hospodářskou krizi, bude motorem růstu zvýšení úrovně kvalifikací a pro pracovníky s nízkou kvalifikací bude k dispozici stále méně pracovních míst. Vysoké míry předčasného ukončování školní docházky představují překážku inteligentního růstu podporujícího začlenění. Mají negativní dopad na zaměstnanost mládeže a zvyšují riziko chudoby a sociálního vyloučení. Předčasné ukončování školní docházky znamená promarnění příležitostí mladých lidí, jakož i ztrátu sociálního a ekonomického potenciálu. Výrazné snížení počtu mladých lidí, kteří předčasně ukončí školní docházku, je hlavní investicí do budoucí prosperity a sociální soudržnosti EU.Předčasné ukončování školní docházky není novým problémem, stává se však stále naléhavějším. Téměř před desetiletím si ministři školství zasedající v Radě stanovili za cíl snížit míru předčasného ukončování školní docházky, což odráželo politickou prioritu ve všech členských státech. Bylo dosaženo pokroku v podobě snížení této míry z 17,6 % v roce 2000 na 14,4 % v roce 2009[2], toto však nestačí a tempo zlepšování není dostatečně rychlé, aby byl splněn cíl stanovený pro rok 2020. V členských státech existuje mnoho příkladů osvědčených postupů, celkový politický přístup však není ve většině zemí dostatečně účinný ani strategický. EU může zajistit přidanou hodnotu tím, že členským státům pomůže vypracovat účinnější politické přístupy a urychlit proces zlepšování.Ačkoliv důvody pro předčasné ukončování vzdělávání a odborné přípravy jsou vysoce individuální, osoby, které předčasně ukončí školní docházku, obvykle s větší pravděpodobností pocházejí ze sociálně a ekonomicky znevýhodněného prostředí s nízkou úrovní vzdělání. Mezi osobami, které předčasně ukončí vzdělávání a odbornou přípravu, jsou nadměrně zastoupeni zranitelné skupiny a mladí lidé se zvláštními vzdělávacími potřebami. Chlapci s větší pravděpodobností ukončí předčasně školní docházku než dívky. Průměrná míra předčasného ukončování školní docházky v EU je u první generace migrantů oproti rodilým obyvatelům dvojnásobná; v některých zemích patří k osobám, které předčasně ukončí školní docházku, více než 40 % migrující mládeže. U Romů je míra předčasného ukončování školní docházky ještě vyšší.Studenti, kteří měli problémy ve všeobecném vzdělávání, často nastupují do odborného vzdělávání a přípravy. Z tohoto důvodu mají odborné školy zvláštní odpovědnost a potýkají se se zvláštními problémy, pokud jde o snižování míry předčasného ukončování školní docházky. Odborné vzdělávání a příprava může zvýšit motivaci k učení, zajistit studentům větší pružnost a vhodnější pedagogické postupy a může se přímo zaměřit na cíle mladých lidí, pokud jde o trh práce.Navzdory celkově pomalému pokroku v EU při snižování míry předčasného ukončování školní docházky jsou některé členské státy velmi úspěšné. Ze společné práce v rámci otevřené metody koordinace, srovnávacích údajů a analytického výzkumu vyplývá, že s ohledem na úspěšné politiky patří k hlavním záležitostem náležité poznatky o příčinách a výskytu předčasného ukončování školní docházky, jednotnost a soudržnost přijatých protiopatření, meziodvětvová povaha spolupráce a komplexní přístup. Předčasným ukončováním školní docházky je nutno se zabývat v rámci celé škály politik, jako je sociální politika, politika mládeže, rodinná politika, politika týkající se místních komunit, politika zaměstnanosti a taktéž vzdělávací politika. Důležitou úlohu při snižování míry předčasného ukončování školní docházky mohou hrát rovněž rozšířené vzdělávací koncepce jako kulturní vzdělávání, spolupráce s podniky nebo jinými účastníky z mimoškolního prostředí a sport, a to podporou tvořivosti, nových způsobů myšlení, mezikulturního dialogu a sociální soudržnosti.Vzhledem k významné subsidiaritě v oblasti vzdělávání a rozmanitosti vzdělávacích systémů by nebylo možné ani vhodné stanovit jedno řešení společné pro všechny členské státy. Zachování stávající situace vede pouze k omezenému pokroku, který daleko zaostává za cílem, jenž společně vytýčili ministři školství a který potvrdila Evropská rada. Komise se proto domnívá, že nejúčinnějším způsobem stanovení rámce pro rozvoj takovéhoto komplexního přístupu v členských státech na podporu hlavního cíle stanoveného ve strategii Evropa 2020 je doporučení Rady.Doporučení zajistí úsilí členských států přidanou hodnotu tím, že je podpoří při vypracování politik, které určují příčiny předčasného ukončování školní docházky a řeší předčasné ukončování školní docházky z hlediska celoživotního učení, přesunují se od provádění individuálních opatření proti předčasnému ukončování školní docházky směrem k zavádění komplexních strategií, zabývají se jím jako jevem, jenž se týká řady souvisejících oblastí politiky, zapojují všechny zúčastněné strany a zajišťují, aby byly politické zásahy systematičtější a jednotnější.Doporučení stanoví základní obecné zásady pro soudržné a komplexní politiky založené na důkazech, které se zaměřují na předčasné ukončování školní docházky, a jeho cílem je:-  zavedení referenčního rámce v zájmu poskytnutí pomoci členským státům při vypracování účinnějších politik proti předčasnému ukončování školní docházky,-  podpora členských států při provádění těchto politik a-  významné snížení míry předčasného ukončování školní docházky ve všech členských státech.VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮNávrh vychází z práce členských států v rámci otevřené metody koordinace zaměřující se na „přístup ke vzdělávání a sociální začleňování v celoživotním učení“ v období mezi rokem 2006 a 2010. Podstata rámce politiky byla předmětem rozsáhlých konzultací zúčastněných stran pocházejících z různého prostředí: ministerstva školství, evropské organizace působící v oblasti základního a odborného vzdělávání, organizace zabývající se právy a kvalitou života dětí migrantů a Romů. Tématem předčasného ukončování školní docházky se zabývaly rovněž dvě veřejné konzultace, a to „Školy pro 21. století“ (2007) a „Migrace a vzdělávání“ (2008). Zúčastněné strany důrazně souhlasily s myšlenkou opatření na úrovni EU s cílem podpořit úsilí jednotlivých členských států a vyzdvihly naléhavost problému v době hospodářské krize. Nedávno bylo na ministerském semináři, který byl uspořádán v červenci 2010 za belgického předsednictví, zdůrazněno, že je nutno zvýšit výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy, a byly uvítány návrhy, aby Unie stanovila pružný rámec politiky v návaznosti na zkušenosti se záležitostmi, jako je společná evropská definice klíčových schopností pro základní vzdělávání.Výbor pro posuzování dopadů vydal dne 24. září 2010 první stanovisko k posouzení dopadů a dne 22. října 2010 pak kladné stanovisko k revidované zprávě o posouzení dopadů. V konečné verzi zprávy o posouzení dopadů byly vzaty v úvahu připomínky výboru.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUShrnutí navrhovaných opatřeníDoporučení stanoví hlavní prvky soudržné a komplexní politiky založené na důkazech, která je zaměřena na předčasné ukončování školní docházky. K těmto prvkům patří opatření v oblasti prevence, zásahu a nápravy. Tato opatření se zabývají všemi úrovněmi vzdělávání a odborné přípravy, strukturálními aspekty systémů vzdělávání a odborné přípravy, možnými zásahy na úrovni školy a programy podpory pro jednotlivé žáky, u nichž existuje riziko předčasného odchodu ze školy.Doporučení zohledňuje skutečnost, že předčasné ukončování školní docházky je složitým jevem a jeho charakteristiky se mezi jednotlivými zeměmi a regiony a někdy dokonce v rámci regionů liší. To vyžaduje nejen podrobné sledování tohoto problému, nýbrž rovněž opatření přizpůsobená na míru v souladu se zásadou subsidiarity. Cílem doporučení je rovněž poskytnout kontaktní místo pro další výměnu osvědčených postupů a rozvoj politiky v rámci otevřené metody koordinace.Doporučení členské státy vyzývá, aby:-  určily hlavní faktory předčasného ukončování školní docházky a sledovaly vývoj na celostátní, regionální a místní úrovni,-  vypracovaly a prováděly komplexní a meziodvětvové politiky proti předčasnému ukončování školní docházky, které vycházejí z jejich zvláštních podmínek.Doporučení Evropskou komisi vyzývá, aby podpořila politiky na vnitrostátní úrovni, a to:-  sledováním vývoje v členských státech a podporou vzájemného učení a výměny osvědčených postupů mezi nimi,-  podporou politik k snížení míry předčasného ukončování školní docházky ve všech příslušných činnostech, které Komise řídí a které jsou zaměřeny na děti a mládež, a prosazováním meziodvětvové spolupráce,-  zahájením studií, srovnávacího výzkumu a projektů založených na spolupráci.Právní základPodle článku 165 Smlouvy o fungování Evropské unie Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a doplňováním činnosti členských států. Článek 166 SFEU odkazuje na provádění politiky odborného vzdělávání, jež podporuje a doplňuje činnost členských států. Cílem navrhovaného doporučení je posílit snahy členských států v boji proti předčasnému ukončování vzdělávání a odborné přípravy. Podporuje členské státy tím, že jim poskytuje rámec pro vypracování cílených a komplexních politik proti předčasnému ukončování školní docházky.V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování Evropské unie, který vyžaduje, aby Unie ve svých politikách a činnostech „přihlédla k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví“, zdůrazňuje navrhované doporučení nutnost boje proti předčasnému ukončování školní docházky v politikách a programech podporovaných Komisí a členskými státy.Zásada subsidiarity, komplementarity a proporcionalityNavrhované doporučení má přispět ke kvalitě vzdělávání a odborné přípravy usnadněním práce, k níž se členské státy zavázaly v rámci strategie Evropa 2020. Podporuje rozvoj politik v rámci členských států a ponaučení se z osvědčených postupů s cílem pomoci členským státům vytvořit komplexní strategie k udržitelnému snížení míry předčasného ukončování školní docházky a počtu dospělých osob s nízkou kvalifikací. Doporučení zavádí rámec, na jehož základě mohou členské státy účinněji rozvíjet politiky k snížení míry předčasného ukončování školní docházky. Volba politických opatření, která mají být přijata, je i nadále na členských státech, přičemž tato opatření jsou přizpůsobena zvláštním podmínkám v jednotlivých členských státech. Tento návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.Doporučení má zvýšit politický závazek s ohledem na reformy, jichž nelze dosáhnout pouze pomocí programů EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy nebo strukturálních fondů. Doporučení mimoto zdůrazňuje nutnost koordinace politik a opatření v rámci řady politik, čímž se posunuje nad rámec důsledného zaměření se na vzdělávací politiky v rámci otevřené metody koordinace ET2020. Za prováděcí opatření však i nadále odpovídají členské státy, a to na příslušné úrovni a v souladu s celostátními, regionálními a/nebo místními podmínkami, a tato opatření jsou proto v souladu se zásadou proporcionality.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.NEPOVINNÉ PRVKYN evztahuje se na tento návrh.NávrhDOPORUČENÍ RADYo politikách ke snížení míry předčasného ukončování školní docházky(Text with EEA relevance)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Snížení míry předčasného ukončování školní docházky[3] je nezbytné k dosažení řady hlavních cílů stanovených ve strategii Evropa 2020[4]. Ta se zabývá cíli týkajícími se jak „inteligentního růstu“ zlepšením úrovně vzdělávání a odborné přípravy, tak i „růstu podporujícího začlenění“ odstraněním jednoho z hlavních rizikových faktorů nezaměstnanosti a chudoby. Strategie Evropa 2020 proto obsahuje hlavní cíl spočívající ve snížení míry předčasného ukončování školní docházky na méně než 10 % do roku 2020, a to z 14,4 % v roce 2009. Členské státy se zavázaly ke stanovení vnitrostátních cílů s přihlédnutím k příslušné výchozí situaci a podmínkám v daném členském státě.2.  