title: 2004/913/ES: Doporučení Komise ze dne 14. prosince 2004 o podpoře vhodného systému odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burzeText s významem pro EHP

text:
               29.12.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 385/55

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 14. prosince 2004
   o podpoře vhodného systému odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze
   (Text s významem pro EHP)
   (2004/913/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V květnu 2003 přijala Komise sdělení „Modernizace práva obchodních společností a zlepšení řízení a správy podniků v Evropské unii – Plán pro postup vpřed“ (1). Mezi řadou návrhů na posílení práv akcionářů a obměně představenstev akciových společností připravuje iniciativu zaměřenou na podporu vhodné normativní úpravy odměňování členů správních orgánů společností v členských zemích.

               (2)

               Forma, struktura a výše odměn členů správních orgánů jsou v pravomoci společností a jejich akcionářů. Měly by usnadnit nábor a udržení výkonných členů správních rad či členů představenstev majících způsobilost vyžadovanou pro řízení společnosti. Ovšem odměňování je jednou z klíčových oblastí, kde může dojít u výkonných členů správních rad či členů představenstev ke střetu zájmů a kde je nutno mít na zřeteli zájmy akcionářů. Systémy odměňování by proto měly podléhat vhodné kontrole řízení podniků založené na odpovídajících právech na informace. V tomto ohledu je důležité plně respektovat rozdílnost různých způsobů řízení a správy podniků ve Společenství, která odráží pohledy různých členských států ohledně rolí obchodních společností a orgánů odpovědných za určení způsobu odměňování členů správních orgánů a za stanovení odměny pro jednotlivé členy.

               (3)

               Poskytování přesných a včasných informací emitenty cenných papírů buduje trvalou důvěru investorů a tvoří důležitý nástroj podpory řádného řízení a správy podniků uvnitř Společenství. Z tohoto důvodů je důležité, aby společnosti kótované na burze zajistily odpovídající transparentnost při jednání s investory do té míry, aby jim umožnily vyjádřit jejich názor.

               (4)

               Při provádění tohoto doporučení by členské státy měly vzít v úvahu specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu a předcházet zbytečnému nerovnému zacházení s rozličnými typy subjektů kolektivního investování. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, které jsou definovány ve směrnici Rady 85/611/EHS z 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2), stanovuje již uvedená směrnice soubor specifických mechanismů pro řízení a správu podniku. Aby však předešlo zbytečnému nerovnému zacházení s těmi subjekty kolektivního investování korporačního typu, které nepodléhají harmonizaci na úrovni Společenství, měly by vzít členské státy v úvahu, zda a do jaké míry jsou v těchto neharmonizovaných subjektech kolektivního investování uplatňovány stejné mechanismy řízení a správy podniku.

               (5)

               Akcionáři by měl být poskytnut jasný a podrobný přehled o politice odměňování společnosti. Takové uveřejnění by akcionářům umožnilo zhodnotit přístup společnosti k odměňování a posílit odpovědnost společnosti vůči nim. Přehled by měl obsahovat položky týkající se náhrad. Neměl by ovšem vést společnost k tomu, aby zpřístupnila veškeré informace obchodně citlivé povahy, které by mohly poškodit strategickou pozici společnosti.

               (6)

               Měla by být rovněž zajištěna odpovídající transparentnost v oblasti politiky smluv se členy správních orgánů. Měla by zahrnovat zpřístupnění informací týkajících se záležitostí, jako je výpovědní lhůta a odstupné podle těchto smluv, které jsou přímo spojeny s odměňováním členů správních orgánů.

               (7)

               Aby se akcionářům poskytla účinná možnost vyjádření jejich názorů a příležitost probrat politiku odměňování na základě srozumitelně podaných informací bez nutnosti zahájení postupu předkládání návrhu akcionářů, měla by být politika odměňování výslovným bodem jednání výroční valné hromady.

               (8)

               Za účelem posílení odpovědnosti by měla být politika odměňování předložena k hlasování na výroční valné hromadě. Hlasování na této valné hromadě by mohlo mít doporučující charakter, aby nebyla narušena práva příslušných orgánů odpovědných za odměňování členů správních orgánů. Doporučující hlasování by neukládalo žádnou povinnost změnit smluvní nároky členů správních orgánů, ani povinnost změnit politiku odměňování.

               (9)

               Akcionářům by rovněž měly být poskytnuty informace, na jejichž základě mohou povolat jednotlivé členy správních orgánů k odpovědnosti za odměny, které vydělávají či vydělali. Uveřejnění odměňování jednotlivých členů správních orgánů společnosti, a to jak členů představenstva či výkonných členů správní rady, tak nevýkonných členů správní rady či členů dozorčí rady, za předchozí finanční rok je proto důležité k tomu, aby akcionářům pomohlo zhodnotit odměňování ve světle celkové výkonnosti společnosti.

               (10)

               Různé systémy odměňování, v jejichž rámci jsou členové správních orgánů odměňování formou akcií, opcemi na akcie či jakýmkoliv jiným právem získání akcií, nebo odměňováni na základě pohybu ceny akcií, a jakékoliv závažné změny těchto systémů by měly podléhat předchozímu schválení na výroční valné hromadě. Schválení by se mělo týkat systému odměňování a pravidel používaných pro určení jednotlivých odměn podle daného systému, ale ne odměňování jednotlivých členů správních orgánů podle daného systému.

               (11)

               Vzhledem k důležitosti otázky odměňování členů správních orgánů je vhodné sledovat provádění tohoto doporučení a v případě nedostatečného provádění zvážit další opatření,

         DOPORUČUJE:
   Oddíl I
   Působnost a definice
   1.   Působnost

               1.1

               Členské státy by měly přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby společnosti kótované na burze, které mají zapsané sídlo na jejich území, dodržovaly toto doporučení. Měly by však řádně zvážit specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu ve smyslu směrnice Rady 85/611/EHS. Členské státy by také měly vzít v úvahu specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu, jejichž činnost uvedenými směrnicemi není upravena a jejichž jediným účelem je investování peněz získaných od investorů do široké škály aktiv a které neusilují o převzetí právní nebo řídící kontroly nad žádným z emitentů jejich základních investic.

               1.2

               Členské státy by měly rovněž přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby společnosti kótované na burze, které nejsou zapsány v některém členském státě, ale mají primární kotaci na regulovaném trhu zřízeném na jejich území, dodržovaly ustanovení tohoto doporučení.

               1.3

               Členské státy by měly zajistit, aby se toto doporučení vztahovalo na odměňování generálních ředitelů v případě, že nejsou členy správních, řídicích nebo dozorčích orgánů společností kótovaných na burze.

         2.   Definice pro účely tohoto doporučení

               2.1

               „Členem správního orgánu“ se rozumí jakýkoliv člen správního, řídicího nebo dozorčího orgánu společnosti kótované na burze.

               2.2

               „Společností kótovanou na burze“ se rozumí společnost, jejíž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu směrnice 2004/39/ES v jednom nebo více členských státech.

         Oddíl II
   Politika odměňování
   3.   Uveřejňování politiky odměňování členů správních orgánů

               3.1

               Každá společnost kótovaná na burze by měla uveřejnit prohlášení o politice odměňování ve společnosti („prohlášení o odměňování“). Mělo by být součástí samostatné zprávy o odměňování a/nebo být zahrnuto v roční účetní uzávěrce a výroční zprávě či v poznámkách k výroční účetní zprávě společnosti. Prohlášení o odměňování by mělo být také zveřejněno na internetových stránkách společnosti kótované na burze.

               3.2

               Prohlášení o odměňování by se hlavně mělo zaměřit na politiku společnosti v oblasti odměňování členů správních orgánů pro následující finanční rok, případně další roky. Také by mělo obsahovat přehled způsobu, jakým byla politika odměňování prováděna v předcházejícím finančním roce. Zvláštní důraz by měl být kladen na významné změny v politice společnosti kótovaných na burze v oblasti odměňování v porovnání s předcházejícím finančním rokem.

               3.3

               Prohlášení o odměňování by mělo obsahovat alespoň tyto informace:

                           a)

                           vysvětlení vzájemného vztahu proměnných a stálých složek odměňování členů správních orgánů;

                           b)

                           dostatečné informace o výkonnostních kritériích, na kterých jsou založeny jakékoliv nároky na opce akcií, akcie či proměnné složky odměn;

                           c)

                           dostatečné informace o vazbě mezi odměnami a výkonností;

                           d)

                           hlavní parametry a důvody pro veškeré systémy ročních bonusů a jiné nepeněžité výhody;

                           e)

                           popis hlavních znaků doplňkových důchodových systémů či systémů předčasného odchodu do důchodu pro členy správních orgánů.

                     Uveřejnění těchto informací v prohlášení o odměňování by nicméně nemělo zahrnovat uveřejnění informací obchodně citlivé povahy.

               3.4

               Prohlášení o odměňování by mělo také obsahovat a vysvětlovat politiku společností kótovaných na burze ohledně podmínek smluv pro členy představenstva či výkonné členy správní rady. Mělo by mimo jiné obsahovat informace o délce platnosti smluv s členy představenstva či výkonnými členy správní rady, příslušných výpovědních lhůtách a podrobnostech úpravy odstupného a jiných plnění poskytovaných v souvislosti s předčasným ukončením smlouvy s uvedenými členy správních orgánů.

               3.5

               Informace související s přípravným a rozhodovacím postupem uplatňovaným při stanovování politiky společnosti kótované na burze v oblasti odměňování členů správních orgánů by měly být rovněž uveřejněny. Měly by případně zahrnovat informace o pravomocech a složení výboru pro odměňování, jména externích poradců, jejichž služby byly využity pro stanovení politiky odměňování a role výročních valných hromad akcionářů.

