title: Doporučení Komise (EU) 2016/1871 ze dne 28. září 2016 určené Řecké republice o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013

text:
               21.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 286/75

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/1871
   ze dne 28. září 2016
   určené Řecké republice o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V důsledku dvou rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a Soudního dvora Evropské unie (1), které zjistily systémové nedostatky řeckého azylového systému, jež vyústily v porušení základních práv žadatelů o mezinárodní ochranu přemístěných z jiných členských států do Řecka podle nařízení Rady (ES) č. 343/2003 (2), pozastavily členské státy od roku 2011 přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (3) (dále jen „dublinské nařízení“).

               (2)

               Od vydání rozsudku ESLP ve věci M.S.S v. Belgie a Řecko v roce 2011 sleduje situaci v Řecku Výbor ministrů Rady Evropy, a to na základě zpráv o pokroku, které Řecko musí povinně předkládat jako důkaz, že postupuje v souladu s uvedeným rozsudkem, a na základě údajů získaných od nevládních a mezinárodních organizací, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), které v Řecku působí.

               (3)

               V důsledku rozsudku ve věci M.S.S se Řecko zavázalo k reformě svého azylového systému na základě národního akčního plánu týkajícího se azylové reformy a řízení migrace, který byl představen v srpnu 2010 a revidován v lednu 2013 (dále jen „řecký akční plán“). Dne 1. října 2015 předložilo Řecko Radě plán provádění programu relokace a hotspotů, v němž uvádí též některá opatření, která je třeba upřednostnit, aby se zajistilo provádění zbývajících dohodnutých opatření v oblasti azylu a přijímání.

               (4)

               Současná uprchlická a migrační krize zároveň nadále vyvíjí tlak na řecký azylový a migrační systém, jelikož Řecko je hlavní zemí prvního vstupu z východní středomořské trasy. V období od ledna do 12. září 2016 dorazilo do Řecka nelegálně 165 202 migrantů (4). Přestože prohlášení EU a Turecka (5) vedlo k výraznému poklesu počtu každodenních příjezdů do Řecka z Turecka (6), řeckým orgánům také uložilo nové povinnosti. Kromě toho se situace v Řecku též výrazně změnila poté, co byla v podstatě uzavřena západobalkánská trasa, což státním příslušníkům třetích zemí zabránilo v cestě dále. V důsledku toho uvízlo v Řecku 60 528 nelegálně příchozích státních příslušníků třetích zemí (7). Členské státy dosud rovněž plně neprovedly programy relokace, které Řecku jen částečně ulevily od tlaku, jemuž čelí (8).

               (5)

               Dne 10. února 2016 vydala Komise první doporučení pro Řeckou republiku o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (dále jen „první doporučení“) (9). Dne 15. června 2016 vydala Komise druhé doporučení pro Řeckou republiku o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (dále jen „druhé doporučení“) (10). V těchto doporučeních se dospělo k závěru, že situace v Řecku stále vyžaduje významné zlepšení před tím, než Komise může provést další posouzení ohledně možného obnovení přemísťování osob do Řecka na základě dublinského nařízení.

               (6)

               Dne 14. července 2016 obdržela Komise od Řecka obecný přehled situace žadatelů o azyl v Řecku a o pokroku dosaženém u nedořešených otázek uvedených v druhém doporučení.

               (7)

               Řecké orgány obdržely v období od 1. ledna do 18. září 2016 celkem 28 752 žádostí o azyl. Dne 1. září 2016 informovalo Řecko Komisi o úspěšném ukončení takzvaného procesu předběžné registrace, který byl zahájen dne 8. června 2016 (11). Cílem tohoto procesu bylo registrovat všechny státní příslušníky třetích zemí, kteří nelegálně přišli na území Řecka před 20. březnem 2016 a kteří hodlali požádat o mezinárodní ochranu, ale řecké orgány s nimi ještě nezahájily azylové řízení. Podle dostupných informací (12) řecké orgány předběžně registrovaly na pevnině v červnu a červenci 2016 celkem 27 592 osob jakožto žadatelů o azyl, jejichž žádost je teprve třeba podat. Od 1. září 2016 byl zahájen proces podávání těchto žádostí. V době od 20. března do 18. září 2016 bylo na ostrovech předběžně registrováno dalších 15 253 osob, z nichž 6 298 již podalo žádost o azyl.

               (8)

               Dopisem ze dne 19. září 2016 poskytlo Řecko Komisi další informace o aktuální situaci žadatelů o azyl v Řecku a o pokroku při reformě svého azylového systému. Řecko rovněž vyjádřilo obavy ohledně výhledu na možné obnovení přemísťování na základě dublinského nařízení vzhledem k současnému počtu migrantů, kteří uvízli v Řecku, přičemž s většinou z nich již bylo zahájeno azylové řízení, a vzhledem k problémům, s nimiž se Řecko potýká při provádění prohlášení EU a Turecka. Řecko rovněž poukázalo na to, že počet relokací z Řecka do jiných členských států zůstává značně pod úrovní stanovenou v rozhodnutích o relokaci.