Integrované hlavní směry pro provedení strategie Evropa 2020 vyžadují, aby členské státy vynaložily veškeré nezbytné úsilí na to, aby zabránily předčasnému ukončování školní docházky[5].3.  Vlajková iniciativa „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“[6] vymezuje rámec pro kroky k zajištění sociální a územní soudružnosti se specifickým zřetelem k prolomení cyklu znevýhodnění a zesílení preventivní činnosti. Zaměřuje se na hlavní cíl v rámci strategie Evropa 2020 zbavit v příštích deseti letech alespoň 20 milionů lidí chudoby a sociálního vyloučení.4.  „Mládež v pohybu“, stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020, má „zlepšit výsledky a mezinárodní atraktivitu evropských vysokoškolských institucí a zvýšit celkovou kvalitu všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy v EU, jež by spojovala vysokou úroveň a spravedlivý přístup, podporovat mobilitu studentů a stážistů a zlepšit situaci v oblasti zaměstnanosti mladých lidí“[7].5.  V závěrech Rady z května 2003, v nichž byl přijat pracovní program Vzdělávání a odborná příprava 2010[8], se uvádí, že by se do roku 2010 měl počet osob, které předčasně ukončí školní docházku, snížit pod 10 %, přičemž osoby, které předčasně ukončí školní docházku, jsou vymezeny jako osoby ve věku 18 až 24 let pouze s nižším sekundárním vzděláním či vzděláním ještě nižším, které se již neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Stanovené referenční úrovně nebylo dosaženo. V současnosti ukončuje vzdělávání a odbornou přípravu před dokončením vyššího sekundárního vzdělání každý sedmý mladý člověk.6.  Důvody předčasného ukončování školní docházky se mezi jednotlivými zeměmi a rovněž v rámci regionů velmi liší. Politiky pro snížení míry předčasného ukončování školní docházky musí být přizpůsobeny specifické situaci v rámci příslušného regionu nebo země; neexistuje žádné univerzální řešení pro všechny členské státy.7.  Navzdory rozdílům mezi zeměmi a regiony existují přesvědčivé důkazy, že nejvíce dotčeny jsou znevýhodněné a zranitelné skupiny. Mezi osobami, které předčasně ukončí vzdělávání a odbornou přípravu, jsou nadměrně zastoupeni rovněž mladí lidé se zvláštními vzdělávacími potřebami. Předčasné ukončování školní docházky vede k sociálnímu znevýhodnění a zachovává riziko sociálního vyloučení.8.  V závěrech Rady ze dne 26. listopadu 2009 o vzdělávání dětí z rodin migrantů[9] bylo uvedeno, že celá řada dětí z rodin migrantů dosahuje ve vzdělávání úspěchů, avšak u studentů z rodin migrantů dochází častěji k předčasnému ukončování školní docházky. U migrantů je průměrná míra předčasného ukončování školní docházky v EU ve srovnání se studenty, kteří se v dané zemi narodili, dvojnásobná. Z dostupných údajů vyplývá, že u romského obyvatelstva je míra předčasného ukončování školní docházky ještě vyšší.9.  V závěrech Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých[10] se uznává úloha vzdělávání dospělých při řešení problému předčasného ukončování školní docházky nabídnutím druhé příležitosti osobám, které dosáhly dospělosti bez kvalifikace, se zvláštním zaměřením na základní dovednosti, dovednosti v oblasti informačních technologií a studium jazyků.10.  Usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 nazvané „Novými dovednostmi k novým povoláním“[11] zdůraznilo, že je nutné zvyšovat celkovou úroveň dovedností a klást důraz na vzdělávání a odbornou přípravu těch, u nichž existuje riziko hospodářského a sociálního vyloučení, zejména osob s nedokončeným školním vzděláním. Byla vyzdvižena nutnost poskytování poradenství při volbě povolání a plánů individuálního odborného vzdělávání uchazečům o zaměstnání a rozvoje uznávání výsledků učení získaných prostřednictvím formálního, neformálního a informálního učení.11.  Ve svých závěrech z května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy[12] se Rada shodla na tom, že aby byla prevence předčasného ukončování školní docházky úspěšná, je třeba vypracovat poznatky o skupinách s rizikem předčasného ukončování školní docházky na místní, regionální a celostátní úrovni a vyvinout mechanismy pro včasnou identifikaci jedinců, u nichž toto riziko existuje, a dospěla k závěru, že by měly být provedeny komplexní meziodvětvové strategie obsahující celou škálu celoškolních a systémových politik cílených na různé faktory předčasného ukončování školní docházky.12.  Reformy vzdělávání vyžadují určitý čas, aby se jejich dopad projevil. Aby se v rámci příštích deseti let dosáhlo snížení míry předčasného ukončování školní docházky a splnil se cíl strategie Evropa 2020, budou muset být v této oblasti co nejdříve uplatněny komplexní a meziodvětvové strategie.13.  Společný evropský rámec pro komplexní přístupy ke snížení míry předčasného ukončování školní docházky může členským státům pomoci přezkoumat stávající politiky a vypracovat vlastní národní programy reforem v rámci strategie 2020, jakož i inovovat a rozvinout nové strategie s vysokým dopadem a dobrým poměrem nákladů a přínosů. Může také poskytnout základ pro spolupráci prostřednictvím otevřené metody spolupráce a s využitím finančních nástrojů EU.DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM, ABY:využily rámec uvedený v příloze tohoto doporučení s cílem:1. určit hlavní faktory předčasného ukončování školní docházky a sledovat charakteristiky tohoto jevu na celostátní, regionální a místní úrovni jakožto předpoklad cílených a účinných politik založených na důkazech;2. přijmout do konce roku 2012 komplexní strategie k snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zajistit jejich provedení v souladu s vnitrostátními cíli stanovenými v rámci strategie Evropa 2020; tyto strategie by měly zahrnovat opatření v oblasti prevence, zásahu a nápravy;3. zajistit, aby tyto strategie obsahovaly vhodná opatření pro skupiny osob v členských státech, u nichž existuje vyšší riziko předčasného ukončování školní docházky, jako jsou děti ze sociálně a ekonomicky znevýhodněného prostředí, z rodin migrantů nebo romské děti či děti se zvláštními vzdělávacími potřebami;4. zajistit, aby se tyto strategie zabývaly všeobecným i odborným vzděláváním a odbornou přípravou a problémy, které jsou specifické pro každou tuto oblast;5. jelikož předčasné ukončování školní docházky je složitý jev, jenž nemůže vyřešit samotné vzdělávání a odborná příprava, začlenit opatření, která podporují snížení míry předčasného ukončování školní docházky, do všech příslušných politik zaměřujících se na děti a mládež a koordinovat činnosti mezi jednotlivými oblastmi politiky a zúčastněnými stranami v zájmu poskytnutí pomoci osobám, u nichž existuje riziko předčasného ukončování školní docházky, včetně osob, které již předčasně odešly ze školy.VYZÝVÁ KOMISI, ABY:1. přispěla k úsilí členských států sledováním vývoje v jednotlivých členských státech za účelem vymezení trendů;2. podporovala vypracování vnitrostátních strategií a výměnu zkušeností a osvědčených postupů a usnadnila účinné vzájemné učení se členských států, pokud jde o opatření k snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zlepšení studijních výsledků u dětí pocházejících ze skupin, u nichž existuje riziko předčasného ukončování školní docházky;3. začlenila opatření, která podporují snižování míry předčasného ukončování školní docházky, do všech příslušných opatření EU, jež jsou zaměřena na děti a mladé dospělé osoby;4. podpořila rozvoj účinných politik proti předčasnému ukončování školní docházky zahájením srovnávacích studií a výzkumu;5. ve spolupráci s členskými státy zajistila, aby program celoživotního učení, evropské strukturální fondy a rámcový program pro výzkum a inovace podporovaly vnitrostátní strategie a přispěly k jejich provádění;6. podávala pravidelně zprávy o pokroku s ohledem na cíl stanovený ve strategii Evropa 2020 týkající se předčasného ukončování školní docházky prostřednictvím analýzy ročního růstu a zprávy o provádění vnitrostátních strategií v rámci podávání zpráv o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET2020), a to poprvé jako součást společné zprávy o pokroku pro rok 2015.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHARámec pro komplexní politiky k snížení míry předčasného ukončování školní docházkyStrategie k snížení míry předčasného ukončování školní docházky by měly vycházet z analýzy podmínek vedoucích k tomuto jevu na celostátní, regionální a místní úrovni, jelikož průměrné míry často zastírají velké rozdíly mezi jednotlivými regiony nebo zeměmi. Osoby, které předčasně ukončí školní docházku, tvoří různorodou skupinu a individuální důvody předčasného ukončování vzdělání se velmi liší. Důležitými faktory jsou rodinné prostředí a širší sociálně-ekonomické podmínky, například stažení trhem práce. Jejich dopad je podmíněn strukturou systému vzdělávání a odborné přípravy, dostupnými příležitostmi k učení a učebním prostředím. Důležitou úlohu při snižování míry předčasného ukončování školní docházky musí hrát koordinace politik zabývajících se kvalitou života dětí a mladých lidí, sociálním zabezpečením, zaměstnaností mládeže a budoucími možnostmi profesního rozvoje.URčENÍ HLAVNÍCH FAKTORů A MONITOROVÁNÍProcesy předčasného ukončování školní docházky mají složité a rozmanité příčiny, často však souvisí se sociálně-ekonomickým znevýhodněním, s prostředím s nízkou úrovní vzdělání, odcizením se škole či špatnými výsledky ve vzdělávání a odborné přípravě, s faktory vedoucími ke stažení trhem práce a/nebo kombinací sociálních, emocionálních a vzdělávacích problémů, jež u jednotlivců vedou k riziku předčasného odchodu ze školy.Je nutno vzít v úvahu druh vzdělávání, k němuž se studenti přihlásili. V některých členských státech nastupují studenti, kteří měli problémy ve všeobecném vzdělávání, často do odborného vzdělávání a přípravy. Z tohoto důvodu mají odborné školy zvláštní odpovědnost a potýkají se se zvláštními problémy, pokud jde o snižování míry předčasného ukončování školní docházky. Politiky založené na důkazech vyžadují, aby byla zvláštní pozornost věnována výsledkům jednotlivých odvětví vzdělávání a odborné přípravy.Rozvoj nákladově efektivních politik založených na důkazech k boji proti předčasnému ukončování školní docházky vyžaduje shromažďování a uchovávání údajů o tomto jevu. To by mělo umožnit analýzu na místní, regionální a celostátní úrovni. K těmto údajům mohou patřit informace o míře předčasného ukončování školní docházky, o přechodech mezi jednotlivými úrovněmi vzdělávání a rovněž o záškoláctví a vyhýbání se škole.-  Sběr informací by měl umožnit analýzu hlavních důvodů, které způsobují předčasné ukončování školní docházky u různých skupin žáků, u různých škol, druhů institucí poskytujících vzdělávání a odbornou přípravu, obcí či regionů.-  Kombinace údajů o předčasném ukončování školní docházky a sociálně-ekonomických údajů může pomoci při zaměření opatření a politik. Při zaměření opatření a politik může pomoci taktéž sběr a analýza informací o důvodech osob, které předčasně ukončí školní docházku, a o jejich možnostech zaměstnání a profesního rozvoje.