         4.   Hlasování akcionářů

               4.1

               Aniž jsou dotčeny úlohy a organizace příslušných orgánů odpovědných za stanovení odměny členů správních orgánů, politika odměňování či každá významná změna v politice odměňování by měla být výslovným bodem jednání výroční valné hromady.

               4.2

               Aniž jsou dotčeny úlohy a organizace příslušných orgánů odpovědných za stanovení odměny správních orgánů, prohlášení o odměňování by mělo být předloženo akcionářům k hlasování na výroční valné hromadě. Hlasování může mít poradní nebo závazný charakter.
               Členské státy mohou ovšem stanovit, že se bude hlasovat pouze v případě, že o to požádají akcionáři reprezentující nejméně 25 % celkového počtu hlasů akcionářů přítomných či zastupovaných na výroční valné hromadě. Tímto nicméně není dotčeno právo akcionářů předložit návrh usnesení v souladu s vnitrostátními předpisy.

               4.3

               Společnost kótovaná na burze by měla informovat akcionáře, kteří mají právo na zaslání oznámení o konání valné hromady, o úmyslu hlasovat o návrhu na schválení prohlášení o odměňování na výroční valné hromadě.

         Oddíl III
   Odměňování jednotlivých členů správních orgánů
   5.   Uveřejňování odměňování jednotlivých členů správních orgánů

               5.1

               Celkové odměny a další výhody poskytnuté jednotlivých členům správních orgánů v průběhu finančního roku by měly být podrobně uveřejněny v roční účetní uzávěrce či v poznámkách k roční účetní uzávěrce nebo případně ve zprávě o odměňování.

               5.2

               Roční účetní uzávěrka či poznámky k roční účetní uzávěrce nebo případně zpráva o odměňování by měly obsahovat alespoň informace uvedené v bodech 5.3 až 5.6 pro každou osobu, která byla členem správního orgánu společnosti kótované na burze po jakoukoliv dobu v příslušném finančním roce.

               5.3

               V souvislosti s odměnami a/nebo funkčními požitky je nutno předložit následující informace:

                           a)

                           celková výše platu vyplaceného či dlužného členovi správního orgánu za služby vykonané v příslušném finančním roce, včetně případných odměn za účast na zasedání orgánu stanovených výroční valnou hromadou akcionářů;

                           b)

                           odměny a výhody získané od jakéhokoliv podniku patřícího do stejné skupiny;

                           c)

                           odměny vyplacené ve formě podílu na zisku a/nebo příplatků a důvody, proč byly tyto podíly na zisku a/nebo příplatky poskytnuty;

                           d)

                           kde je taková platba právně umožněna, veškeré významné dodatečné odměny vyplacené členům správních orgánů za zvláštní služby nad rámec jejich obvyklých povinností;

                           e)

                           vyplacené či nárokovatelné náhrady pro každého dřívějšího člena představenstva nebo výkonného člena správní rady v souvislosti s ukončením jeho činnosti během finančního roku;

                           f)

                           odhad celkové výše nepeněžitých výhod považovaných za odměny jiných, než položky uvedené v písmenech a) až e).

               5.4

               V souvislosti s akciemi a/nebo právy na získání opce akcií a/nebo všemi ostatními pobídkovými systémy využívajícími akcií by měly být předloženy následující informace:

                           a)

                           počet nabídnutých opcí akcií či akcií poskytnutých společností během příslušného finančního roku a jejich podmínky použití;

                           b)

                           počet opcí akcií uplatněných během příslušného finančního roku a pro každou z nich počet akcií a realizační cena či hodnota úroků v pobídkovém systému využívajícím akcií na konci finančního roku;

                           c)

                           počet opcí akcií neuplatněných ke konci finančního roku; jejich realizační cena, datum realizace a hlavní podmínky pro uplatnění práv;

                           d)

                           všechny změny v ustanoveních a podmínkách existujících opcí akcií během finančního roku.

               5.5

               V souvislosti s doplňkovými penzijními systémy by měly být uveřejněny následující informace:

                           a)

                           je-li penzijní systém systémem založeným na zisku, změny v nárůstu zisku členů správních orgánů dle tohoto systému v příslušném finančním roce;

                           b)

                           je-li penzijní systém systémem založeným na příspěvcích, podrobnosti o příspěvcích vyplacených či dlužných společností danému členu správního orgánu během příslušného finančního roku.

               5.6

               Uveřejněny by měly být i částky, které společnost či jakákoliv pobočka či společnost zahrnutá v konsolidovaném ročním účetnictví společnosti vyplatila za půjčky, zálohy či záruky každé osobě, která byla členem správního orgánu po jakoukoliv dobu během příslušného finančního roku, včetně zbývajících částek a úroků, umožňuje-li vnitrostátní právo nebo statut společnosti kótované na burze poskytnutí takové platby.

         Oddíl IV
   Odměny formou akcií
   6.   Schválení akcionářů

               6.1

               Systémy, podle kterých jsou členové správních orgánů odměňováni formou akcií, opcí k akciím či jakýmkoliv jiným právem na získání akcií anebo odměňováni na základě pohybu ceny akcií, by měly podléhat předchozímu schválení akcionářů ve formě usnesení na výroční valné hromadě před jejich přijetím. Schválení by se mělo týkat systému samotného a ne poskytování konkrétních výhod ve formě akcií dle daného systému jednotlivým členům správních orgánů.

               6.2

               Schválení výroční valnou hromadou by se mělo vyžadovat v těchto případech:

                           a)

                           poskytnutí systémů založených na získání akcií pro členy správních orgánů, včetně opcí k akciím;

                           b)

                           určení jejich maximálního počtu a hlavní podmínky postupu při jejich poskytování;

                           c)

                           období, během něhož mohou být opce uplatněny;

                           d)

                           případné podmínky pro každou následující změnu v realizační ceně opcí, je-li to právně možné;

                           e)

                           jakékoliv jiné dlouhodobé pobídkové systémy, na něž mají členové správních orgánů nárok a které nejsou nabízeny za podobných podmínek ostatním zaměstnancům.

               6.3

               Výroční valná hromada by měla rovněž určit termín, do něhož může orgán odpovědný za odměňování členů správních orgánů přidělit tento typ odměn jednotlivým členům správních orgánů.

               6.4

               Všechny významné změny v ustanoveních a podmínkách těchto systémů by měly být rovněž předmětem schválení akcionářů formou usnesení na výroční valné hromadě před jejich přijetím. V těchto případech by měli být akcionáři informováni o plném znění navrhovaných změn a mělo by jim být poskytnuto vysvětlení ohledně účinku navrhovaných změn.

               6.5

               Jakékoliv ujednání o opci na akcie za sníženou cenu, podle něhož jsou poskytnuta jakákoliv práva na upsání akcií za cenu nižší než tržní hodnota těchto akcií k datu určení ceny nebo nižší než průměrná tržní hodnota během několika dnů před datem určení realizační ceny, umožňuje-li je vnitrostátní právo či statut společnosti kótované na burze, by mělo být rovněž schváleno akcionáři.

               6.6

               Body 6.1 až 6.4 by se neměly vztahovat na systémy, které mohou za podobných podmínek využívat zaměstnanci společnosti kótované na burze nebo jakékoliv z jejích poboček, jejichž zaměstnanci se mohou účastnit na tomto systému a které byly schváleny výroční valnou hromadou.

         Oddíl V
   Informace a závěrečná ustanovení
   7.   Informace

               7.1

               Před výroční valnou hromadou, na níž je předkládán návrh usnesení v souladu s bodem 6.1 a v souladu s vnitrostátním právem a/nebo se statutem společnosti kótované na burze, by mělo být akcionářům poskytnuto informační sdělení související s tímto usnesením.
               Mělo by obsahovat alespoň plný text systému odměňování formou akcií či popis jeho základních podmínek a jména účastníků systému. Mělo by rovněž uvést vazby mezi systémem a obecnou politikou v oblasti odměňování členů správních orgánů.
               Návrh usnesení by měl jasně odkazovat buď na systém samotný, nebo na shrnutí jeho základních podmínek.

               7.2

               Akcionářům by měly být rovněž zpřístupněny informace o tom, jak společnost hodlá získat akcie potřebné pro splnění jejích povinností dle pobídkových programů. Zejména by mělo být jasně uvedeno, zda společnost hodlá nakoupit potřebné akcie na trhu, má tyto akcie v držení či zda hodlá vydat nové akcie.

               7.3

               Tato informace by měla také obsahovat přehled o nákladech na systém pro společnost s ohledem na předpokládané použití.

               7.4

               Tyto informace by měly být uveřejněny na internetových stránkách společnosti kótované na burze.

         8.   Závěrečná ustanovení

               8.1

               Členské státy se vyzývají, aby do 30. června 2006 přijaly nezbytná opatření pro podporu uplatňování zásad stanovených v tomto doporučení a aby sdělily Komisi opatření přijatá na základě tohoto doporučení, čímž umožní Komisi důkladně sledovat situaci a na základě sledování zhodnotit potřebu dalších opatření.

               8.2

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 14. prosince 2004.

            Za Komisi

         Charlie MCCREEVY

            člen Komise

      (1)  COM(2003) 284 v konečném znění.

      (2)  Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).


title: 2014/761/EU: Doporučení Komise ze dne 29. října 2014 o uplatňování pravidel vnitřního trhu s energií mezi členskými státy EU a smluvními stranami Energetického společenství

text:
               31.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 311/82

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 29. října 2014
   o uplatňování pravidel vnitřního trhu s energií mezi členskými státy EU a smluvními stranami Energetického společenství

      (2014/761/EU)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská unie je smluvní stranou Energetického společenství, jehož cílem je vytvořit jednotný právní prostor pro trhy s energií v Evropě.

               (2)

               Smluvní strany (1) Energetického společenství si kladou za cíl začlenit své trhy s energií do vnitřního trhu EU s energií tak, že přizpůsobí právní předpisy EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou a transponují je do svých vnitrostátních právních předpisů.