               (9)

               Komise zaznamenala reformy, které Řecko provedlo ve svých vnitrostátních právních předpisech s cílem zajistit, aby byla provedena nová právní ustanovení přepracované směrnice Evropského parlametu a Rady 2013/32/EU (13) o azylových řízeních a některá ustanovení přepracované směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU (14) o podmínkách přijímání. Dne 3. dubna 2016 přijal řecký parlament nový zákon (zákon 4375/2016), ale ne všechna ustanovení vstoupila v platnost (15). Dne 22. června 2016 schválil parlament novelu zákona 4375/2016, která mimo jiné upravuje složení odvolacích výborů a právo žadatelů o azyl na ústní slyšení před těmito výbory (zákon 4399/2016) (16). Dne 31. srpna 2016 přijal řecký parlament také zákon týkající se školou povinných dětí uprchlíků pobývajících v Řecku (zákon 4415/2016) (17).

               (10)

               Od přijetí uvedených dvou doporučení Řecko výrazně zvýšilo své celkové kapacity pro přijímání nelegálních migrantů i žadatelů o mezinárodní ochranu. Podle aktuálních informacích vydaných řeckými orgány dne 14. září 2016 je v Řecku k dispozici 62 987 míst v dočasných zařízeních pro přijímání, a to jak pro nelegální přistěhovalce, tak pro žadatele o mezinárodní ochranu (18). Dne 14. července 2016 informovalo Řecko Komisi, že „je s to poskytnout přístřeší, potraviny a základní služby pro převážnou většinu nelegálních migrantů a žadatelů o azyl, kteří uvízli v Řecku,“ a že se snaží „zajistit přiměřenou životní úroveň pro všechny uprchlíky“.

               (11)

               Dne 14. července poskytlo Řecko rovněž informace o plánu na rozšíření ubytovacích kapacit pro zranitelné žadatele, zejména pro nezletilé osoby bez doprovodu. Záměrem bylo vytvořit do konce léta dalších 700 míst, kromě 622 míst, která existovala již v červenci, a rovněž využít oddělené prostory ve stávajících zařízeních s pomocí finanční podpory od EU, dokud nebudou nalezeny nové prostory pro nezletilé osoby bez doprovodu. Tohoto cíle však nebylo dosaženo: dne 19. září 2016 oznámilo Řecko Komisi, že v přístřešcích pro nezletilé osoby bez doprovodu je k dispozici 891 míst. Tato zařízení jsou v současnosti plná a na čekací listině je 1 487 nezletilých osob bez doprovodu, které musí být umístěny do vhodných zařízení (19). Pokrok je proto v této oblasti pomalý a je zřejmé, že Řecko musí zintenzivnit své úsilí, aby zajistilo vhodný počet přijímacích zařízení pro nezletilé osoby bez doprovodu a mohlo řešit poptávku po takovém ubytování.

               (12)

               Kromě toho existují závažné problémy, pokud jde o osoby, které nedávno dorazily na ostrovy v Egejském moři. Maximální přijímací kapacita činí nadále 7 450 míst, zatímco celkový počet registrovaných migrantů na ostrovech činil ke dni 27. září 2016 celkem 13 863. Pomalejší, ale přesto neustávající příliv nově přicházejících osob způsobuje obavy ohledně bezpečnosti a hygieny a také nevhodné podmínky pro zranitelné skupiny.

               (13)

               Většina zařízení v Řecku jsou navíc pouze dočasná zařízení a některá z nich poskytují pouze ty nejzákladnější přijímací podmínky pro ty, kdo v nich jsou ubytováni, jako jsou potraviny, voda, hygiena a základní lékařská péče. I když to může stačit na velmi krátkou dobu, než se jednotlivé osoby budou moci přestěhovat do lepších zařízení, podmínky v některých zařízeních stále zdaleka nevyhovují požadavkům, které jsou stanoveny ve směrnici 2013/33/EU o podmínkách přijímání pro žadatele o mezinárodní ochranu.

               (14)

               V lednu 2016 podepsala Komise a UNHCR pověřovací dohodu na celkovou částku 80 milionů EUR s cílem zřídit 20 000 míst v otevřeném ubytování (programy pronájmu bytů, vouchery do hotelů a programy hostitelských rodin) v první řadě ve prospěch žadatelů o mezinárodní ochranu způsobilých k relokaci (20). Uvedená pověřovací dohoda byla v červenci 2016 revidována, aby do programu ubytování byla zahrnuta i možnost zřídit místa v zařízeních pro relokaci spravovaných UNHCR a aby její znění jasněji uvádělo, že do cílové skupiny programu ubytování patří nejen uchazeči o relokaci, ale i jiní žadatelé o azyl. Od června se dostupná ubytovací kapacita výrazně zvýšila (přibližně o 5 600 míst). Z celkem 20 000 míst vyčleněných UNHCR v prosinci 2015 v rámci programu pro pronájem ubytovacích zařízení bylo ke dni 19. září dostupných 12 045 míst, z čehož bylo 3 404 míst v hotelech / celých budovách, 6 559 míst v bytech, 385 míst v hostitelských rodinách a 507 míst ve specializovaných zařízeních pro nezletilé osoby bez doprovodu (21).