-  Důležitý základ pro zlepšení strategií a programů k zvýšení vyhlídek žáků na úspěch ve škole představuje vyhodnocení účelnosti a účinnosti stávajících politických opatření, která jsou zaměřena na snižování míry předčasného ukončování školní docházky.RÁMEC POLITIKYKomplexní strategie zahrnují kombinaci politik, koordinaci jednotlivých oblastí politiky a začlenění opatření podporujících snížení míry předčasného ukončování školní docházky do všech příslušných politik, které jsou zaměřeny na děti a mládež. V zásadě se jedná o sociální politiku a politiky v oblasti podpůrných služeb, zaměstnanosti, mládeže, rodiny a integrace. Stejně důležité jsou horizontální koordinace jednotlivých účastníků a vertikální koordinace různých úrovní veřejné správy. Strategie proti předčasnému ukončování školní docházky by měly zahrnovat prvky týkající se prevence, zásahu a nápravy. Členské státy by měly podrobné prvky svých strategií zvolit podle svých podmínek a situace.2.1 Politiky v oblasti prevence mají snížit riziko předčasného ukončování školní docházky dříve, než se objeví problémy. Tato opatření optimalizují poskytování vzdělávání a odborné přípravy s cílem podporovat lepší studijní výsledky a odstranit překážky úspěchu ve vzdělávání.Jejich cílem je vytvořit u dětí pevný prvotní základ za účelem rozvoje jejich vzdělávacího potenciálu a náležitého začlenění do škol.14.  Poskytování kvalitního vzdělávání a péče v raném věku přináší prospěch všem dětem a je obzvláště důležité u dětí pocházejících ze znevýhodněného prostředí, včetně migrantů a Romů. Zvyšuje fyzickou pohodu, zlepšuje společenský a emocionální rozvoj, jazykové a základní kognitivní dovednosti. Poskytování tohoto vzdělávání a péče by mělo být vysoce kvalitní, cenově dostupné, přiměřeně personálně zajištěné a přístupné pro rodiny pocházející ze znevýhodněného prostředí.Tyto politiky se zabývají organizací systémů vzdělávání a odborné přípravy, zdroji, které mají školy k dispozici, dostupností, průchodností a pružností individuálních forem výuky. Zabývají se rovněž rozdíly mezi dívkami a chlapci, podporou dětí pocházejících ze znevýhodněného prostředí či s jiným mateřským jazykem.15.  Zvýšení nabídky vzdělávání prodloužením doby trvání povinné školní docházky nebo poskytnutím záruk týkajících se vzdělávání a odborné přípravy po překročení věku povinné školní docházky může ovlivnit chování mladých lidí a jejich rodin a vést k vyšší míře dokončeného vyššího sekundárního vzdělání.16.  Provádění aktivních politik k odstranění segregace a poskytování dodatečné podpory školám v znevýhodněných oblastech nebo s vysokým počtem žáků pocházejících ze znevýhodněného sociálně-ekonomického prostředí jim pomáhá zlepšit sociální složení a nabídku vzdělávání, a tak zlepšit studijní výsledky žáků pocházejících ze sociálně a ekonomicky znevýhodněného prostředí a snížit u těchto žáků riziko předčasného ukončování školní docházky.17.  Podpora dětí s jiným mateřským jazykem v zájmu zlepšení jejich dovednosti při výuce jazyka a podpora učitelů při výuce dětí s různou úrovní jazykových dovedností zlepšují studijní výsledky u dětí z rodin migrantů a snižují u nich riziko předčasného ukončení školní docházky.18.  Zvýšení pružnosti a průchodnosti forem výuky (např. modularizace kurzů nebo střídání docházky do školy a práce) podporuje především žáky s horšími studijními výsledky a může je motivovat k tomu, aby pokračovali ve vzdělávání a odborné přípravě, které jsou více přizpůsobeny jejich potřebám a schopnostem. Umožňuje rovněž zabývat se zvláštními důvody dívek a chlapců pro předčasné ukončení školní docházky, jako je brzký vstup na trh práce nebo těhotenství dospívajících dívek.19.  Posílení forem odborného vzdělávání a zvýšení jejich přitažlivosti a pružnosti poskytuje ohroženým žákům věrohodné alternativy předčasného ukončení školní docházky. Poskytování odborného vzdělávání a přípravy, které je náležitě začleněno do celkových systémů vzdělávání a odborné přípravy, umožňuje alternativní cesty k vyššímu sekundárnímu a terciárnímu vzdělání.2.2 Politiky v oblasti zásahu mají zamezit předčasnému ukončování školní docházky zvýšením kvality vzdělávání a odborné přípravy na úrovni vzdělávacích institucí, reagováním na první varovné signály a poskytováním cílené podpory žákům či skupinám žáků, u nichž existuje riziko předčasného odchodu ze školy. Tyto politiky se zabývají všemi úrovněmi vzdělávání, počínaje od vzdělávání a péče v raném věku po vyšší sekundární vzdělávání.Na úrovni školy nebo instituce poskytující odbornou přípravu jsou strategie proti předčasnému ukončování školní docházky obsaženy v politice celkového rozvoje škol. Jejich cílem je vytvořit příznivé učební prostředí, posílit pedagogickou kvalitu a inovace, zlepšit schopnosti učitelů zabývat se sociální a kulturní rozmanitostí a rozvíjet přístupy zaměřené proti násilí a šikanování.20.  Rozvoj škol směrem k vzdělávacím společenstvím založeným na společné vizi rozvoje škol, kterou sdílejí všechny zúčastněné strany, využívajícím zkušenosti a znalosti všech subjektů a zajišťujícím nepředpojaté, inspirující a příjemné místo k učení s cílem vybízet mladé lidi, aby pokračovali ve vzdělávání a odborné přípravě a stali se úspěšnými studujícími.21.  Rozvoj systémů včasného varování pro ohrožené žáky může pomoci přijmout účinná opatření dříve, než vyjdou najevo problémy, žáci se začnou odcizovat škole, zanedbávat ji či z ní předčasně odejdou.22.  Zvýšení účasti rodičů, posílení jejich spolupráce se školou a zakládání partnerství mezi školami a rodiči podněcuje podporu rodin, pokud jde o úspěšné vzdělávání a odbornou přípravu. To lze usnadnit zapojením prostředníků z místního společenství, kteří jsou s to podporovat komunikaci a snižovat nedůvěru.23.  Vytváření sítí s účastníky z mimoškolního prostředí, například místními komunitními službami, organizacemi migrantů či menšin, sportovními a kulturními sdruženími, zaměstnavateli a organizacemi občanské společnosti umožňuje přijmout ucelená řešení s cílem pomoci ohroženým žákům a usnadňuje přístup k vnější podpoře, například ze strany psychologů, sociálních pracovníků a pracovníků s mládeží, kulturních a komunitních služeb.24.  Předpokladem úspěšných opatření na úrovni školy je podpora učitelů a posílení jejich postavení při práci s ohroženými žáky. Cílená odborná příprava učitelů jim pomáhá vypořádat se s rozmanitostí ve třídě, podporovat žáky pocházející ze sociálně znevýhodněného prostředí a řešit složité situace při výuce.25.  Mimoškolní činnosti a umělecké, kulturní a sportovní činnosti mohou zvýšit sebeúctu ohrožených žáků a jejich odolnost vůči problémům při učení.Politiky v oblasti zásahu na individuální úrovni mají poskytnout jednotlivým studentům, u nichž existuje riziko předčasného odchodu ze školy, soubor podpůrných mechanismů, jež lze přizpůsobit jejich potřebám. Tyto politiky se zaměřují na osobní rozvoj s cílem zvýšit u ohrožených studentů odolnost, jakož i na řešení konkrétních problémů, které mohou být sociální, kognitivní nebo emocionální povahy.26.  Pedagogické vedení pomáhá jednotlivým žákům překonat zvláštní studijní, sociální nebo osobní problémy. Na základě individuálního přístupu (pedagogické vedení) nebo v rámci malých skupin (doučování) se žákům dostává cílené pomoci, kterou často poskytují pedagogičtí pracovníci nebo příslušníci komunity.27.  Posílení výuky založené na osobním přístupu a poskytování podpory při vzdělávání všem ohroženým žákům jim pomáhá přizpůsobit se požadavkům formálního vzdělávání a překonat překážky vytvořené systémem vzdělávání a odborné přípravy.28.  Posílení vedení a poradenství podporuje volbu povolání ze strany studentů, přechody v rámci vzdělávání a ze vzdělávání do zaměstnání. Omezuje nevhodná rozhodnutí na základě nesprávných očekávání či nedostatečných informací. Pomáhá mladým lidem rozhodnout se v souladu s jejich cíli, osobními zájmy a nadáním.29.  Opatření finanční podpory, například příspěvky na studium, reagují na předčasné ukončování školní docházky, které je motivováno finančními důvody. Tato podpora může být podmíněna pravidelnou docházkou či může být spojena se sociálními dávkami, které pobírají rodiny.2.3 Náprava má pomoci osobám, které předčasně opustily školu, a umožnit jim opětovné zahájení vzdělávání a odborné přípravy a získání chybějících kvalifikací.30.  Úspěšné programy nabízející druhou příležitost zajišťují učební prostředí, jež odpovídá zvláštním potřebám osob, které předčasně ukončily školní docházku, uznává jejich předchozí studium a podporuje jejich pohodu. Tyto programy se od škol liší organizačními i pedagogickými přístupy a často se vyznačují malými studijními skupinami, individuální a inovativní výukou a pružnými formami výuky. Takovéto programy musí být snadno dostupné a bezplatné.31.  Je důležité zajistit různé možnosti návratu do běžného vzdělávání a odborné přípravy. Překlenout mezeru mezi předchozím selháním ve škole a opětovným nástupem do běžného vzdělávání mohou pomoci přechodné třídy.32.  Uznání a potvrzení předchozího učení, včetně dovedností získaných v rámci neformálního a informálního učení, zvyšuje důvěru žáků a jejich sebeúctu a usnadňuje opětovný nástup do škol. Může je motivovat k tomu, aby pokračovali ve vzdělávání a odborné přípravě, a pomáhá jim určit jejich nadání a lépe si vybrat povolání.33.  Cílená individuální podpora začleňuje sociální, finanční, vzdělávací a psychologickou podporu poskytovanou mladým lidem s problémy. Je obzvláště důležitá u mladých lidí nacházejících se v situaci vážné sociální nebo emocionální tísně, která jim brání pokračovat ve vzdělávání nebo odborné přípravě.[1] Výraz „předčasné ukončování školní docházky“ zahrnuje veškeré formy ukončení vzdělávání a odborné přípravy před dokončením vyššího sekundárního vzdělání nebo rovnocenného vzdělání v oblasti odborného vzdělávání a přípravy.[2] Eurostat, zjišťování pracovních sil pro rok 2010.[3] Výraz „předčasné ukončování školní docházky“ zahrnuje veškeré formy ukončení vzdělávání a odborné přípravy před dokončením vyššího sekundárního vzdělání nebo rovnocenného vzdělání v oblasti odborného vzdělávání a přípravy.[4] KOM(2010)2020.[5] Úř. věst. L 308, 24.11.2010, s. 50.[6] KOM(2010) 0758.[7] „Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. KOM (2010)2020.[8] Závěr Rady ze zasedání ve dnech 5. a 6. května 2003 o referenčních úrovních evropských průměrných výsledků v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (referenční úrovně) (dok. 8981/03).[9] Úř. věst. C 301, 11.12.2009, s. 5.[10] Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 10.[11] Úř. věst. C 290, 4.12.2007, s. 1.[12] Úř. věst. C 135, 26.5.2010, s. 2.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 341 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Polska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Polska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , která Polsko neuvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Polsku za rok 2016
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 28. dubna 2016 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady.  Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje, že se celkové saldo zvýší z 2,6 % HDP v roce 2015 na 2,9 % HDP v roce 2017 a poté se v roce 2019 sníží na 1,3 % HDP. Splnění střednědobého rozpočtového cíle – schodku ve výši 1 % HDP ve strukturálním vyjádření – se do roku 2019, tedy do konce období, na něž se program vztahuje, neočekává. Podle konvergenčního programu se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 51,3 % HDP v roce 2015 na 52,5 % HDP v roce 2017 a poté se v roce 2019 sníží na 50,4 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je na rok 2016 reálný a na následující roky příznivý. Na základě letošní jarní prognózy Komise existuje riziko výrazného odchýlení od doporučeného postupu korekce v roce 2016 a za předpokladu nezměněné politiky i v roce 2017. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na letošní jarní prognózu Komise spatřuje Rada riziko, že Polsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V letech 2016 a 2017 tedy budou nezbytná další opatření k zajištění souladu.