               (3)

               Klíčové zásady právních předpisů EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2), ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (3), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (4) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (5), jež jsou v členských státech použitelné od dne 3. března 2011. Významná pravidla práva EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou jsou rovněž stanovena v právně závazných kodexech sítě a rámcových pokynech, jež byly přijaty na základě výše uvedených právních předpisů a na nichž se zčásti ještě pracuje.

               (4)

               Smluvní strany Energetického společenství jsou povinny výše uvedené směrnice a nařízení provést ke dni 1. ledna 2015 (6) a až na několik výjimek používat od stejného data prováděcí opatření. Kodexy sítě i rámcové pokyny jsou také postupně začleňovány do právního řádu Energetického společenství.

               (5)

               Je stanoveno, že smluvní strany mají provádět další právní předpisy EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES ze dne 18. ledna 2006 o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení směrnice Rady 2004/67/ES (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (9).

               (6)

               Zeměpisná působnost právních předpisů EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou zahrnuje celé území EU.

               (7)

               Energetické společenství přijalo dne 23. září 2014 výklad Rady ministrů podle článku 94 Smlouvy o Energetickém společenství s cílem zacházet v právních aktech Energetického společenství, které transponují právní předpisy Evropské unie, s energetickými toky, dovozem a vývozem energie, jakož i obchodními a vyrovnávacími transakcemi, kapacitami sítě a propojovacími vedeními mezi smluvními stranami a členskými státy EU stejným způsobem jako s příslušnými toky, dovozem, vývozem, transakcemi, kapacitami a infrastrukturou mezi smluvními stranami v rámci práva Energetického společenství.

               (8)

               Jednotné zacházení s přeshraničními toky, přeshraničními transakcemi a přeshraniční infrastrukturou (propojovacími vedeními) mezi všemi stranami Smlouvy o Energetickém společenství je významným prvkem jednotného právního prostoru pro obchod se zemním plynem a elektřinou a je nezbytným prvkem pro dosažení cílů Energetického společenství. Spolupráce mezi regulačním výborem Energetického společenství a Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů, pokud jde o její rozhodnutí, je navíc nezbytná, aby se usnadnila integrace smluvních stran do vnitřního trhu EU s energií,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy, včetně regulačních orgánů, které musí určit podle právních předpisů pro vnitřní trh s plynem a elektřinou, Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů a hospodářské subjekty se vyzývají, aby spolupracovaly s vnitrostátními orgány a hospodářskými subjekty smluvních stran Energetického společenství při uplatňování právních předpisů EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

               2.

               Členské státy, včetně regulačních orgánů, které musí určit podle předpisů pro vnitřní trh s plynem a elektřinou, Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů a hospodářské subjekty se vyzývají, aby při provádění předpisů EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou jakýkoli odkaz na

                           a)

                           energetické toky, dovoz a vývoz, jakož i obchodní a vyrovnávací transakce;

                           b)

                           kapacitu sítě;

                           c)

                           stávající nebo novou infrastrukturu v oblasti plynu a elektřiny, jež

                     překračují hranice, zóny, vstupní-výstupní oblasti nebo regulační oblasti mezi členskými státy, uplatňovaly na toky, dovoz, vývoz, transakce, kapacity a infrastrukturu překračující hranice mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

               3.

               Odkazy v právních předpisech EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou na spolupráci a společné činnosti mezi vnitrostátními institucemi, orgány a hospodářskými subjekty by měly být chápány tak, že zahrnují spolupráci a společné činnosti mezi vnitrostátními institucemi, orgány a hospodářskými subjekty členských států a smluvních stran.

               4.

               V případech, kdy právní akty EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou odkazují na „dopady“ na jeden nebo více členských států, měl by být tento odkaz chápán rovněž jako dopad na smluvní strany nebo na smluvní stranu a členský stát.

               5.

               Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů se vyzývá, aby v případech, kdy má pravomoc přijímat rozhodnutí podle právních předpisů EU pro vnitřní trh s plynem a elektřinou, spolupracovala s regulačním výborem Energetického společenství, pokud je tento výbor příslušný podle acquis Energetického společenství, s cílem umožnit přijímání soudržných aktů obou těchto orgánů.

               6.

               Toto doporučení je určeno členským státům, Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů a hospodářským subjektům a regulačnímu výboru Energetického společenství.

      V Bruselu dne 29. října 2014.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            místopředseda Komise

      (1)  Albánská republika, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Moldavská republika, Republika Černá Hora, Republika Srbsko, Ukrajina a Prozatímní správní mise Organizace spojených národů v Kosovu podle rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244.

      (2)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.

      (3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.

      (4)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.

      (5)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

      (6)  S některými výjimkami, jak je stanoveno v acquis Energetického společenství. Podrobněji viz http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS.

      (7)  Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 22.

      (8)  Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39.


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Španělska na období 2012–2016

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/81

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Španělska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Španělska na období 2012–2016
   2013/C 217/20
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Španělska na rok 2012 a stanovisko k programu stability Španělska na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu Španělska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Španělsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zejména velmi vysoké domácí a vnější zadlužení nadále představuje rizika pro růst a finanční stabilitu, bankovní sektor prochází procesem rekapitalizace a restrukturalizace, též s využitím veřejných finančních prostředků, nepružné trhy zboží a práce přispívají k vysoké a stále rostoucí nezaměstnanosti a obecněji brání ozdravení hospodářství. Ačkoli dochází k nápravě, rozsah potřebné korekce vyžaduje další silné politické kroky v oblasti trhů zboží a služeb, trhu práce, finančního sektoru a veřejných financí.

               (9)

               Dne 30. dubna 2013 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2013 a program stability na období 2012–2016. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je na rok 2013 v podstatě realistický, ale v roce 2014 a letech následujících je vystaven určitým rizikům nepříznivého vývoje ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2013. Program stability na období 2014–2016 předpovídá nižší růst než prognóza útvarů Komise z jara 2013, nicméně uvedená prognóza je založena na předpokladu nezměněné politiky a nezohledňuje tedy fiskální konsolidaci, jež bude nezbytná k dosažení rozpočtových cílů programu stability. Cílem rozpočtové strategie popsané v programu stability je snížit do roku 2016 schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP. Konsolidace se opírá především o zdrženlivost na straně výdajů s poklesem podílu výdajů v období 2012–2016 o 3,7 procentního bodu, ale také o některá opatření ke zvýšení příjmů. Na základě (nově vypočteného) strukturálního salda (5) je v programu stability na období 2013–2016 plánováno meziroční zlepšení strukturálního schodku činící 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % a 0,9 % HDP. V návaznosti na nápravu nadměrného schodku program stability potvrzuje střednědobý cíl v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu, kterého by mělo být dosaženo do roku 2018. Střednědobý cíl je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Předpokládané tempo strukturální korekce v letech 2017–2018 je k plnění střednědobého cíle dostatečné. V programu se předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2016 a poté začne klesat.
               Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky nepříznivého vývoje. Opatření na podporu dosažení cílových schodků nejsou dostatečně specifikována, zejména na regionální úrovni. Na rok 2016 program stability neuvádí opatření žádná a předchozí dočasná opatření jsou prodloužena jen do roku 2014. Plánované úspory díky reformě místní správy jsou ohroženy významnými realizačními riziky. Navíc v souvislosti s přetrvávající velkou makroekonomickou nerovnováhou panuje nejistota ohledně hospodářské situace, situace na trhu práce, finanční situace i vývoje na straně příjmů. Rizika v systému sociálního zabezpečení by se zmírnila úplným provedením přijaté reformy předčasného odchodu do důchodu a dosažením dohody o faktoru udržitelnosti. Další riziko plyne z podmíněných závazků souvisejících se systémy a zárukami na ochranu aktiv. Došlo ke značnému pokroku v oblasti podávání zpráv o plnění rozpočtu, nicméně existuje prostor pro transparentnější a včasnější provádění preventivních a nápravných mechanismů podle zákona o rozpočtové stabilitě. Chybí systematické a včasné podávání zpráv o opožděných platbách ze strany veřejného sektoru, jehož značné nesplacené závazky si vyžádaly ad-hoc systém splácení. Proti plánu se zpožďuje zřízení nezávislé fiskální rady. Navržený přezkum pravidel indexace u veškerých veřejných příjmů a výdajů by vedl k rozpočtovým úsporám a rychlejší reakci cen na hospodářské podmínky. Národní program reforem rovněž uznává nutnost dalšího zlepšení hospodárnosti, pokud jde o výdaje na zdravotní péči a léčiva, například přezkumem referenčních cen a centralizací nákupu farmaceutických přípravků nebo rozšířením spoluúčasti.

               (11)

               I když v roce 2012 došlo k výraznému vyvážení relativní daňové zátěže směrem ke spotřebě a ekologickým daním, zůstává poměr daní k HDP ve Španělsku mezi nejnižšími v Unii. Efektivitu daňového systému lze dále zlepšit zvýšením podílu nepřímých daní, jež více podporují růst, a řešením daňových podvodů a úniků, to vše v souladu s úsilím o fiskální konsolidaci. Španělsko přijalo určitá opatření k řešení zvýhodnění zadlužování, pokud jde o daň z příjmů právnických osob, ale s ohledem na vysokou osobní zadluženost je nezbytné vyvinout další úsilí.

               (12)

               Program ozdravení finančního sektoru probíhá podle plánu. Zejména byly provedeny potřebné rekapitalizace a byla zřízena společnost Sareb spravující aktiva. Trvalou pozornost bude v nadcházejících letech vyžadovat restrukturalizace bank v souladu s rozhodnutími podle pravidel o státní podpoře. Ke zmírnění problémů s financováním a likviditou obchodních společností realizovalo Španělsko v roce 2012 velký plán na splacení obchodních dluhů regionálních a místních správ vůči společnostem (27,3 miliard EUR) a zahájilo různé iniciativy na rozšíření možností financování podniků. V roce 2013 se předpokládá rozšíření zmíněného plánu.