               (15)

               Z výše uvedeného vyplývá, že Řecko musí nadále usilovat o pokrok při zajišťování dostatečných, vhodných, stálých a otevřených přijímacích kapacit pro žadatele o azyl, které budou mít vhodný standard. Podle informací poskytnutých řeckými orgány v dopise ze dne 25. srpna se celkové plánované kapacity 39 stálých zařízení na pevnině odhadují asi na 32 700 míst. V dopise ze dne 19. září Řecko potvrdilo, že tato nová zařízení, která zajišťují důstojné životní podmínky v souladu se standardy EU, již byla identifikována a budou zcela renovována. Aby bylo možné tyto plány účinně a bezodkladně provést a vzhledem k tomu, že některá dočasná zařízení budou změněna na trvalá, je nutné, aby zůstala zachována dostatečná kapacita pro ubytování v dočasných zařízeních v případě nedostatku míst v důsledku neočekávaného přílivu osob. Kromě toho, jak již bylo požadováno v druhém doporučení, je nutné, aby řecké orgány poskytly přesnější informace o přijímacích kapacitách a komplexní a průběžně aktualizované posouzení potřeb, pokud jde o celkovou přijímací kapacitu a charakter této kapacity.

               (16)

               Značná zlepšení byla zaznamenána v případě zřizování regionálních azylových úřadů. Řecký zákon stanoví zřízení regionálních azylových úřadů v Attice, Soluni, Thrákii, Epiru, Thesálii a západním Řecku a na ostrovech Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rhodos (22). Na základě rozhodnutí ředitele azylové služby je rovněž možné zřídit autonomní azylové jednotky za účelem pokrytí zvýšených potřeb azylové služby. Doposud začalo fungovat osm regionálních úřadů v Attice, Thrákii, Soluni a na ostrovech Lesbos, Samos a Rhodos. Kromě toho vznikly dvě další azylové jednotky na ostrovech Chios a Kos, čímž se celkový počet azylových jednotek zvýšil na pět. Jak stanoví uvedený zákon, další tři regionální azylové úřady zahájí svou činnost v reginech Kos, Epirus (Ioánnina), Kréta (Héraklion) a Thesálie (Volos). Kromě toho se musí azylová jednotka v západním Řecku (Patra) stát regionálním azylovým úřadem. Byla zřízena i speciální relokační jednotka v Alimu, která začala fungovat 26. září 2016.

               (17)

               Ve svých zprávách řecké orgány rovněž informovaly Komisi o tom, že za účelem zvýšení kapacity azylové služby pro zpracovávání žádostí přijímají více pracovníků pro tuto službu. Podle informací poskytnutých dne 14. července 2016 pracovalo v azylové službě k uvedenému datu 350 zaměstnanců, což je dvakrát více než v roce 2015. Jedna třetina pracovníků je zaměstnána na dobu určitou a je financována z různých zdrojů financování EU a EHP. Řecký parlament schválil přijetí dalších 300 stálých pracovníků v nadcházejících měsících. Tito zaměstnanci doplní pracovníky na dobu určitou, které přijal UNHCR, a odborníky z členských států, které do řecké azylové služby nasazuje úřad EASO na dobu určitou.

               (18)

               Za účelem vyřízení žádostí o azyl podaných novými předběžně registrovanými žadateli o azyl hodlá azylová služba najmout od poloviny září do poloviny listopadu postupně 177 nových zaměstnanců, aby odpovídajícím způsobem posílila kapacity pro podávání a zpracovávání žádostí: 56 úředníků bude provádět registraci žadatelů způsobilých pro relokaci, 25 úředníků bude registrovat žádosti spadající do oblasti působnosti dublinského nařízení, 7 úředníků se bude ve zrychleném řízení zabývat zjevně neodůvodněnými případy, 60 úředníků bude registrovat a zpracovávat žádosti o mezinárodní ochranu v rámci běžného postupu a 29 úředníků bude plnit různé úkoly správní a statistické povahy.

               (19)

               Vzhledem ke značnému zvýšení počtu žadatelů o azyl, s nimiž bylo zahájeno azylové řízení v Řecku, je zřejmé, že stávající a plánovaný počet zaměstnanců azylové služby ani zdaleka neodpovídá počtu, který je zapotřebí ke zpracování současné a pravděpodobné budoucí agendy řádným způsobem, zejména vzhledem k tomu, že Řecko v červenci uvedlo, že posuzování podaných žádostí může trvat až tři roky. Řecké orgány uvedly v dopise ze dne 14. července 2016, že rychlejší navýšení počtu zaměstnanců není možné vzhledem k nedostatku vedoucích pracovníků, kteří by školili nově přijaté pracovníky a dohlíželi na ně. Mělo by se však zajistit, aby azylová služba byla ještě více posílena výrazně vyšším počtem pracovníků a zdroji materiálu, aby byla schopna zpracovat zvýšený počet žádostí o azyl. Za tímto účelem by se mělo provádět komplexní a neustále aktualizované posouzení potřeb, které vezme v úvahu počet žádostí o azyl, které jsou dosud nevyřízené a které bude muset řecká azylová služba pravděpodobně zpracovávat najednou, a počet dostupných pracovníků nezbytných nebo pravděpodobně nezbytných ke zpracování těchto žádostí. Díky tomu bude možné nejen odhadnout lidské zdroje potřebné pro azylovou službu, ale také posoudit, jak by Komise, její agentury a rovněž členské státy mohly co nejlépe pomoci Řecku vyřídit tyto žádosti v kratší lhůtě.