               (6)Polsko je jediným členským státem, který nezřídil plnohodnotnou nezávislou fiskální radu a u něhož nejsou známy plány na její vytvoření. Nad rámec prahové hodnoty zadlužení, která je zakotvena v polské ústavě, zavedla tato země v roce 2013 pravidlo o stabilizaci výdajů, které bylo poprvé v plném rozsahu uplatněno v rozpočtu na rok 2015. V prosinci 2015 však bylo pozměněno s cílem umožnit nárůst výdajů. V dlouhodobějším horizontu je fiskální udržitelnost ohrožena značnými riziky v důsledku nepříznivého původního stavu rozpočtu a nárůstu nákladů plynoucích ze stárnutí populace, jejž projekce předpokládají zejména v souvislosti s výdaji na zdravotnictví. Z hlediska udržitelnosti dluhu hrozí vzhledem k jeho předpokládanému nárůstu vysoké střednědobé fiskální riziko.

               (7)Podle projekcí se očekává, že příjmy z DPH za rok 2015 zůstaly v poměru k HDP na nízké úrovni. Tento vývoj se předpokládá navzdory doposud zavedeným opatřením, k nimž patří mechanismus přenesení daňové povinnosti a společná odpovědnost podniků v citlivých odvětvích. Zvýšení výběru DPH a boj proti podvodům s touto daní jsou pro polskou vládu prioritou a v této souvislosti se již připravuje příslušná strategie. Očekává se, že součástí této strategie budou nové nástroje IT na odhalování podvodů s DPH a boj s nimi, reforma daňové správy a další opatření. V lednu 2017 pak bude zaveden nižší limit pro hotovostní platby mezi podniky. Polsko se nadále potýká s dlouhodobým problémem neefektivní daňové správy. Poměr mezi náklady na výběr daní a vybranými daněmi, který vyjadřuje podíl správních nákladů a čistých vybraných daňových příjmů, je zde nejvyšší z EU.