               (13)

               Situace na trhu práce zůstává kritická. Odklon hospodářství od domácí poptávky a stavebnictví při nepružném trhu a nesouladu mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi přispěl mimo jiné k růstu nezaměstnanosti na 27 % na začátku roku 2013. Zvláště znepokojivý je výrazný růst nezaměstnanosti mladých lidí na 56 % a růst dlouhodobé nezaměstnanosti na 44,4 % z celkové nezaměstnanosti na konci roku 2012. Dostupné údaje naznačují, že reforma trhu práce z roku 2012 začíná vést k vyšší vnitřní flexibilitě (v rámci podniku), k určitému snížení nákladů na propouštění a k dalšímu umírnění mzdových požadavků. V národním programu reforem bylo na červenec 2013 oznámeno oficiální hodnocení reformy vůči jejím stanoveným cílům se záměrem ji v případě potřeby doplnit. Reformy v oblasti aktivních politik na trhu práce se zpožďovaly, nadále jsou potřebná opatření k modernizaci a posílení samotné veřejné služby zaměstnanosti a nedávno otevřený prostor pro soukromé agentury zprostředkující zaměstnání stále není plně funkční, stejně jako spolupráce mezi celostátními a regionálními veřejnými službami zaměstnanosti (jednotný portál pracovních příležitostí).

               (14)

               K vysoké nezaměstnanosti mladých lidí a k dlouhodobé nezaměstnanosti přispívá velký podíl nezaměstnaných bez formální kvalifikace (35 %) a nedostatečná relevance vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce. Národní strategie pro zaměstnanost a podnikání mladých lidí na období 2013–2016, představená v březnu 2013, zahrnuje řadu krátkodobých i dlouhodobějších opaření, jež mají za cíl zlepšit pracovní příležitosti pro mladé lidi. Současně byl zaveden duální systém odborného vzdělávání a již v roce 2012 byly zahájeny pilotní projekty. Národní program reforem na rok 2013 rovněž zdůrazňuje důležitost rychlého provedení reformy vzdělávacího systému a zlepšení celkové kvality vzdělávání a odborné přípravy.

               (15)

               Především v důsledku situace na trhu práce, ale také kvůli omezené efektivitě sociální ochrany, pokud jde o snižování chudoby, je Španělsko pod průměrem EU v hlavních klíčových ukazatelích měřících chudobu a sociální vyloučení, přičemž ohroženy jsou zejména děti. Celkově nebylo zaznamenáno žádné výrazné zlepšení v přípravě nových politických opatření. Národní program reforem nezahrnuje informace o obsahu vnitrostátního akčního plánu sociálního začlenění na období 2013–2016 ani o časovém rámci pro jeho schválení. Klíčové úkoly spočívají v nutnosti racionalizovat cíle a prostředky v odpovídajícím politickém rámci, zlepšit řízení a koordinaci mezi orgány na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, zjednodušit postupy pro žadatele o sociální pomoc a přezkoumat překážky mobility. Byl zaznamenán určitý pokrok, pokud jde o opatření na boj proti dětské chudobě a na zlepšení efektivity služeb na podporu rodiny.

               (16)

               Slabiny v podnikatelském prostředí, jako jsou segmentace domácího trhu nebo překážky vstupu na trh v odvětví služeb, brání tvorbě pracovních míst a pokrok v reformách v této oblasti trvá déle, než předpokládal plán reforem ze září 2012. První návrh zákona o jednotnosti trhu byl vládou přijat v lednu 2013 a konečné schválení parlamentem se očekává do konce roku 2013. Opakovaně vyjádřené závazky v národním programu reforem na rok 2013 očekávají první návrh zákona o službách poskytovaných svobodnými povoláními do konce června 2013 a konečné přijetí zákona o podnikání a internacionalizaci společností do konce roku 2013. Navzdory očekávaným účinkům těchto reforem existuje stále prostor k dalšímu uvolnění podmínek pro vstup na trh a odchod z trhu, zejména prostřednictvím snížení doby potřebné k získání oprávnění k podnikání a přezkoumání rámce insolvenčního práva. Navíc je třeba se zabývat právními a jinými překážkami růstu podniků. Překážky vstupu na trh kladené velkoplošným prodejnám navzdory nedávným reformám nadále omezují hospodářskou soutěž v odvětví maloobchodu. V září 2012 přijala vláda návrh zákona na sloučení národního orgánu pro ochranu hospodářské soutěže s dohledovými a regulačními orgány v šesti sektorech, čímž se vytvoří orgán jediný – Národní komise pro trhy a hospodářskou soutěž (CNMC). Cílem této reformy je jednotné uplatňování zásad hospodářské soutěže v různých odvětvích hospodářství. Zrušení daňové odpočitatelnosti zaplacených úroků a splátek hypoték v roce 2012 bylo zásadní pro odklon motivace od vlastnictví nemovitostí k bydlení, ale pokusy o vytvoření většího a efektivnějšího trhu s nájemním bydlením, který by také podpořil pracovní mobilitu, jsou stále v počátcích.

               (17)

               Tarifní deficit u elektřiny, z něhož vyplývají potenciálně značné podmíněné závazky pro rozpočet a nezanedbatelná makroekonomická rizika, doposud není definitivně řešen, neboť opatření představená v roce 2012 a na začátku roku 2013 byla nedostatečná. V národním programu reforem na rok 2013 vláda oznámila, že do konce června 2013 bude předložen návrh zákona, kterým se dále reformuje odvětví elektřiny. Existuje prostor pro další zintenzivnění hospodářské soutěže na maloobchodním trhu s elektřinou. Dopravní infrastruktura je rozsáhlá, ale existuje prostor pro zpřísnění výběru investic a upřednostnění efektivní údržby stávajících sítí. V tomto směru by pomohlo plánované zřízení nezávislého střediska pro sledování. Současně technické a právní překážky brání hospodářské soutěži v železniční nákladní a osobní dopravě.

               (18)

               Vysoce decentralizované prostředí si žádá intenzivnější koordinaci mezi různými orgány veřejné správy s cílem snížit náklady a omezit administrativní zátěž podniků i domácností. Za tímto účelem bylo zahájeno nebo probíhá několik iniciativ. Konkrétně v únoru 2013 vláda představila návrh zákona o reformě místní správy (bude parlamentem přijat do konce roku 2013) a byl zřízen výbor pro reformu veřejné správy. Výbor do konce června 2013 předloží návrhy reformy španělské veřejné správy. Probíhají reformy na zlepšení fungování soudního systému, i když některá opatření nabírají zpoždění a prostor ke zlepšení efektivity španělského soudnictví zůstává.

               (19)

               V kontextu evropského semestru Komise provedla komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska. Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Španělska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 9.

               (20)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Závěrem jejího posouzení je, že navrhovaný program reforem je ucelený a jde správným směrem. Současně v posouzení zdůrazňuje naléhavost přijetí a účinného provedení chybějících reforem, aby mohly nastat očekávané kladné účinky. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 a 9.

               (22)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Španělsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Španělsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Vyvinout strukturální fiskální úsilí vyžadované v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, aby byl nadměrný schodek napraven do roku 2016. Za tímto účelem provést opatření přijatá v rozpočtových plánech na rok 2013 na všech úrovních veřejné správy a posílit střednědobou rozpočtovou strategii dostatečně specifikovanými strukturálními opatřeními na období 2014–2016. Podmínkou trvalé nápravy fiskální nerovnováhy je hodnověrné provedení náročných strukturálních reforem, které zlepší přizpůsobivost a posílí potenciální růst a zaměstnanost. Po nápravě nadměrného schodku provádět vhodným tempem strukturální korekci, aby byl do roku 2018 dosažen střednědobý cíl. Zajistit přísné a transparentní prosazování preventivních a nápravných opatření stanovených v zákoně o rozpočtové stabilitě. Do konce roku 2013 zřídit nezávislý fiskální orgán, který poskytne analýzy a poradenství a bude sledovat soulad fiskální politiky s vnitrostátními fiskálními pravidly a fiskálními pravidly EU. Zvýšit efektivitu a kvalitu veřejných výdajů na všech úrovních veřejné správy a do března 2014 provést systematický přezkum velkých výdajových položek. Zvýšit nákladovou účinnost odvětví zdravotnictví, ale zachovat jeho dostupnost pro zranitelné skupiny, například snížením výdajů nemocnic za léčiva, posílením koordinace mezi různými typy péče a zlepšením pobídek k hospodárnému využívání prostředků. Přijmout opatření na snížení objemu opožděných plateb ze strany veřejného sektoru, vyhnout se jejich dalšímu hromadění a pravidelně zveřejňovat údaje o dlužných částkách. Přijmout protiindexační zákon na snížení míry setrvačnosti cen ve veřejných výdajích a příjmech tak, aby začal platit od začátku roku 2014, a zvážit další opatření na omezení použitelnosti doložek o indexaci. Do konce roku 2013 dokončit regulaci faktoru udržitelnosti, aby byla zajištěna dlouhodobá finanční stabilita důchodového systému, mimo jiné zvýšením skutečného věku odchodu do důchodu přizpůsobením věku odchodu do důchodu či důchodových dávek změnám ve střední délce života.

               2.

               Do března 2014 provést systematický přezkum daňového systému. Zvážit další omezení daňových výdajů v rámci přímých daní, prověřit možnosti dalšího omezení použitelnosti snížených sazeb DPH a přijmout další opatření v oblasti ekologických daní, zejména pokud jde o spotřební daně a daně z pohonných hmot. Přijmout další opatření na řešení zvýhodnění zadlužování, pokud jde o daň z příjmů právnických osob. Zintenzívnit boj proti šedé ekonomice a nehlášenému zaměstnávání.