               (20)

               V souladu s rozsudkem ve věci M.S.S musí mít žadatelé o azyl faktický přístup k opravnému prostředku proti rozhodnutí o zamítnutí jejich žádosti. V této oblasti došlo k významnému pokroku. Zákonem 4375/2016 přijatým v dubnu 2016 byl zřízen odvolací orgán a odvolací výbory. Měl by být zřízen dostatečný počet odvolacích výborů, aby odvolací orgán mohl být plně funkční do konce roku 2016.

               (21)

               Nedávno přijatý zákon 4399/2016 zřizuje nové odvolací výbory. Jejich úkolem je zkoumat všechna odvolání proti rozhodnutí řecké azylové služby podaná od 24. června 2016. Odvolací výbory se přednostně zaměřují na případy vznesené na řeckých ostrovech, aby tak přispěly k provádění prohlášení EU a Turecka. Nové odvolací výbory vydaly své první rozhodnutí v polovině srpna. V současnosti jich existuje pět. Zákon 4399/2016 rovněž změnil strukturu těchto výborů, které jsou nyní složeny ze tří členů: dvou soudců správního soudu a jednoho řeckého občana, který má příslušné znalosti a zkušenosti podle návrhu UNHCR nebo národní komise pro lidská práva.

               (22)

               Dřívější odvolací výbory „pro nevyřízené případy“, které byly zřízeny za účelem řešení azylových odvolání u řeckých nevyřízených případů, původně získaly další mandát, aby mohly kromě zásadních odvolání proti rozhodnutím prvního stupně řešit i odvolání proti rozhodnutím na základě přípustnosti v rámci prohlášení EU a Turecka. Zřízením dalších odvolacích výborů v červnu by se měla snížit zátěž 20 odvolacích výborů „pro nevyřízené případy“, což jim umožní urychlit tempo vyřizování dosud nevyřízených případů odvolání.

               (23)

               Většího pokroku bylo dosaženo u dlouhodobých ještě nevyřízených odvolání podle „starého postupu“ upraveného prezidentským výnosem 114/2010. V současnosti (ke dni 21. září 2016) není vyřízeno přibližně 8 075 případů (z celkového počtu zhruba 51 000 případů, které byly pokládány za součást nevyřízených případů na začátku roku 2013, a asi 13 975 případů v červnu 2016). Řecké orgány udělily z humanitárních důvodů povolení osobám, jejichž žádosti o azyl čekají na rozhodnutí značnou dobu, a osobám, které jsou podle řeckého zákona 4375/2016 způsobilé k získání povolení k pobytu z humanitárních nebo jiných výjimečných důvodů. Povolení k pobytu se vydávají na dobu dvou let a jejich platnost lze prodloužit (23). Tato povolení poskytují příjemcům stejná práva a výhody jako povolení, která přiznávají status doplňkové ochrany v Řecku (24), a tyto osoby se poté již nepovažují za žadatele o azyl. Některé nevyřízené případy odvolání jsou však zkoumány z hlediska jejich podstaty. I přes významný pokrok, kterého bylo dosaženo po prvním doporučení, by Řecko mělo pokračovat ve svém úsilí o snižování počtu nevyřízených odvolání v tomto ohledu a mělo by zajistit, aby žadatelé s nevyřízeným odvoláním měli příležitost uplatnit své právo na účinný opravný prostředek.

               (24)

               Vzhledem k nárůstu počtu žádostí podaných v Řecku od té doby, co se provádí prohlášení EU a Turecka, má o to větší význam existence plně obsazeného odvolacího orgánu, který bude schopen zvládnout očekávaný výrazný nárůst počtu odvolání. Rovněž by se mělo provádět průběžné posouzení potřeb na základě počtu odvolání, která jsou v současné době projednávána u různých odvolacích subjektů a která budou tyto subjekty pravděpodobně vyřizovat.

               (25)

               Poskytování bezplatné právní pomoci bylo zahrnuto do nového zákona (zákon 4375/2016) v případě žadatelů v odvolacím stadiu. Ještě však nebyla přijata všechna opatření, jejichž cílem je provést tento zákon v praxi. Ministerské rozhodnutí, kterým se provádí ustanovení o právní pomoci podle zákona 4375/2016, bylo přijato dne 9. září 2016 a podle řeckých orgánů by měly být po vydání rozhodnutí rychle učiněny všechny nezbytné kroky pro to, aby byla všem žadatelům v odvolacím stadiu v Řecku poskytnuta bezplatná právní pomoc. Finanční prostředky na poskytování bezplatné právní pomoci byly zajištěny prostřednictvím jejich národního programu v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF). Kromě toho byla s UNHCR uzavřena grantová dohoda v rámci financování mimořádné pomoci AMIF na celkovou částku 30 milionů EUR (25). UNHCR tyto finanční prostředky použije mimo jiné k poskytování bezplatné právní pomoci žadatelům o mezinárodní ochranu v odvolacím stadiu do začátku roku 2017, kdy mají řecké orgány podle očekávání zavést svůj vlastní program bezplatné právní pomoci. Dne 19. září informovalo Řecko Komisi, že seznam advokátů, který má udržovat azylová služba, bude sestaven nejpozději na začátku roku 2017. Řecko by mělo bezodkladně podniknout nezbytné kroky pro zaručení práva na bezplatnou právní pomoc v azylovém řízení.