               (8)Polsko nadále uplatňuje snížené sazby DPH na celou řadu zboží a služeb, což přispívá ke ztrátě příjmů a efektivity systému DPH. Ze získaných poznatků vyplývá, že tyto snížené sazby nejsou účinným nástrojem sociální politiky, zejména proto, že nejsou účelově zacíleny na zranitelné domácnosti. Zpravidla totiž ve významném rozsahu dotují bohaté daňové poplatníky. Za cílenější, a z hlediska dosažení přerozdělovacích cílů tedy vhodnější nástroj jsou považovány sociální dávky a daň z příjmů. Příjem potenciálně ušlý v důsledku snížených sazeb DPH a nepovinných výjimek patří k nejvyšším v EU.

               (9)Navzdory nedávným zlepšením se polský trh práce potýká s významnými problémy v podobě stárnoucí pracovní síly, nízké produktivity a značné segmentace trhu práce. K těmto problémům přistupují nedostatky ve vzdělávacím systému. Ačkoli uvedený systém prošel v posledních letech významným zlepšením, stále nedokáže studenty dostatečnou měrou vybavit průřezovými dovednostmi, které budou potřebovat na rychle se měnícím trhu práce a v inovačních procesech. Relativně nízká průměrná úroveň polského vysokého školství a vědy se negativně odráží na kvalitě, v nichž jsou zajišťovány.  Pokud jde o počet zahraničních studentů i účast na mezinárodní vědecké spolupráci, dosahuje internacionalizace vysokého školství velmi omezeného stupně. Model financování vysokých škol v sobě nemá zabudovány dostatečné stimuly ke zvyšování kvality, neboť do značné míry vychází z historického pořadí škol v žebříčcích a z kvantitativních ukazatelů, např. počtu studentů a akademických pracovníků. Podle zaměstnavatelů chybí absolventům průřezové dovednosti, např. schopnost řešit problémy a pracovat v týmu či kritické myšlení. Participace na celoživotním učení je nízká a odborné vzdělávání a příprava neodpovídají potřebám trhu.

               (10)Dostupnost i využívání předškolního vzdělávání zaznamenaly v posledních letech sice výrazné zlepšení, avšak pokud jde o zařízení péče o malé děti, je jejich dostupnost stále jedna z nejhorších v EU. Další nepříznivý dopad na účast zejména žen na trhu práce může vyplynout ze zvýšení věku zahájení povinné školní docházky na sedm let, z odstranění povinnosti, aby pětileté děti navštěvovaly předškolní zařízení, a z nových přídavků na děti, jež k uvedeným opatřením přistupují.

               (11)Navzdory výraznému nárůstu pracovních smluv na dobu neurčitou v roce 2015 je podíl zaměstnaneckých poměrů na dobu určitou v Polsku jedním z nejvyšších v EU. Polsko nedávno přijalo řadu opatření k odstranění segmentace trhu práce. Byl novelizován zákoník práce, byly navýšeny příspěvky na sociální zabezpečení hrazené v případě některých občanskoprávních smluv a očekává se, že pro osoby pracující na základě občanskoprávních smluv bude v lednu 2017 zavedena minimální hodinová odměna. Některá ustanovení zákoníku práce však zaměstnavatele odrazují od toho, aby se zaměstnanci uzavírali smlouvy na dobu neurčitou s tím důsledkem, že jsou smlouvy tohoto typu využívány jen omezeně. Tento vývoj je dán především složitostí pracovněprávní úpravy a vysokými implicitními náklady na propuštění zaměstnance s tímto typem smlouvy. Jedná se o vysoké procesní náklady, náklady na zdlouhavé mechanismy řešení sporů s nejistým výsledkem a náklady plynoucí např. z ustanovení o zvláštní ochraně starších pracovníků před propouštěním.

               (12)Preferenční mechanismy sociálního zabezpečení v konkrétních odvětvích, zejména vysoce dotované důchodové systémy zemědělců a horníků, s sebou nesou vysoké rozpočtové náklady a mohou přispívat ke snižování mobility pracovních sil. Počet pojištěnců ve zvláštním systému sociálního zabezpečení pro zemědělce od roku 2007 pomalu klesá. Vláda očekává, že v roce 2019 se bude tento systém vztahovat na 1,18 milionu osob, přičemž počet příjemců důchodových dávek (1,229 milionu osob) do roku 2018 pravděpodobně poroste. Výdaje státního rozpočtu na fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) se od roku 2011 drží na konstantní úrovni 1 % HDP. Na zemědělce se nevztahuje obecná daňová povinnost ani povinnost vést účetní systém a míra samofinancování fondu KRUS je nízká. V roce 2014 bylo v Polsku 1,382 milionu zemědělských podniků, z nichž 52 % hospodařilo na ploše menší než 5 ha (GUS). Pro horníky platí výjimka ze všeobecného příspěvkově definovaného veřejného důchodového systému se zvláštními preferenčními důchodovými koeficienty, která pro veřejné finance představuje značné náklady ve výši přes 0,5 % HDP ročně. Nepříznivý demografický výhled se již projevil poklesem obyvatelstva v produktivním věku. Klíčové je tedy zachovat pozitivní trend v zaměstnanosti, zejména v případě starších pracovníků, mj. s cílem uchovat přiměřenost a udržitelnost veřejného důchodového systému. Přestože průměrný skutečný věk odchodu do důchodu v posledních letech vzrostl, zůstává výrazně pod úrovní zákonné hranice. Z hlediska dlouhodobější sociální přiměřenosti budoucích důchodů a stability veřejných financí má tedy zásadní význam zvýšit skutečnou věkovou hranici pro odchod do důchodu a účast na trhu práce.