               3.

               Provést program finančního sektoru na rekapitalizaci finančních institucí, včetně opatření na podporu nebankovního zprostředkovatelství přijatých v listopadu 2012.

               4.

               Do července 2013 dokončit hodnocení reformy trhu práce z roku 2012 včetně všech jejích cílů a opatření a v případě potřeby do září 2013 předložit úpravy. Do července 2013 přijmout národní plán zaměstnanosti na rok 2013 a urychleně přijmout reformu aktivních politik na trhu práce orientovanou na výsledky, včetně lepšího zacílení a zefektivnění poradenství. Posílit a modernizovat veřejné služby zaměstnanosti s cílem zajistit nezaměstnaným účinnou individuální pomoc podle jejich profilů a potřeb v oblasti odborné přípravy. Posílit účinnost rekvalifikačních programů pro starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. Plně zprovoznit jednotný portál pracovních příležitostí a zrychlit realizaci partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti služeb zprostředkování zaměstnání, aby byla zajištěna efektivní použitelnost již v roce 2013.

               5.

               Provést opatření na boj s nezaměstnaností mladých lidí stanovená ve strategii pro zaměstnanost a podnikání mladých lidí na období 2013–2016, například s využitím záruk pro mladé lidi, a pečlivě sledovat jejich účinnost. Pokračovat v úsilí o zvýšení relevance vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, omezení předčasného ukončování školní docházky a rozšíření celoživotního vzdělávání, zejména rozšířením použitelnosti duálního systému odborného vzdělávání nad rámec současné pilotní fáze a zavedením komplexního systému sledování výkonnosti žáků do konce roku 2013.

               6.

               Přijmout a provést nezbytná opatření ke snížení počtu lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, a to posílením aktivních politik na trhu práce zaměřených na zlepšení zaměstnatelnosti lidí vzdálených pracovnímu trhu a přesnějším zacílením a zlepšením hospodárnosti a účinnosti podpůrných opatření, včetně kvalitních služeb na podporu rodiny.

               7.

               Urychleně přijmout a provést návrh zákona o jednotnosti trhu a zrychlit všechny doplňující kroky potřebné pro jeho rychlé provedení. Zajistit účinnost, autonomii a nezávislost nově vytvořeného regulačního orgánu. Do konce roku 2013 přijmout a provést zákon o profesních sdruženích a službách poskytovaných svobodnými povoláními, s cílem odstranit neodůvodněné překážky přístupu k činnosti svobodných povolání a jejich výkonu, a zákon o podnikání. Reorganizovat a soustředit systémy na podporu internacionalizace podniků. Omezit počet postupů pro udělování licencí a zkrátit jejich délku, včetně postupů pro průmyslové činnosti, a rozšířit využívání postupu „expresního“ udělení oprávnění i na jiné činnosti než maloobchod. Přezkoumat rámce insolvenčního práva, pokud jde o podniky a fyzické osoby, včetně začlenění omezení osobní odpovědnosti podnikatelů a snadnějšího poskytování druhé šance podnikům, které se dostaly do úpadku. Odstranit neodůvodněné překážky zřizování velkoplošných maloobchodních prodejen. Do března 2014 přezkoumat účinnost předpisového rámce na podporu rozvoje trhu s nájemním bydlením.

               8.

               Účinně řešit tarifní deficit u elektřiny přijetím a provedením strukturální reformy odvětví elektřiny do konce roku 2013. Zintenzivnit úsilí o dokončení propojení elektrorozvodné a plynárenské sítě se sousedními zeměmi. Omezit podmíněné závazky veřejných financí vyplývající z nerentabilní dopravní infrastruktury. Zřídit nezávislé středisko pro sledování, přispívající k posuzování budoucích významných projektů v oblasti infrastruktury. Přijmout opatření k zajištění účinné hospodářské soutěže v odvětví železniční nákladní a osobní dopravy.

               9.

               V souladu s předloženým harmonogramem přijmout reformu místní správy a do října 2013 stanovit plán na zvýšení efektivity veřejné správy jako celku. Přijmout a provést probíhající reformy na posílení efektivity soudního systému.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 81.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření přepočítané útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: 2012/128/EU: Doporučení Rady ze dne 21. února 2012 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2010

text:
               29.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 55/33

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. února 2012
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2010
   (2012/128/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), ve znění dohody podepsané v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000 a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2010, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2010 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2010 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF za rozpočtový rok 2010.

      V Bruselu dne 21. února 2012.

            Za Radu

            předsedkyně

         M. VESTAGER

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 251.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the United Kingdom’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on the United Kingdom’s convergence programme for 2012-2017