               (26)

               Nový zákon 4375/2016 stanoví nové ředitelství pro přijímání a ředitelství pro sociální integraci, která mají specializované útvary pro přijímání a integraci nezletilých osob bez doprovodu v rámci ministerstva vnitra a administrativní obnovy, a obsahuje rovněž ustanovení o právních zástupcích těchto nezletilých. Navzdory tomu musí řecké orgány ještě přijmout prováděcí opatření, aby zajistily patřičné procesní záruky a přijímací podmínky pro nezletilé osoby bez doprovodu v praxi. Ačkoli ministerské rozhodnutí týkající se posuzování věku nezletilých osob bez doprovodu žádajících o azyl řecká vláda již přijala (26), je ještě zapotřebí přijmout další prezidentský výnos, který by měl obsahovat ustanovení pro efektivní opatrovnický systém.

               (27)

               Nevládní organizace vyjádřily obavy ohledně skutečnosti, že mnohé děti v Řecku nemají přístup ke vzdělávání. Pokroku v tomto ohledu bylo dosaženo přijetím zákona 4415/2016 v srpnu 2016, jehož cílem je mimo jiné zajistit psychosociální podporu a vzdělávání pro děti žadatelů o azyl a rovněž hladkou integraci osob, které po uplynutí přípravného přechodného období zůstanou v Řecku, do řeckého vzdělávacího systému. Je nezbytné, aby byl tento právní rámec účinný a aby byl co nejdříve v plném rozsahu proveden. Podle některých nevládních organizací je navíc situace nezletilých osob bez doprovodu obecně obtížná a některé z těchto organizací tvrdí, že děti jsou stále zadržovány po neúměrně dlouhou dobu v přeplněných prostorách a za nehygienických podmínek a nemají žádného zástupce ani přístup k právní pomoci, dokud pro ně není nalezeno vhodné ubytování (27). Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, nedostatek vhodného ubytování pro nezletilé osoby je vážným problémem, který je třeba naléhavě řešit.

               (28)

               Evropská komise poskytla Řecku značné finanční prostředky, aby tuto zemi podpořila v jejím úsilí uvést svůj systém řízení azylu do souladu s normami EU. Od začátku roku 2015 byla Řecku poskytnuta mimořádná pomoc ve výši přes 352 milionů EUR z fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF a Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF)), a to buď přímo řeckým orgánům, nebo prostřednictvím unijních agentur a mezinárodních organizací působících v Řecku. Z této částky bylo v červenci 2016 poskytnuto přibližně 90 milionů EUR přímo řeckým orgánům, aby mohly posílit své kapacity pro zlepšování životních podmínek a poskytovat primární zdravotní péči v ubytovacích střediscích pro uprchlíky a rovněž přijímat migranty a poskytovat jim zdravotní péči. Značné finanční prostředky (přibližně 198 milionů EUR) na pokrytí základních humanitárních potřeb migrantů a uprchlíků jsou poskytovány také partnerským humanitárním organizacím prostřednictvím nedávno vytvořeného nástroje pro mimořádnou podporu. Toto financování přispívá k provádění plánu reakce na naléhavé případy, který společně vypracovaly Komise, řecké orgány a příslušné zúčastněné strany s cílem řešit přetrvávající humanitární situaci na místě a provést prohlášení EU a Turecka.

               (29)

               Tato mimořádná pomoc doplňuje 509 milionů EUR, které již byly přiděleny Řecku na období 2014–2020 prostřednictvím jeho národních programů v rámci fondu AMIF a fondů ISF, a Řecko se tak stává prvním příjemcem fondů EU v oblasti vnitřních věcí mezi členskými státy EU.

               (30)

               Řecko by mělo zajistit, aby tyto finanční zdroje byly plně využívány tím nejefektivnějším a nejúčinnějším způsobem a bez dalšího prodlení. Za tímto účelem by měla být naléhavě dokončena probíhající revize řeckých národních programů v rámci fondů v oblasti vnitřních věcí (AMIF, ISF), která je má přizpůsobit novým prioritám. Revize národního programu AMIF je téměř dokončena, přičemž zbývá několik otázek, které je třeba vyřešit ještě před schvalovacím procesem, který by měl být zahájen co nejdříve. Pokud jde o revizi národního programu ISF, který je v méně pokročilém stadiu, měla by být revidovaná verze tohoto programu neprodleně předložena Komisi za účelem formální konzultace. Pokud jde o orgán odpovědný za řízení uvedených fondů, který byl převeden z ministerstva vnitra a administrativní obnovy na ministerstvo hospodářství, rozvoje a cestovního ruchu, Řecko by mělo nyní neprodleně oznámit dokončení formálního jmenování tohoto nového odpovědného orgánu v souladu s požadavky stanovenými v právním základě.