               (13)Přes významné investice v posledních letech přetrvávají překážky a nedostatky v oblasti dopravy, energetiky a komunikačních sítí. Investiční činnosti brání překážky, jež souvisejí s fungováním veřejné správy, zdaněním, podmínkami výzkumu, vývoje a inovací, jakož i se zdlouhavým vymáháním smluv. Nedostatky v řídicí a správní sféře negativně dopadají na včasnou realizaci investičních projektů v železniční dopravě a dalších projektů v oblasti dopravní, energetické a telekomunikační infrastruktury. Polská ekonomika je nadále energeticky náročná a produkuje vysoké emise uhlíku, takže ze zvyšování energetické účinnosti plynou značné potenciální přínosy. Zařízení na výrobu elektrické energie zastarávají a jsou nadále silně závislá na uhlí. Elektrická rozvodná síť je nedostatečně napojena na sousední země. Režim podpory obnovitelných zdrojů energie, jenž měl začít platit od 1. ledna 2016, byl odložen, což mezi investory vyvolalo nejistotu. K hlavním brzdám investic, zejména ve stavebnictví, patří skutečnost, že jen velmi malá část území je pokryta územním plánováním, které se navíc vyznačuje nestabilitou, především na místní úrovni. Dalšími faktory jsou nadměrná regulace a regulatorní a správní nekonzistentnost, jež brání vydávání stavebních povolení.

               (14)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku za rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (15)Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Polsku v období 2016–2017:

               1.V zájmu splnění střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2016 a 2017. Posílit fiskální rámec, mimo jiné zřízením nezávislé fiskální rady. Zlepšit výběr daní zajištěním důslednějšího dodržování právních předpisů v oblasti DPH a omezit rozsáhlé uplatňování snížených sazeb DPH.

               2.Zajistit udržitelnost a přiměřenost důchodového systému a zvýšit účast na trhu práce, a to cestou zahájení reformy preferenčního penzijního pojištění, odstranění překážek přechodu na dlouhodobější typy zaměstnaneckých poměrů a zvýšení relevantnosti vzdělávání a odborné přípravy pro potřeby trhu práce.

               3.Přijmout opatření za účelem odstranění překážek, jež brání investicím do dopravy, stavebnictví a energetické infrastruktury, a zvýšit záběr územního plánování na místní úrovni.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 326 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Německa na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Německa na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Německo by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby uvedené doporučení bylo splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Německu
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 přijala Komise sdělení
                  9
               , ve kterém byly prezentovány výsledky hloubkového přezkumu. Analýza Komise vede k závěru, že Německo se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména velké a trvalé přebytky běžného účtu jsou odrazem nadměrných úspor a nedostatečných investic jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru. Slabé domácí investice brzdí potenciální růst a silná závislost na vnější poptávce představuje v kontextu slabé zahraniční poptávky makroekonomická rizika. Přebytek běžného účtu má díky své velikosti rovněž nepříznivé důsledky pro hospodářskou výkonnost eurozóny. Řešení tohoto problému prostřednictvím vyšších investic by zvýšilo růstový potenciál Německa a napomohlo udržení hospodářského oživení v eurozóně.

               (3)Dne 15. dubna 2016 předložilo Německo svůj program stability z roku 2016 a dne
                  29. dubna 2016 svůj národní program reforem. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Podle článku 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2016 vláda na období 2016–2020 plánuje udržení vyrovnané rozpočtové pozice z hlediska celkového schodku. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2020 bude činit 59,5 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí a který nebyl potvrzen nezávislým subjektem, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v letech 2016 a 2017 přebytku ve výši 0,4 % HDP, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Možné budoucí odchylky, včetně zohlednění potřeb veřejných investic, by byly posouzeny na základě požadavku na udržování strukturálního salda na úrovni střednědobého rozpočtového cíle. Hrubý dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci a klesat více, než požaduje pravidlo týkající se zadlužení. To vytváří prostor pro podporu veřejných investic. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Německo by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (6)Ačkoli spolková vláda přijala několik opatření s cílem zvýšit v nadcházejících letech investice do infrastruktury, zdá se, že tyto prostředky stále nevyvolávají trvale rostoucí trend v oblasti veřejných investic a neodpovídají požadavkům na investice do infrastruktury. Celkové výdaje na vzdělávání a výzkum v posledních letech jen mírně vzrostly a v roce 2015 pravděpodobně nebyl splněn vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Další investice do vzdělávání, výzkumu a inovací mají pro zajištění konkurenceschopného postavení Německa v budoucnosti zásadní význam. Vzhledem k tomu, že se očekává, že rozpočet zůstane i nadále jak z hlediska celkového schodku, tak ze strukturálního hlediska v letech 2016–2017 vyvážený, existuje zde nadále dostatečný fiskální prostor pro vyšší veřejné investice, aniž by se porušila pravidla Paktu o stabilitě a růstu a vnitrostátní dluhové brzdy. Reforma důchodového systému by pomohla zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Současná podoba vyrovnání příjmů je složitá a má tendenci oslabovat pobídky ke zvýšení příjmů v jednotlivých spolkových zemích. Probíhající přezkum fiskálních vztahů na spolkové úrovni nabízí příležitost k posílení rámce, včetně zajištění dostatečných veřejných investic na všech úrovních veřejné správy, zejména pro obce. Stávající kompromisní návrh dohodnutý mezi spolkovými zeměmi by znamenal zjednodušené vyrovnání příjmů. Zůstává však nejasný, pokud jde o další rozlišení pravomocí v oblasti výdajů, a nezvyšuje autonomii v oblasti příjmů. Současně jsou alternativní nástroje nahrazující tradiční státní financování dopravní infrastruktury, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru, využívány pouze v omezené míře. Kromě toho složitý systém odpovědností při plánování mezi různými úrovněmi správy, problémy spojené se správní kapacitou a složité schvalovací postupy představují překážky pro investice. Efektivnější využívání zadávání veřejných zakázek by mohlo mít také pozitivní dopad na investice, jelikož objem zadávacích řízení zveřejněných v celé EU je stále hluboko pod průměrem EU.

               (7)Složitost systému daně z příjmu právnických osob zůstává překážkou pro investice soukromého sektoru a celková zátěž společností na základě daně z příjmů, včetně místní živnostenské daně (Gewerbesteuer) a solidární přirážky, zůstává vysoká. Místní živnostenská daň vede kvůli započítávání neziskových prvků do základu daně k neefektivitě. Daňový systém upřednostňuje dluhové financování před kapitálovým financováním, přičemž příslušný ukazatel „daňového zvýhodnění dluhového financování“ byl v roce 2015 osmý nejvyšší v EU. Podíl spotřebních daní relativně šetrných k růstu a periodických daní z nemovitostí na celkovém zdanění zůstal v období 2007–2014 stabilní ve výši přibližně 28–29 %, což je oproti průměru v EU ve výši přibližně 32–33 % nízká hodnota. Kromě toho pokračoval trend zvyšování daní z převodu nemovitosti namísto toho, aby se kladl větší důraz na méně rušivé periodické daně z nemovitostí. Opatření přijatá za účelem modernizace daňové správy se omezila na přijetí právních předpisů pro zjednodušení postupů v oblasti daňové správy spolkovou vládou. Automatická výměna daňových údajů mezi daňovými správami 16 spolkových zemí, která by mohla zvýšit účinnost daňových kontrol, ještě stále neexistuje. Celkově mají strukturální nedostatky a opožděná modernizace za následek relativně nedostatečnou výkonnost daňové správy a neefektivnost výběru daní.

               (8)Podmínky financování v Německu jsou obecně příznivé. Trh rizikového kapitálu je však v mezinárodním srovnání málo rozvinutý a rámcové daňové podmínky mohou omezovat jeho velikost. Zlepšení přístupu k rizikovému kapitálu je důležitým faktorem při podněcování podnikání, což platí i pro odvětví špičkových technologií a služby založené na znalostech. Německá vláda zavedla řadu opatření ke zlepšení podmínek pro rizikový kapitál, přičemž další opatření se projednávají. Kromě toho by přezkum regulačního rámce pro rizikový kapitál mohl přispět k povzbuzení soukromých investic, včetně investic od zahraničních investorů.

               (9)Země omezeně pokročila v přijímání politických opatření zaměřených na podnícení hospodářské soutěže v odvětví služeb, především v oblasti svobodných povolání. Německo je jedním z členských států s velkými regulativními překážkami v oblasti služeb. Omezující předpisy na trhu výrobků ovlivňují ceny a produktivitu. Nízká produktivita práce a vysoké přirážky jsou známkou toho, že Německo má značný prostor ke zlepšení výkonu svobodných povolání. Problémy v oblasti podnikatelských služeb vyplývají z požadavků povolení, omezení u víceoborových činností, požadavků na pojištění a pevně stanovených sazeb. Rovněž jsou stále uloženy požadavky na právní formu a držení podílů. Akční plán předložený Německem v důsledku vzájemného hodnocení přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání navrhuje pouze omezený počet opatření, zatímco zde existuje jasný prostor pro ambicióznější návrhy.