text:
                           EVROPSKÁ
                           KOMISE
                                                 V Bruselu dne 29.5.2013
                                                 COM(2013) 378 final
                                     Doporučení pro
                                 DOPORUČENÍ RADY
              k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2013
   a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012–
                                         2017
                                 {SWD(2013) 378 final}
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2013
    a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012–
                                                   2017
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu
   2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1
   uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise3,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu4,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro
           růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských
           politik, která se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení
           evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
           směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne
           21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
           států5, které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
           aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v
           oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
   3
           COM(2013) 378 final.
   4
           P7_TA(2013) 0052 a P7_TA(2013) 0053.
   5
           Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
CS                                                   2                                                CS
 ---pagebreak---    (3)  Dne 29. června 2012 přijali hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst
        a zaměstnanost, který představuje provázaný rámec opatření na úrovni členských států,
        EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o
        krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné
        odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
        jednotlivým zemím.
   (4)  Dne 6. července 2012 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
        Spojeného království na rok 2012 a stanovisko ke konvergenčnímu programu
        Spojeného království z roku 2012 na období 2012–2017.
   (5)  Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu6, čímž zahájila evropský
        semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na
        základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování7, ve které je
        Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
        přezkum.
   (6)  Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
        fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
        diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním
        podmínkám       pro    poskytování     úvěrů    ekonomice,      podpory      růstu   a
        konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a
        modernizace veřejné správy.
   (7)  Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu8 pro
        Spojené království podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Přezkum Komise vedl
        k závěru, že Spojené království se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež
        si vyžadují sledování a politické kroky. Pozornost si i nadále vyžaduje zejména
        makroekonomický vývoj v oblasti zadlužení domácností související s vysokou mírou
        hypotečních úvěrů a charakteristikou trhu rezidenčních nemovitostí, jakož i nepříznivý
        vývoj vnější konkurenceschopnosti, zejména pokud jde o vývoz zboží a nízký růst
        produktivity.
   (8)  Dne 30. dubna 2012 předložilo Spojené království svůj konvergenční program na
        období 2012–2017 a svůj národní program reforem na rok 2013. V zájmu zohlednění
        vzájemných vazeb byly oba programy posuzovány současně.
   (9)  V souladu s bodem 4 Protokolu (č. 15) o některých ustanoveních týkajících se
        Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se povinnost stanovená v čl.
        126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vyvarovat se nadměrných schodků
        veřejných financí na Spojené království nepoužije. Bod 5 Protokolu stanoví, že se
        Spojené království snaží nadměrných schodků veřejných financí vyvarovat. Dne 8.
        července 2008 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského
        společenství rozhodla, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek.
   (10) Na základě posouzení letošního konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES)
        č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
        rozpočtové projekce programu, je realistický. Cílem rozpočtové strategie stanovené v
        konvergenčním programu je dosáhnout cyklicky očištěného rozpočtu, který na konci
        pětiletého klouzavého období bude téměř vyrovnaný. Schodek veřejných financí
   6
        COM(2012) 750 final.
   7
        COM(2012) 751 final.
   8
        SWD(2013) 125 final.
CS                                             3                                               CS
 ---pagebreak---         kulminoval v období 2009–20109 na 11,5 % HDP a v období 2012–2013 se ho
        podařilo omezit na 5,6 % HDP díky jednorázovým opatřením, které ho uměle snížily o
        dva procentní body. Konvergenční program nicméně ukazuje, že vláda počítá s tím, že
        lhůtu pro nápravu nadměrných schodků, stanovenou Radou na období 2014–2015,
        nesplní, jelikož letošní schodek je odhadován na 6,0 % HDP. Podle projekcí v
        programu bude nadměrný schodek napraven v období 2017–18 (2,3 % HDP), tedy tři
        roky po uplynutí lhůty stanovené Radou v prosinci 2009. Program očekává, že se
        strukturální schodek veřejných financí nepatrně zlepší, jak vypočetla Komise, z 5,6 %
        HDP v období 2013–14 na 5,1 % HDP v období 2014–2015. Průměrné upravené
        fiskální úsilí mezi obdobími 2010–11 a 2012–2013 je odhadováno na 1,0 % HDP, což
        je značně pod Radou doporučovanou hodnotou 1¾ % HDP. Hlavními riziky
        rozpočtových projekcí je nižší než očekávaný růst v důsledku trvale vysoké inflace
        omezující soukromou spotřebu a případné zhoršení mezinárodního prostředí, které by
        mohlo ovlivnit obchod a investice. Konvergenční program neobsahuje střednědobý
        rozpočtový cíl podle Paktu o stabilitě a růstu. Vláda pokračovala ve své strategii
        fiskální konsolidace, ale v důsledku vyšších než očekávaných výdajů působením
        automatických stabilizátorů a nižších než očekávaných daňových příjmů schodek
        převyšuje odhady. Krom toho, dosud přijatá konsolidační opatření nebyla dostatečná
        pro splnění požadovaného fiskálního úsilí při snižování nadměrného schodku. Navíc
        potenciální příjmy vyvolané strukturálními reformami, směřujícími např. ke zvýšení
        účinnosti daňového systému na základě přezkumu struktury sazeb DPH, zůstávají
        poměrně nevyužity. Poměr veřejného dluhu k HDP vzrostl z 56,1 % v období
        2008−09 na 90,7 % v období 2012−13. Podle programu by se měl poměr veřejného
        dluhu zvýšit v období 2015–16 a 2016–17 na 100,8 % a následně v období 2017-18
        klesnout na 99,4 %.
   (11) Snižování zadlužení domácností v roce 2012 pokračovalo, ale s úrovní 96 % HDP toto
        zadlužení i nadále značně převyšuje průměr eurozóny a jeho snižování se může
        zastavit v okamžiku, kdy se stav ekonomiky zlepší a transakce s rezidenčními
        nemovitostmi se vrátí na obvyklejší úrovně. Ceny bydlení zůstávají v situaci
        nedostatečné nabídky vysoké a volatilní. V důsledku kombinace vysokých cen
        nemovitostí a širokého využívání hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou
        jsou domácností vysoce citlivé na zvyšování úrokových sazeb, jakož i na zvyšující se
        nezaměstnanost. Vláda podnikla kroky ke změně právních předpisů týkajících se
        územního plánování, ale bytová výstavba zůstává na nízké úrovni a systém plánování,
        včetně omezení souvisejících s iniciativou „zelený pás“, i nadále omezuje nabídku
        v oblasti bydlení. Zásahy vlády stimulující spíše poptávku po rezidenčních
        nemovitostech než jejich nabídku, včetně nedávno ohlášeného programu podpory při
        jejich pořízení, by mohly případně tuto situaci ještě zhoršit zvýšením cen nemovitostí
        a zadlužení domácností. Systém zdanění nemovitostí ve Spojeném království
        kombinuje regresivní opakující se daň (místní daň) s progresivní daní z transakcí (daň
        z převodu nemovitostí). Kombinace vysokých cen rezidenčních nemovitostí, horší
        finanční situace domácností a přísnějších kritérií pro poskytování úvěrů bude
        pravděpodobně i nadále mnoha středněpříjmovým domácnostem bránit v tom, aby se
        staly vlastníky nemovitostí. V této situaci by se mohl pronájem soukromých
        nemovitostí stát lepší a rozumnější dlouhodobou alternativou vlastnictví.
   (12) Spojené království se potýká s problémy nezaměstnanosti i podzaměstnanosti,
        zejména u mladých lidí. Nezaměstnanost setrvávala na začátku roku 2013 na 7,8 % a
        zhruba na této úrovni by měla zůstat po zbytek roku 2013 i v roce 2014.
   9
        Obdobím 2009–10 se myslí finanční rok začínající 1. dubna a končící 31. března.
CS                                                 4                                           CS
 ---pagebreak---         Nezaměstnanost mladých je o mnoho vyšší, když dosahuje 20,7 %, a od roku 2007,
        kdy dosahovala 14,3 %, se setrvale zvyšuje. Podíl mladých, kteří nejsou zapojeni do
        vzdělávání, zaměstnání nebo profesní přípravy, činí 14,0 %. Zaměstnanost
        v soukromém sektoru v minulém roce silně rostla vzhledem ke slabému růstu HDP,
        ale růst produktivity i mezd byl nízký. Spojené království má rovněž přebytek
        pracovníků s nízkou kvalifikací, po nichž poptávka klesá. Naopak má nedostatek
        pracovníků s velkými odbornými a technickými dovednostmi, což přispívá k nízké
        vnější konkurenceschopnosti. Navzdory určitému pokroku v posledních letech stále