               (31)

               Jak je potvrzeno ve sdělení Komise ze dne 4. března 2016 nazvaném „Plán návratu k Schengenu“ (28), zajištění plně funkčního dublinského systému je nedílnou součástí širšího úsilí potřebného pro stabilizaci azylové, migrační a pohraniční politiky. Toto úsilí by mělo vést k návratu schengenského prostoru do normálního stavu. Je proto důležité, aby Řecko přijalo co nejdříve zbývající opatření uvedená v tomto doporučení. Zároveň by prioritou měla být reforma dublinských pravidel navržená Komisí (29) se zřetelem na cíl solidarity a spravedlivého rozdělení zátěže mezi členské státy. Jednání o tomto návrhu stále probíhají.

               (32)

               Řeckem pravidelně předkládané zprávy o pokroku při provádění těchto opatření, jakož i další relevantní prvky, včetně očekávaných informací od UNHCR a dalších příslušných organizací, budou mít zásadní význam pro odpovídající posouzení skutečnosti, zda jsou podmínky takové, aby členské státy mohly obnovit postup individuálního přemísťování do Řecka podle dublinského nařízení, přičemž je třeba mít na paměti, že počet přemístění a kategorie osob, které mají být přemístěny, by měly odpovídat konkrétnímu pokroku, jehož bylo dosaženo. Řecko by mělo předložit do 31. října 2016 aktualizovanou zprávu podle tohoto doporučení.

               (33)

               Komise uznává významný pokrok, kterého Řecko s pomocí Komise, Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), členských států a mezinárodních a nevládních organizací dosáhlo při zlepšování fungování řeckého azylového systému v době po přijetí obou zmíněných doporučení. Řecko vyvinulo značné úsilí pro zavedení nezbytných institucionálních a právních struktur pro zajištění řádně fungujícího azylového systému. Komise zejména uznává, že Řecko podniklo důležité kroky k tomu, aby s většinou nelegálních migrantů bylo zahájeno azylové řízení nebo řízení o navrácení, a sice pomocí systému předběžné registrace. Řecko rovněž zvýšilo celkovou přijímací kapacitu a kapacitu azylové služby, výrazně snížilo počet nevyřízených odvolání, zřídilo nové odvolací výbory a přijalo právní rámec pro bezplatnou právní pomoc a pro přístup nezletilých osob k veřejnému vzdělávání.

               (34)

               Řecko však stále čelí obtížné situaci, protože vyřizuje velký počet nových žádostí o azyl, zejména v důsledku provádění předběžné registrace a pokračujícího přílivu nelegálních migrantů, i když v menší míře než v době před březnem 2016. Kromě toho je třeba učinit další významné kroky k vyřešení zbývajících systémových nedostatků řeckého azylového systému, zejména z důvodu jeho nedostatečné kapacity. Na základě dalšího pokroku by při obnovení přemísťování do Řecka podle dublinského nařízení v budoucnu měl být zohledněn dopad, který má tato složitá situace na celkové fungování azylového systému, a proto by obnovení přemísťování mělo začít postupně, případ od případu. V tomto ohledu je třeba zabránit tomu, aby na Řecko byla kladena nepřiměřená zátěž.

               (35)

               Toto doporučení stanoví opatření, která řecké orgány musí přijmout nebo zachovat, aby bylo možné doporučit uvedené postupné obnovení přemísťování podle dublinského nařízení do konce prosince 2016. S vědomím tohoto cíle by Řecko mělo neprodleně přijmout veškerá opatření stanovená v tomto doporučení. Komise hodlá zhodnotit pokrok dosažený v těchto oblastech a vydat další doporučení v prosinci 2016. Uvedená doporučení by mohla stanovit, jaký je podle Komise vhodný rozsah a charakter tohoto postupného obnovení přemísťování podle dublinského nařízení, s přihlédnutím především ke zvláštním potřebám zranitelných žadatelů, a pokud jde o způsob, jakým by bylo možné tento proces řídit, v úzké spolupráci s řeckými orgány.

               (36)

               Odpovědnost za rozhodování o takovémto obnovení přemísťování v jednotlivých případech nesou výhradně orgány členských států pod dohledem soudních orgánů, které mohou vznést žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, pokud jde o výklad dublinského nařízení, Evropskému soudnímu dvoru,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      Podmínky přijímání a zařízení pro přijímání

               1)

               Řecko by mělo i nadále pokračovat ve svém úsilí o zajištění toho, aby zařízení pro přijímání byla dostatečná pro ubytování všech žadatelů o mezinárodní ochranu na jeho území a aby podmínky přijímání ve všech těchto zařízeních splňovaly normy stanovené v právních předpisech EU, zejména ve směrnici 2013/33/EU. Na prvním místě by Řecko mělo:

                           a)

                           plně provést plány týkající se trvalých otevřených zařízení pro přijímání, která budou schopna pojmout všechny žadatele o mezinárodní ochranu, kteří do těchto zařízení přicházejí nebo pravděpodobně budou přicházet, a jejich rodinné příslušníky po dobu trvání azylového řízení;