               (10)Přestože celková výkonnost trhu práce je velmi dobrá, zejména pokud jde o nezaměstnanost, jež se nachází na historicky nízké úrovni, z důvodu stárnutí obyvatelstva hrozí nedostatek pracovních sil a nedostatek v oblasti dovedností, což by měl být důvod pro plné využití stávajících pracovních sil. Jelikož tyto tendence způsobují problémy nejen na trhu práce, ale také z hlediska udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému, jeví se silnější pobídky pro pozdější odchod do důchodu jako nezbytné. Očekává se, že riziko chudoby ve stáří vzroste, přičemž náhradový poměr státního důchodového systému je postupně snižován, zatímco počet nových účastníků druhého nebo třetího pilíře důchodového systému je příliš nízký na to, aby toto riziko podstatně snížil. Počet příjemců minimálního příjmu vázaného na průzkum majetkových poměrů pro důchodce se mezi lety 2003 a 2014 téměř zdvojnásobil. Nicméně návrhy na zlepšení pobídek pro pozdější odchod do důchodu (Flexi-Rente) nebyly dosud oficiálně potvrzeny. Je nutno zjistit, jak účinné mohou být jako protiváha pobídek k předčasnému odchodu do důchodu, které byly zavedeny v roce 2014.

               (11)Potenciál trhu práce některých skupin obyvatel, zejména žen a lidí z rodin migrantů, je nadále nedostatečně využíván a stále přetrvávají demotivační faktory, zejména pro osoby přinášejících druhý příjem do domácnosti. Zvláštní charakteristiky daňového systému a zdravotního pojištění odrazují osoby přinášející druhý příjem do domácnosti od nástupu do práce nebo zvýšení počtu odpracovaných hodin. Mimo jiné i proto pracuje v zemi malý podíl žen na plný úvazek a průměrný počet hodin, které ženy odpracují, patří i přes vysokou míru zaměstnanosti žen k nejnižším v EU. Přestože jako vedlejší produkt zavedení minimální mzdy došlo k menšímu přesunu z tzv. minijobů na standardní zaměstnání, formou minijobů stále pracuje přibližně sedm milionů zaměstnanců. Osvobození minijobů od daně z příjmu fyzických osob a v mnoha případech i od veškerých zaměstnaneckých příspěvků na sociální zabezpečení odrazuje pracovníky od toho, aby přecházeli do zaměstnání, kde by jejich výdělek převyšoval strop pro minijoby stanovený na 450 EUR měsíčně. V mnoha případech je tento demotivační faktor ještě výraznější, jestliže se jedná o manžele podléhající společnému zdanění příjmů. Pozitivní dopad mírného zvýšení několika příspěvků a kompenzace fiskální brzdy na příjmy domácností a spotřebu by mohl být do značné míry znehodnocen nárůstem sociálních příspěvků zaměstnanců. Daňové zatížení na úrovni minimální mzdy je v porovnání s ostatními členskými státy vysoké, což má za následek nižší příjmy na spodním konci mzdové stupnice. Snížení příspěvků zaměstnanců na sociální zabezpečení nebo daně z příjmu fyzických osob, včetně poskytování cílených příspěvků nebo náhrad, by toto daňové zatížení snížilo, čímž by se zase zvýšil čistý příjem osob s nízkými příjmy, a tím možnosti spotřeby.

               (12)Vysoký příliv uprchlíků v minulém roce má pro Německo řadu sociálních a hospodářských důsledků. Zatímco v krátkodobém horizontu bude příliv uprchlíků pravděpodobně zvyšovat veřejné výdaje a vytvářet další domácí poptávku, a tím zvyšovat HDP, střednědobý dopad na zaměstnanost a růst závisí na úspěšném začlenění uprchlíků na trhu práce a jejich sociální integraci, a to i prostřednictvím podpory vzdělávání. Tato otázka je jednou z priorit politického programu jak na úrovni EU, tak na úrovni členského státu, a bude pozorně sledována a analyzována, včetně zprávy o Německu pro rok 2017.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Německu, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a domnívá se
                  11
               , že Německo by Pakt o stabilitě a růstu mělo dodržet.

               (15)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Německu v období 2016–2017:

               1. Využitím dostupného fiskálního prostoru a stanovením výdajových priorit dosáhnout trvalého vzestupného trendu v oblasti veřejných investic, zvláště do infrastruktury, vzdělávání, výzkumu a inovací. Zlepšit koncepci fiskálních vztahů na spolkové úrovni, rovněž s cílem řešit přetrvávající nedostatek veřejných investic, zejména na úrovni obcí.

               2. Odstraňovat nedostatky daňového systému, zejména prostřednictvím přezkumu zdanění právnických osob a místní živnostenské daně, modernizovat daňovou správu a provést přezkum regulačního rámce pro rizikový kapitál. Posílit opatření k podnícení hospodářské soutěže v odvětví služeb, zejména v oblasti podnikatelských služeb a regulovaných povolání.

               3.Zvýšit pobídky pro pozdější odchod do důchodu a omezit demotivační faktory odrazující od práce osoby přinášející druhý příjem do domácnosti. Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy a usnadnit přechod z minijobů na standardní zaměstnání.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Irska na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Irska na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Irska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Irska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a provádění odpovědné fiskální konsolidace podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Irsku pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Irsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Tato zpráva rovněž obsahovala výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Irsko v roce 2013 dokončilo zejména program finanční pomoci EU-MMF a v této souvislosti aktuálně podléhá následnému dohledu. Vztahuje se na něj rovněž dohled v rámci evropského semestru. I přes výrazné zlepšení hospodářského výhledu zaslouží i nadále některá rizika zvláštní pozornost. Mezi tato rizika patří vysoká úroveň zadlužení soukromého i veřejného sektoru, zbývající problémy ve finančním sektoru, zejména pokud jde o ziskovost bank, přizpůsobení trhu práce a vysoká strukturální nezaměstnanost.

               (7)Dne 29. dubna 2015 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Irsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Irská vláda v programu stability z roku 2015 plánuje, že napraví nadměrný schodek do konce roku 2015, což je v souladu se lhůtou stanovenou Radou. Následně předpokládá, že do roku 2019 splní střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. Vláda předpokládá, že v roce 2015 sníží celkový schodek státního rozpočtu na 2,3 % HDP a že v roce 2019 dosáhne přebytku ve výši 0,7 % HDP. Na základě programu stability se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP sníží z 109,7 % HDP v roce 2014 na 105 % HDP v roce 2015 a do roku 2019 se postupně sníží na 89,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce programu, je pro rok 2015 příznivý a pro rok 2016 realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do konce roku 2015 očekává včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Odhaduje se, že je fiskální úsilí v období 2011–2015 o něco nižší než doporučené úsilí, ale objem diskrečních opatření přijatých v rámci programu a v návaznosti na něj je v souladu s tím, co se požadovalo. Jestliže Irsko dosáhne plánovaného včasného a trvalého odstranění nadměrného schodku, bude se na něj od roku 2016 vztahovat preventivní složka Paktu. Opatření podporující plánované cíle pro schodek a pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle od roku 2016 nebyly vymezeny dostatečně podrobně. Ve světle prognózy Komise z jara 2015 proto pravděpodobně existuje riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadované korekce pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a v uvedeném roce bude nutno přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Irsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)Reformy v oblasti daní přispěly k fiskální korekci, avšak existuje další prostor k tomu, aby se omezila případná narušení, zlepšila se účinnost daňového systému a zvýšil se růst a zaměření na ochranu životního prostředí. Daň z nemovitosti se nyní odvádí jako periodická daň, avšak daňová základna je stále poměrně úzká, neboť některé druhy nemovitostí neurčených k bydlení daním nepodléhají. Kvůli složitému systému sociálních příspěvků postrádá zdanění práce jednoduchost. Snížené sazby a osvobození od daně omezují daňové základny u spotřebních a environmentálních daní. Nulové sazby a snížené sazby DPH jsou méně efektivní než průměr v EU, přičemž se jeví, že u těchto daňových výdajů neexistuje žádné systematické hodnocení. Existuje prostor pro zlepšení účinnosti daňových nástrojů v oblasti životního prostředí a pro odstranění dotací poškozujících životní prostředí. Komise vítá nedávné změny daňových pravidel trvalého pobytu, ačkoli může trvat určitou dobu, než bude jejich účinek vyhodnocen. V posledních letech byly provedeny významné reformy fiskálního rámce. Nová pravidla a postupy, zejména střednědobý výdajový rámec, by měly zabránit procyklické fiskální politice a mají zásadní význam pro fiskální udržitelnost. Podle stávajících pravidel má však vláda značnou diskreční pravomoc změnit stropy výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích, což oslabuje střednědobé rozpočtové plány.