        značná část mladých lidí nemá schopnosti a kvalifikaci potřebné k úspěšnému
        prosazení se na trhu práce. Míra nezaměstnanosti málo kvalifikovaných mladých lidí
        ve věku 15 až 25 let činí 37,2 %, což je silně nad průměrem EU. Hlavní důraz stávající
        politiky odborného vzdělávání a přípravy je příliš kladen na základní dovednosti a
        kvalifikaci úrovně 2, zatímco hospodářství stále více požaduje vyšší kvalifikace. I
        když byla určitá snaha o zlepšení kvality učňovských programů, je třeba v něm
        pokračovat. Zejména systém hodnocení je i nadále velmi složitý, což může negativně
        ovlivňovat zapojení podnikatelské sféry do učňovských programů. Spojené království
        by mohlo při provádění iniciativy Záruka pro mladé lidi a řešení problému
        nezaměstnanosti mladých a osob, které nejsou zapojeny do vzdělávání, zaměstnání
        nebo profesní přípravy, vycházet ze stávajícího programu smluv pro mladé (Youth
        Contract).
   (13) Slabé pobídky k práci jsou ve Spojeném království přetrvávajícím problémem. Orgány
        ho chtějí řešit zavedením tzv. „Universal credit“, který umožní si i po přijetí práce
        zachovat některé dávky. I když by toto opatření mohlo mít pozitivní dopad na
        zaměstnanost, více bude záležet na účinném provedení a podpůrných službách, včetně
        interakce s dalšími výhodami. Současně se do roku 2016 bude mnoho dávek a
        daňových úlev spojených s odpracovanými lety zvyšovat o 1 % ročně, což je pod
        očekávanou mírou inflace. V dubnu 2013 byla rovněž předložena řada dalších reforem
        sociálních dávek. Přinášejí s sebou riziko zvyšování chudoby, včetně dětské chudoby
        v domácnostech nezaměstnaných. Na druhé straně, rozsah, úroveň a zvyšování
        všeobecných i na finanční situaci závislých důchodových plateb byly z velké části
        škrtů ušetřeny. První výsledky pracovního programu naznačují prostor pro zlepšení
        jeho provádění i výsledků. Země se rovněž potýká s přetrvávajícím problémem nízké
        zaměstnanosti rodičů a nedostatečným přístupem k vysoce kvalitní a dostupné péči o
        dítě. Míra dětí žijících v domácnostech nezaměstnaných, dosahující 17,3 %, je druhá
        nejvyšší v EU. V současnosti patří náklady na péči o dítě ve Spojeném království mezi
        nejvyšší v EU, což představuje problém především pro druhého výdělečně činného
        partnera a pro samoživitele. V roce 2010 využívala pouze 4 % dětí do tří let věku
        celodenně formální péči, což je značně pod průměrem EU ve výši 14 %.
   (14) Zadlužení podniků je ve Spojeném království značně vysoké, některé společnosti však
        mají stále problémy s úvěrováním a podnikové investice zůstávají na velmi nízké
        úrovni. Bezprecedentní pokles podnikových investic po roce 2007 způsobil, že se
        tvorba hrubého fixního kapitálu v roce 2012 snížila na 14,2 % HDP, což je třetí
        nejnižší úroveň v EU. Země má nízkou úroveň výdajů podniků do výzkumu a vývoje,
        která klesla z 1,17 % HDP v roce 2001 na 1,09 % v roce 2011. Podnikové investice
        začaly pomalu růst, s meziročním nárůstem o 4,9 % v roce 2012, ale stále zůstávají
        nízké. Čisté půjčky podnikovému sektoru za rok 2012 jsou negativní. Zatímco velké
        firmy se silnými rozvahami jsou schopny si půjčovat s historicky nízkými náklady,
        mnoho dalších společností, zejména malé a střední podniky, mají problémy se
        získáváním úvěrů. Tento jev je zesilován omezenou hospodářskou soutěží
        v bankovnictví. Správné provedení doporučení Výboru pro finanční politiku ohledně
CS                                              5                                              CS
 ---pagebreak---         opatrného propočtu požadavků na bankovní kapitál a řešení zjištěných podkapitalizací
        bez omezení úvěrování hospodářství by mělo napomoci posílit finanční stabilitu
        bankovního systému země.
   (15) Spojené království musí obnovit a zlepšit svou energetickou a dopravní infrastrukturu.
        Do roku 2020 musí podstatným způsobem investovat do nové kapacity na výrobu
        elektrické energie, jelikož bude muset ukončit provoz starých elektráren a současně
        splnit závazky týkající se obnovitelných zdrojů a přísnější normy pro emise uhlíku.
        S 3,8 % se podíl obnovitelných zdrojů na celkové spotřebě energií řadí na 25. místo z
        27 členských států (průměr EU činí 13,0 %). Pro podporu odpovídajících a včasných
        investic bude zapotřebí právní jistoty. Nedostatečná kapacita a kvalita dopravních sítí
        Spojeného království představují pro hospodářství strukturální problém, především
        pak pro výrobce, distributory a vývozce. V současnosti existuje značná mezera mezi
        vyčleněnými veřejnými a soukromými finančními prostředky a potřebami investic do
        potrubního vedení, kterou chce vláda řešit upřednostněním veřejných výdajů na
        infrastrukturu a získáním dalších soukromých investic. Jednotkové náklady na stavbu
        a údržbu dopravní infrastruktury zůstávají v této zemi rovněž vysoké.
   (16) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
        politiky Spojeného království. Posoudila konvergenční program i národní program
        reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
        udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také
        jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu
        ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských států
        budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru
        jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.
   (17) Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program této země a
        její stanovisko10 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.
   (18) Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada
        prostudovala národní program reforem Spojeného království a jeho konvergenční
        program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta
        zejména do níže uvedených doporučení 2, 3, 5 a 6,
   DOPORUČUJE, aby Spojené království v období 2013–2014 provedlo tato opatření:
   1.     Provést posílenou rozpočtovou strategii pro období 2013–14 i následující roky,
          podporovanou dostatečně konkrétními opatřeními. Zajistit udržitelné snížení
          nadměrného schodku do roku 2014/15 a dokončení fiskálního úsilí dle doporučení
          Rady v rámci postupu při nadměrném schodku a trvale snižovat vysokou míru
          veřejného zadlužení. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje hodnověrné
          provádění ambiciózních strukturálních reforem, které by zlepšily přizpůsobivost a
          zvýšily růstový potenciál. Pokračovat v diferencovaném prorůstovém přístupu k
          fiskálnímu zpřísňování, včetně upřednostňování včasných kapitálových investic
          s vysokou ekonomickou návratností a vyváženého přístupu ke skladbě
          konsolidačních opatření, s důrazem na středně- a dlouhodobou fiskální udržitelnost.
          Za účelem zvýšení příjmů více využívat základní sazbu DPH.
   2.     Podniknout další kroky ke zvýšení nabídky rezidenčních nemovitostí, včetně
          pokračující liberalizace právních předpisů týkajících se územního plánování a
          efektivního fungování systému plánování. Zajistit, aby politika v oblasti bydlení,
          včetně programu podpory při jeho pořízení, nevedla k nadměrnému poskytování
   10
        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     6                                        CS
 ---pagebreak---            hypotečních úvěrů a ke zvyšování cen rezidenčních nemovitostí. Pokračovat
           v reformách zaměřujících se na zdanění pozemků a nemovitostí, vedoucích
           k odstranění narušení trhu a včasné podpoře rezidenční výstavby. Přijmout kroky ke
           zlepšení právního rámce trhu s nájemním bydlením, zejména zajištěním toho, aby
           delší nájemní smlouvy byly atraktivnější pro majitele i nájemníky.
   3.      Na základě programu smluv pro mladé (Youth Contract) přijmout opatření pro řešení
           nezaměstnanosti mladých, například prostřednictvím iniciativy Záruka pro mladé
           lidi. Zvýšit kvalitu a délku trvání učňovského vzdělávání, zjednodušit systém
           hodnocení a posílit závazky zaměstnavatelů, zejména v oblasti zajišťování získání
           pokročilých a středně pokročilých technických dovedností. Snížit počet mladých lidí
           ve věku od 18 do 24 let s velmi slabými základními dovednostmi, včetně účinného
           provádění programu odborných stáží.
   4.      Zesílit úsilí o podporu nízkopříjmových domácností a snížení dětské chudoby
           zajištěním, aby tzv. „Universal credit“ a další reformy systému sociálního
           zabezpečení vedly ke spravedlivému systému zdanění a dávek s jasnějšími
           pobídkami k práci a podpůrnými službami. Zrychlit provádění plánovaných opatření
           na snížení nákladů na péči o dítě a zlepšení její kvality a dostupnosti.
   5.      Přijmout další kroky ke zlepšení dostupnosti bankovního a nebankovního
           financování podnikatelského sektoru, při zajištění toho, aby se tato opatření prvotně
           týkala životaschopných společností, zejména malých a středních podniků. Snížit
           překážky vstupu do odvětví bankovnictví a náklady na změnu a zjednodušit zahájení
           činnosti nových bank odprodejem bankovních aktiv. Efektivně provádět doporučení
           Výboru pro finanční politiku ohledně opatrného posuzování požadavků na bankovní
           kapitál a řešení zjištěných podkapitalizací.
   6.      Přijmout opatření k usnadnění včasného nárůstu investic do síťové infrastruktury,
           zejména podporou účinnějších a důkladnějších plánovacích a rozhodovacích procesů.
           Zajistit stabilní právní rámec pro investice do nových energetických kapacit, včetně
           kapacit týkajících se obnovitelných zdrojů. Zlepšit kapacitu a kvalitu dopravních sítí
           zajištěním větší předvídatelnosti a jistoty pro plánování a financování a využíváním
           nejefektivnějších mixů veřejných a soukromých kapitálových zdrojů.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda
CS                                                7                                               CS