                           b)

                           vytvořit potřebné dodatečné ubytovací kapacity pro nezletilé osoby bez doprovodu, aby se zajistilo, že všechny nezletilé osoby bez doprovodu, které žádají o azyl, budou okamžitě umístěny do vhodného ubytování a nebudou zadržovány v nevyhovujících podmínkách, a zajistit, aby tato zařízení byla udržována;

                           c)

                           účinně provádět nové právní předpisy týkající se přístupu nezletilých osob k veřejnému vzdělávacímu systému po dobu azylového řízení;

                           d)

                           zajistit, aby byla žadatelům poskytnuta potřebná zdravotní péče, a to přinejmenším nutná a neodkladná zdravotní péče v případě onemocnění a závažných duševních poruch.

                     Řecko by mělo rovněž zajistit, aby byl kromě stálých zařízení neustále k dispozici přiměřený počet dočasných otevřených zařízení pro přijímání, nebo aby mohl být v krátké lhůtě zpřístupněn, s cílem umožnit ubytování ve vhodných podmínkách pro neočekávaný příliv žadatelů o mezinárodní ochranu a jejich rodinných příslušníků.
               Řecké orgány by měly provádět komplexní posouzení potřeb z hlediska celkové požadované přijímací kapacity a charakteru této kapacity a měly by toto posouzení nepřetržitě aktualizovat s ohledem na nový vývoj. Řecké orgány by měly též zajistit účinnou a trvalou správu a koordinaci všech zařízení pro přijímání, včetně hotspotů, a měly by zajistit, aby odpovědná ministerstva měla pro tento účel patřičné zdroje.

      Přístup k prvoinstančnímu azylovému řízení a zdroje pro toto řízení

               2)

               Řecko by mělo pokračovat ve svém úsilí o zajištění toho, aby všichni žadatelé o mezinárodní ochranu měli faktický přístup k azylovému řízení, zejména tím, že:

                           a)

                           zjistí, kolik zaměstnanců bude pravděpodobně potřebovat azylová služba, aby mohla vyřizovat příjem žádostí o azyl ve lhůtách stanovených ve směrnici 2013/32/EU o azylových řízeních;

                           b)

                           naléhavě urychlí přijímání zaměstnanců azylové služby, aby tato služba mohla co nejdříve účinně a včas vyřizovat všechny žádosti o mezinárodní ochranu;

                           c)

                           zřídí dodatečné regionální azylové úřady v regionu Leros a Kréta (Héraklion), Thesálie a Epirus (Volos a Ioánnina) a již fungující azylové jednotky v Leru a západním Řecku (Patra) změní na regionální azylové úřady, jak stanoví zákon.

                     Posouzení potřeb podle písmene a) by se mělo průběžně aktualizovat a mělo by obsahovat informace o počtu přijatých pracovníků.

      Odvolací orgán

               3)

               Řecko by mělo pokračovat ve svém úsilí, aby zaručilo dostupnost účinného opravného prostředku pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu, zejména tím, že zajistí:

                           a)

                           plné fungování nového odvolacího orgánu tím, že zřídí odpovídající počet odvolacích výborů;

                           b)

                           odpovídající lidské zdroje pro odvolací orgán a výbory, aby mohly vyřizovat všechna dosud nevyřízená a pravděpodobná budoucí odvolání, včetně odvolání v rámci prohlášení EU a Turecka;

                           c)

                           co nejrychlejší vyřízení (v každém případě do konce roku 2016) všech dosud nevyřízených žádostí o soudní přezkum správních rozhodnutí.

                     Řecké orgány by měly na základě úplného a průběžného posouzení potřeb určit počet odvolacích výborů v rámci nového odvolacího orgánu, které bude tento orgán potřebovat, aby posoudil všechna odvolání podaná žadateli o mezinárodní ochranu, a počet lidských zdrojů pro další hladké fungování těchto výborů.

      Právní pomoc

               4)

               Řecko by mělo zajistit, aby právní rámec týkající se přístupu k bezplatné právní pomoci byl účinný v praxi a aby všem žadatelům o azyl byla poskytována nezbytná právní pomoc pro účely soudního přezkumu správních rozhodnutí o žádostech o mezinárodní ochranu. Řecko by zejména mělo:

                           a)

                           účinně provést ministerské rozhodnutí o poskytování bezplatných služeb právní pomoci;

                           b)

                           urychleně vytvořit smlouvu pro rejstřík advokátů, kteří mohou tyto služby poskytovat žadatelům v odvolacím stadiu v Řecku.