               (10)Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou poměrně vysoké, i když indikátory zdravotního stavu obyvatelstva nejsou obecně lepší než ve zbývajících státech EU. V poslední době bylo dosaženo úspor z důvodu vyšší efektivity. Systém zdravotní péče však vyžaduje hlubší strukturální reformy, aby se vyrovnal s předpokládaným navýšením výdajů a aby si s ohledem na stárnutí obyvatelstva zachoval příznivé výsledky v oblasti zdraví. Ve střednědobém horizontu hodlá Irsko zavést jednoúrovňový všeobecný systém zdravotního pojištění a v současné době provádí reformy na základě budoucí strategie v oblasti zdravotnictví. Irsko přijímá prozatímní kroky za účelem zavedení všeobecného zdravotního pojištění, aby reagovalo na některé aktuální problémy a zlepšilo nákladovou efektivnost. Pro zvýšení nákladové efektivnosti má zásadní význam zavádění nástrojů elektronického zdravotnictví, financování podle činností a zdokonalená preskripční praxe. Zároveň však zůstává potenciál ve snižování veřejných výdajů v oblasti léčiv, zejména pokud jde o patentovaná léčiva; tyto výdaje značně převyšují průměr EU.

               (11)Irsko má v rámci EU jeden z nejvyšších podílů osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce. Tato situace vyvolává závažné sociální problémy a zvyšuje riziko ohrožení dětí chudobou. Nízká intenzita práce je závažným problémem zejména v domácnostech rodičů-samoživitelů, přičemž podíl dětí žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce je oproti průměru EU téměř trojnásobný. Změna poskytování některých plateb sociálního zabezpečení znamenala určitý pokrok, pokud jde o zamezení výskytu pastí nečinnosti. Přístup k celodenní péči o děti je však i nadále omezený a nákladný, což komplikuje účast žen a rodičů-samoživitelů na trhu práce.

               (12)V příznivějším makroekonomickém prostředí se zlepšila celková situace malých a středních podniků, které však i nadále vykazují velmi protichůdné finanční pozice; poměrně malá část těchto podniků se stále potýká s „dědictvím z minulosti“ a vyvolává další potřebu tohoto sektoru snižovat zadlužení. Poptávka po úvěrech rovněž vykazuje známky hospodářského oživení. Malé a střední podniky jsou i nadále značně závislé na bankovním financování investic a nebankovní zdroje financování jsou poměrně málo rozvinuté. S posilujícím oživením a obnovující se domácí poptávkou dojde pravděpodobně k omezení nabídky zdrojů, pokud nedojde k odpovídající nápravě úvěrových kanálů a diverzifikaci zdrojů financování. To je zásadní předpoklad pro perspektivu růstu. Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků k financování a nabízení nových produktů s delší dobou trvání byly přijaty významné politické iniciativy. Mezi tyto iniciativy patří zřízení Irské strategické bankovní korporace (SBCI), Irského fondu pro strategické investice (ISIF) a zavedení dalších režimů. Využívání některých těchto režimů je však zatím omezené a účinnost a dopad SBCI a ISIF bude možné posoudit až na základě získaných zkušeností.

               (13)Irsko dosáhlo dobrého pokroku v restrukturalizaci, zmenšování velikosti a rekapitalizaci svých domácích bank. Profily bank týkající se financování se vrátily k normálu a i nadále se zlepšuje ziskovost bank. Avšak problémy vyvolané „dědictvím z minulosti“ zůstávají stále kritické. Jen pomalu se snižuje velký počet úvěrů v selhání, které i nadále omezují schopnost bank podporovat hospodářské oživení. Tyto úvěry představovaly 23,2 % z celkového objemu úvěrů tří největších domácích bank ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014, což v EU patří k nejvyšším podílům. Zatímco banky nadále plní své cíle stanovené strategií pro řešení nesplácených hypoték, i nadále se zvyšuje podíl nedoplatků s nejdelším prodlením (více než 720 dnů) a ve čtvrtém čtvrtletí roku 2014 představoval 9,8 % celkových zůstatků úvěrů. Bylo dosaženo pokroku v zavádění udržitelných řešení restrukturalizace. V dubnu Irská centrální banka stanovila, že banky musí do konce roku 2015 připravit řešení pro velkou většinu dlužníků. Banky jsou však značně závislé na standardních technikách zdrženlivého přístupu, které spočívají spíše v prodloužení doby splatnosti jistiny nebo úroku než v jejich snížení. Aby banky donutily zákazníky, kteří jsou v prodlení, ke splácení dluhu, i nadále hojně využívají soudní řízení. Plánované zavedení centrálního úvěrového registru postupuje velmi pomalu, i když je klíčovým prvkem ke zlepšení dohledu, postupů poskytování úvěrů a řízení rizik.

               (14)Situace na pracovním trhu se od roku 2013 zlepšila; v soukromém sektoru znovu dochází k tvorbě pracovních míst a nezaměstnanost trvale klesá. Nicméně míra nezaměstnanosti je stále vysoká a dlouhodobá nezaměstnanost představuje i nadále závažný problém. Existuje riziko, že by se některá cyklická nezaměstnanost mohla změnit na nezaměstnanost strukturální, neboť se s obnovením ekonomické rovnováhy vyskytl nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi. Nezaměstnanost mladých lidí je stále mnohem vyšší než v předkrizovém období. Aktivační reformy zaznamenaly v posledním období významný pokrok, ale přetrvávají obavy ohledně účinnosti stávajících aktivačních politik, programů odborného vzdělávání a ohledně toho, zda služby zaměstnanosti mohou přinášet dostatečné výsledky. Pozitivní vývoj představuje nedávno zahájená iniciativa JobPath. Její účinnost bude zapotřebí prověřit. V minulosti byly systémy dalšího vzdělávání a odborné přípravy neúčinné, pokud jde o poskytování takového druhu dovedností, které jsou v nově uspořádaném hospodářství zapotřebí, a reformy byly zahájeny teprve nedávno.

               (15)Náklady na právní služby zůstávají vyšší a stále je zapotřebí, aby se přizpůsobily nákladům na ostatní odborné služby. Tato úprava je důležitá, protože právní služby jsou základem pro všechna odvětví hospodářství a jejich cena ovlivňuje irskou konkurenceschopnost. Reforma předpisového rámce pro právní služby, která má posílit soutěž a snížit náklady, je dlouhodobým projektem, jemuž se veřejné orgány věnují. Avšak zákon o regulaci právních služeb, který byl zveřejněn v roce 2011, dosud nebyl schválen. Kromě toho lze skutečného snížení nákladů dosáhnout pouze tehdy, pokud budou v plánovaném regulačním rámci zachována ustanovení zaměřená na posílení soutěže a snížení nákladů a pokud tato ustanovení budou začleněna do předpisů vydávaných orgánem pro regulaci právních služeb, který má být brzy zřízen. Komise bude proto i nadále v rámci evropského semestru monitorovat pokrok v této oblasti.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (17)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Irska, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (18)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se promítá do níže uvedených doporučení č. 1 a 4.

               (19)V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení členským státům, jejichž měnou je euro. Irsko by mělo rovněž zajistit, aby uvedená doporučení byla včas a plně provedena,

               DOPORUČUJE Irsku v období 2015–2016:

               1.Zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2016. Použít všechny neplánované příjmy vzniklé díky hospodářským a finančním podmínkám, které byly lepší, než se očekávalo, a urychlit tak snížení schodku a zadlužení. Omezit stávající diskreční pravomoc týkající se změny stropů výdajů nad rámec předem stanovených změn v mimořádných situacích. Rozšířit daňovou základnu a provést přezkum daňových výdajů, včetně daně z přidané hodnoty.

               2.Přijmout opatření, která mají zvýšit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, včetně snížení výdajů za patentovaná léčiva a postupného zavádění náležité preskripční praxe. Rozšířit financování podle činností na celý systém zdravotní péče.

               3.Přijmout kroky ke zvýšení intenzity práce domácností a řešit ohrožení dětí chudobou prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a vyplácením doplatků po návratu do zaměstnání a prostřednictvím lepšího přístupu k finančně dostupné celodenní péči o děti.

               4.Dokončit trvalá řešení pro restrukturalizaci převážné většiny nesplácených hypotečních úvěrů do konce roku 2015 a posílit mechanismus Irské centrální banky pro monitorování. Zajistit, aby byla řešení pro restrukturalizaci úvěrů malých a středních podniků v problémech a zbývajících úvěrů na nákup komerčních nemovitostí udržitelná tím, že se bude dále posuzovat výkonnost bank při dosahování jejich vlastních cílů. Podniknout nezbytné kroky k tomu, aby byl centrální registr úvěrů v provozu do roku 2016.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.