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Germanyand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Germany, 2011-2014

text:
        EVROPSKÁ KOMISE
                                      V Bruselu dne 7.6.2011
                                      SEK(2011) 807 v konečném znění
                         Doporučení pro
                     DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Německa na rok 2011
                  a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Německa na období 2011–2014
                {SEK(2011) 714 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                         k národnímu programu reforem Německa na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
              k aktualizovanému programu stability Německa na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
           o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, které společně tvoří
           „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní
           směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
           a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C, , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                          CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
       začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru
       ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011
       a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se
       přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
       snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
       o posílení růstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních
       opatření, jež budou součástí programů stability či konvergenčních programů
       a národních programů reforem.
   (5) Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (6) Německo dne 27. dubna 2011 předložilo svůj aktualizovaný program stability na
       období 2011–2015 a dne 7. dubna 2011 svůj národní program reforem na rok 2011.
       Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
       současně.
   (7) Německá ekonomika vstoupila do krize v relativně solidní kondici. Propad ve
       světovém obchodu však v roce 2009 vedl ke zhroucení vývozu a investic, jehož
       následkem klesl reálný HDP o bezprecedentních 4,7 %. Nicméně nezaměstnanost po
       mírném nárůstu od konce roku 2009 opětovně klesá. Na této pružnosti trhu práce je
       patrný příznivý dopad provedených reforem zaměřených na zkrácení pracovní doby
       i příznivý vliv dotací krátkodobé práce. Ekonomika se z recese výrazně zotavila
       a reálný HDP vzrostl v roce 2010 o 3,6 %. Významný zvrat v masivním poklesu
       v roce 2009 nastal díky vývozu, jenž vytvořil podmínky pro robustnější oživení, které
       vede mj. ke klesajícímu přebytku běžného účtu. Ve srovnání s většinou ostatních zemí
       eurozóny německá ekonomika dále posílila svou konkurenceschopnost. Stav
       veřejných financí se z vyrovnané pozice propadl v roce 2009, kdy se naplno projevil
       účinek automatických stabilizátorů a diskrečních opatření v boji se zhoršenou
       hospodářskou situací, do schodku ve výši 3 % HDP. V roce 2010 se výši schodku
       (3,3 % HDP) podařilo díky hospodářskému oživení udržet, a to navzdory
       pokračujícímu masivnímu fiskálnímu stimulu a opatřením na podporu finančního trhu.
   (8) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES)
       č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, o nějž se program
       stability opírá, je pro rok 2011 opatrný a pro období následující realistický; toto
       hodnocení plyne mj. z porovnání scénáře s prognózou Komise z jara 2011. Program
       předpokládá, že v roce 2011 vzroste reálný HDP o 2,3 %, v roce 2012 následně
       zpomalí na 1,8 % a v období 2013–2015 bude dosahovat v průměru 1,5 %. Počítá dále
       s tím, že pod referenční hodnotu 3 % HDP klesne schodek již v roce 2011, tedy dva
       roky před termínem, který stanovila Rada; program očekává i další pokrok na cestě
       k naplnění střednědobého cíle (tj. dosažení strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP)
       v roce 2014. Po očekávané nápravě nadměrného schodku klesne tempo korekce,
       jejímž účelem je dosažení střednědobého cíle v souladu s programem, v letech 2013
CS                                             3                                              CS
 ---pagebreak---         a 2014 pod hodnotu 0,5 % HDP. Poté, co poměr dluhu k HDP v roce 2010 vzrostl
        o téměř 10 procentních bodů4, měl by od roku 2011 podle předpokladu začít klesat
        a do roku 2015 dosáhnout 75,5 % HDP; tím by zůstal nad úrovní referenční hodnoty
        podle Smlouvy. Rizika, jež tuto rozpočtovou projekci ohrožují, se v roce 2011 zdají
        být víceméně vyvážená, avšak výsledky období následujícího by mohly být oproti
        očekávání slabší, neboť by nemuselo být dosaženo některých předpokládaných úspor.
        Některá opatření jsou nadále předmětem diskuse (např. energetické a finanční daně)
        a další musí být ještě specifikována (např. zefektivnění veřejné správy). Navíc nelze
        vyloučit další opatření na podporu finančního trhu.
   (9)  Poté, co nedávná reforma zdravotnictví zavedla zejména na léta 2011 a 2012 opatření
        k omezení rostoucích výdajů, přispěly by k plánovanému konsolidačnímu kursu další
        kroky ke zefektivnění veřejných výdajů na zdravotnictví a dlouhodobou péči. Přínos
        k posílení dlouhodobého růstového potenciálu by současně znamenalo udržení
        výrazně prorůstového konsolidačního kursu včetně zajištění přiměřených výdajů na
        vzdělání.
   (10) Německý fiskální rámec byl výrazně posílen díky zavedení rozpočtového ustanovení
        do ústavy, ustavení Rady pro stabilitu a vytvoření systému včasného varování, který
        má zabránit rozpočtovým problémům; toto rozpočtové ustanovení však ještě zbývá
        provést v plném rozsahu na úrovni spolkových zemí. Celkové kredibilitě veřejných
        financí by prospělo i další posílení souvisejícího systému dohledu a postihů.
   (11) Krize odhalila v bankovním sektoru velmi zranitelná místa. Výrazné ztráty a odpisy
        v případě mezinárodních investic do rizikových úvěrů a strukturovaných aktiv oslabily
        kapitálovou základnu některých bank a vyžádaly si významné státní zásahy. Krize
        odhalila i slabiny některých zemských bank (Landesbanken), které již před krizí trpěly
        nedostatkem efektivních struktur pro řízení rizik a nedostatkem životaschopných
        podnikatelských modelů. K zachování stability finančního sektoru a efektivnější
        alokaci domácích úspor v zájmu stimulace poptávky a investic by přispěla další
        reforma bankovnictví – včetně restrukturalizace zemských bank, jež potřebují
        životaschopné a přiměřeně financované podnikatelské modely, a včetně posílení
        regulace a dohledu.
   (12) Růstový potenciál a strukturální konkurenceschopnost německé ekonomiky závisejí do
        značné míry na kvalifikované pracovní síle s potřebnými dovednostmi, avšak
        nedostatek v nabídce pracovních sil může s ohledem na demografický vývoj přerůst
        v naléhavý problém. Uvedené zdůrazňuje, jak důležité je plně využít potenciál
        pracovní síly pomocí odstranění překážek pro účast určitých skupin (starších
        pracovníků, žen, osob s nízkou kvalifikací, státních příslušníků nečlenských zemí EU)
        na trhu práce a jaký význam má další rozvoj lidského kapitálu. Řešení daňové zátěže,
        která zůstává vysoká zejména u osob s nízkými a středními příjmy, by napomohlo
        větší motivaci k práci a umožnilo by, aby zvýšení platu znamenalo ve větší míře
        i zvýšení disponibilního příjmu a domácí poptávky. Pokud by byla snížena vysoká
        maximální daňová sazba pro druhého z výdělečně činných partnerů v rámci
        společného zdanění manželů a současně by došlo k posunu směrem k systému
   4
        Tento skokový nárůst v roce 2010 byl do velké míry dán skutečností, že dvě banky v obtížích převedly
        znehodnocená aktiva na své „špatné banky“, jež jsou vykazovány jako součást sektoru vládních
        institucí. V souladu s pokyny Eurostatu o účetních pravidlech pro finanční anulační struktury měly
        související závazky těchto „špatných bank“ přímý dopad na výši zadlužení.
CS                                                    4                                                      CS
 ---pagebreak---         individuálního zdanění, pomohlo by to snížit četnost částečných pracovních úvazků ve
        prospěch práce na úvazek plný. Další zlepšení dostupnosti zařízení péče o děti by
        pomohlo řešit zejména přetrvávající nízkou účast žen v pracovním procesu na plný
        úvazek. Vyhlídky pracovníků s nízkou kvalifikací na trhu práce by pak mohlo zlepšit
        zvýšení počtu osob s odborným vzděláním.
   (13) Německo nedávno přijalo dalekosáhlá rozhodnutí o budoucí skladbě svých zdrojů
        energie. Realizace této energetické koncepce s sebou přinese zásadní proměnu, pokud
        jde o dodávky elektrické energie, a ve středně- až dlouhodobém horizontu se promítne
        do cen energie a konkurenceschopnosti ekonomiky. Směrodatnou zásadou, jíž by se
        realizace této energetické koncepce měla řídit, by tak měla být nákladová efektivita
        a realizace samotná by se měla opírat o efektivní spotřebu energie, nákladově efektivní
        podpůrné programy, elektrorozvodné sítě s adekvátními parametry pro přenos energie
        z obnovitelných zdrojů a trhy s elektrickou energií, na nichž vládne hospodářská
        soutěž.
   (14) Přínosem pro růst produktivity a domácí poptávky by bylo posílení hospodářské
        soutěže v odvětví služeb. Dynamičtější růst v tomto odvětví by mohl přispět
        i k rozšíření základny pro růst nabídky a poptávky v Německu. Navzdory výraznému
        pokroku, k němuž za poslední léta došlo díky provedení směrnice o službách, je podle
        všeho dán prostor pro další omezování překážek, jež podnikům brání ve vstupu na trh
        a v jeho opuštění; k tomuto účelu se nabízí zejména další zjednodušení systému licencí
        a povolení. Regulace výkonu určitých svobodných povolání (např. inženýrů,
        architektů, lékárníků a právníků) se zdá být v porovnání s ostatními zeměmi přísnější
        a rovněž v případě řemesel jsou překážky vstupu na trh a překážky regulatorní podle
        všeho značné. Pokud jde o služby síťových odvětví, je nadále omezena hospodářská
        soutěž zejména v odvětví železniční dopravy. Vlivem skluzu zde stále nedošlo
        k reálnému oddělení správy infrastruktury od dopravních služeb, které je zásadním
        předpokladem fungování hospodářské soutěže na trhu. Hospodářské soutěži by
        v krátkodobém horizontu prospělo posílení úlohy dohledu Spolkové agentury pro sítě,
        zrušení křížového subvencování mezi provozovatelem sítě a poskytovateli
        železničních služeb a otevření infrastruktury pro vystavování a prodej jízdenek
        soutěžitelům.
   (15) Z hlediska nabídky pracovní síly s potřebnými dovednostmi budou mít i s ohledem na
        demografický vývoj zásadní význam další reformy, jež by měly zlepšit přístup
        k systému vzdělávání a odborné přípravy a tento systém zkvalitnit. Podle předpovědí
        má chybět pracovní síla zejména se střední a vysokou kvalifikací, a to především na
        poli matematiky, přírodních věd a technologie. Míra dosaženého vzdělání mezi
        mladými lidmi v Německu je jak u vyššího sekundárního, tak u terciárního vzdělání
        pod průměrem EU. Výsledky vzdělávání by mohla zlepšit snazší dostupnost
        předškolního vzdělávání, škol s celodenním programem a zjednodušení přestupu mezi
        různými liniemi školního systému.
   (16) Německo přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus5. Pokud je o fiskální politiku,
        vyzývají závazky k tomu, aby bylo nápravy nadměrného schodku dosaženo již v roce
        2011 a aby byly cíle vnitrostátní úpravy rozpočtu splněny se značným předstihem
   5
        Více podrobností o závazcích přijatých v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu
        SEK(2011) 714.
CS                                             5                                                CS
 ---pagebreak---         v letech 2011–2012. Co se týče posílení finanční stability, zavázalo se Německo
        k efektivní regulaci kapitálového trhu a dohledu nad ním. V oblasti zaměstnanosti platí
        hlavní pozornost jednak účasti pracovníků na trhu práce (reforma aktivních nástrojů
        pracovního trhu, snazší integrace příslušníků svobodných povolání, kteří kvalifikaci
        získali v zahraničí, a integrace přistěhovalců), jednak vzdělávání (pakt o základním
        vzdělání). Opatření v oblasti konkurenceschopnosti se zaměřují na síťová odvětví,
        energetiku a odvětví služeb (agentura pro transparentnost trhu s elektrickou energií
        a plynem, program elektromobility a vyšší přísun prostředků na dopravní
        infrastrukturu), jakož i na vzdělávání (iniciativa Excelence na podporu
        postgraduálních škol a financování univerzitního paktu). Tyto závazky spadají do
        všech čtyř tematických okruhů Paktu euro plus. V široké míře se v nich odráží širší
        reformní agenda, kterou vytyčil program stability a národní program reforem. Několik
        politických oblastí však zůstává mimo jejich pozornost (např. restrukturalizace
        zemských bank či daňové zatížení práce) či je zmíněna jen letmo (otevření odvětví
        služeb a síťových odvětví větší hospodářské soutěži). Závazky přijaté z podnětu Paktu
        euro plus byly posouzeny a při zpracování těchto doporučení k nim bylo přihlíženo.
   (17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jež Německo
        předložilo, včetně závazků, jež přijalo v rámci Paktu euro plus6. Vzala v úvahu nejen
        jejich význam z hlediska udržitelné fiskální a sociálně-ekonomické politiky Německa,
        ale i jejich soulad s pravidly a hlavními směry EU vzhledem k tomu, že správu
        ekonomických záležitostí Evropské unie je zapotřebí celkově posílit tím, že EU dodá
        podnět k budoucím rozhodnutím členských států. Na základě uvedeného se Komise
        domnívá, že by Německo mělo rozpočtovou strategii realizovat v souladu s plánem
        a současně zachovat prorůstový konsolidační kurs. V letech 2011–2012 by se další
        kroky (např. restrukturalizace zemských bank) měly zaměřit na stabilitu finančního
        systému a na posílení domácích zdrojů růstu; cestou k tomuto cíli by měla být větší
        účast na trhu práce díky nižšímu zdanění práce, dále snazší přístup ke vzdělání a jeho
        zkvalitnění, jakož i otevření odvětví služeb, živností, svobodných povolání a síťových
        odvětví intenzivnější hospodářské soutěži.
   (18) Na základě tohoto posouzení a s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 2. prosince
        2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada posoudila
        aktualizaci programu stability Německa za rok 2011. Její stanovisko7 je vyjádřeno
        zejména v doporučení č. 1 níže. S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne
        25. března 2011 Rada posoudila německý národní program reforem,
   DOPORUČUJE, aby Německo v období 2011–2012 provedlo tato opatření:
   (1)    Realizovat rozpočtovou strategii na rok 2012 a následující období v souladu
          s plánem. Provést rozpočtové ustanovení na úrovni spolkových zemí a dále posílit
          související mechanismus dohledu a postihů. Zachovat prorůstový konsolidační kurs
          a za tímto účelem zejména zachovat přiměřené výdaje na vzdělávání a dále
          zefektivnit veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči.
   (2)    Řešit strukturální slabiny finančního sektoru, zejména restrukturalizovat zemské
          banky, jež potřebují přiměřeně financovaný a životaschopný podnikatelský model.
   6
        SEK(2011) 714.
   7
        Upravené v čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     6                                        CS
 ---pagebreak---    (3)     Účast na trhu práce posílit rozpočtově neutrálním zlepšením spravedlivého přístupu
           k systému vzdělávání a odborné přípravy a snížením vysoké daňové zátěže u osob
           s nízkým platovým ohodnocením. Zvýšit počet celodenních zařízení péče o dítě
           a škol s celodenním programem a odstranit demotivační účinky zdanění u druhých
           z výdělečně činných partnerů, pokud jde o zapojení do pracovní činnosti.
   (4)     Odstranit bezdůvodná omezení pro výkon určitých svobodných povolání a výkon
           řemesel. Zintenzivnit hospodářskou soutěž v síťových odvětvích, posílit úlohu
           dohledu Spolkové agentury pro sítě v odvětví železniční dopravy a v kontextu
           ohlášené národní energetické koncepce se zaměřit na zvýšení dlouhodobé nákladové
           efektivity zákona o obnovitelných energiích, na zajištění reálné nezávislosti mezi
           výrobou elektrické energie a jejím přenosem, jakož i na zkvalitnění přeshraničních
           propojení.
   V Bruselu dne
                                              Za Radu
                                              předseda / předsedkyně
CS                                              7                                             CS