      Péče o nezletilé osoby bez doprovodu a zranitelné osoby během azylového řízení

               5)

               Řecko by mělo zajistit zavedení patřičných struktur pro identifikaci zranitelných žadatelů, včetně nezletilých osob bez doprovodu, a pro péči o ně. Řecko by zejména mělo:

                           a)

                           bezodkladně zavést vhodné opatrovnické řízení přijetím potřebného prezidentského výnosu pro provádění příslušných ustanovení zákona 4375/2016;

                           b)

                           vytvořit pracovní místa a přijmout potřebné pracovníky pro ředitelství pro přijímání a ředitelství pro ochranu nezletilých osob bez doprovodu s cílem okamžitě poskytnout potřebné záruky podle azylového acquis pro vyhledání rodinných příslušníků a právní zastoupení;

                           c)

                           zajistit, aby byly do praxe zavedeny postupy pro identifikaci žadatelů se zvláštními potřebami v procesní oblasti a v oblasti přijímání, a tito žadatelé tak dostali nezbytnou psychosociální podporu, především v případech, kdy se mohli stát oběťmi sexuálního násilí a vykořisťování nebo obchodování s lidmi.

      Využívání financování EU v rámci národních programů

               6)

               Řecko by mělo zajistit, aby poskytované podstatné finanční prostředky EU byly využívány v plné míře, zejména neprodlenou mobilizací zdrojů dostupných v rámci jeho národních programů AMIF a ISF a hledáním doplňujícího financování ze strukturálních fondů. V tomto kontextu by Řecko mělo urychleně dokončit probíhající revizi národních programů, aby se tyto programy lépe přizpůsobily novým prioritám, a neprodleně oznámit dokončení formálního jmenování nového odpovědného orgánu v souladu s požadavky stanovenými v právním základě.

      Podávání zpráv o přijatých opatřeních

               7)

               Řecko se žádá, aby do 31. října 2016 předložilo zprávu o pokroku při provádění tohoto doporučení a doporučení ze dne 15. června a 10. února 2016. Tato zpráva by měla konkrétně obsahovat popis opatření přijatých za účelem nápravy dosud nevyřešených nedostatků uvedených v tomto doporučení, včetně způsobu, jakým řecké orgány zajistily nebo plánují zajistit potřebné lidské a materiální zdroje uvedené v bodech 1 až 5 tohoto doporučení. Tyto zprávy by měly rovněž obsahovat popis průběžného posouzení potřeb uvedeného v bodech 1 až 3 tohoto doporučení. Tato zpráva by měla obsahovat rovněž tyto informace:

                           a)

                           celkovou současnou a plánovanou trvalou a dočasnou přijímací kapacitu pro ubytování žadatelů o mezinárodní ochranu a charakter této kapacity;

                           b)

                           celkový počet žádostí o azyl dosud nevyřízených v prvním stupni;

                           c)

                           úplné údaje o všech dosud nevyřízených případech odvolání a o rozhodnutích vydaných ve druhém stupni, včetně případů týkajících se přípustnosti, jak novými odvolacími výbory, tak odvolacími výbory „pro nevyřízené případy“;

                           d)

                           celkový počet současných a plánovaných pracovníků pro vyřizování žádostí o azyl zaregistrovaných u azylové služby a pro ředitelství pro přijímání; a

                           e)

                           celkový a plánovaný počet pracovníků a počet výborů, jejichž provoz odvolací orgán postupně zahájil.

      V Bruselu dne 28. září 2016.

            Za Komisi

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komise

      (1)  M.S.S v. Belgie a Řecko (stížnost č. 30696/09) a NS v. Secretary of State for the Home Department, C-411/10 a C-493/10.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (Úř. věst. L 50, 25.2.2003, s. 1), nahrazeno nařízením (EU) č. 604/2013.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (4)  Údaje agentury Frontex ze dne 12. září 2016.

      (5)  Prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016.

      (6)  Viz zprávy Komise o pokroku při provádění prohlášení EU a Turecka: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php ze dne 27. září 2016.

      (8)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě, Šestá zpráva o relokaci a přesídlování, COM(2016) [636] final.

      (9)  Doporučení Komise ze dne 10. února 2016 určeno Řecké republice o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení (EU) č. 604/2013 – C(2016) 871 final.

      (10)  Doporučení Komise ze dne 15. června 2016 určeno Řecké republice o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení (EU) č. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60)

      (14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU ze dne 26. června 2013, kterou se stanoví normy pro přijímání žadatelů o mezinárodní ochranu (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (15)  „Zákon 4375/2016 o struktuře a fungování azylové služby, odvolacího orgánu a přijímacích a identifikačních služeb, zřízení generálního sekretariátu pro přijímání, provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (přepracované znění) a dalších ustanovení do řeckého práva“, k dispozici na adrese: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Aby byly řecké orgány schopny provést zákon v plném rozsahu, je nutné přijmout prováděcí akty ve formě ministerských nebo společných ministerských rozhodnutí.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Tato dočasná nouzová a stálá zařízení jsou zřízena na ostrovech v Egejském moři v hotspotech i na pevnině.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Ačkoli přednost budou dostávat žadatelé způsobilí k relokaci, z činností budou mít prospěch i žadatelé o mezinárodní ochranu, kteří čekají na sloučení s rodinnými příslušníky podle dublinského nařízení v jiném členském státě EU, a osoby žádající o azyl v Řecku, zejména zranitelné kategorie včetně dětí bez doprovodu a dětí odloučených od rodiny, osob se zdravotním postižením, seniorů, rodičů samoživitelů, chronicky nemocných, těhotných žen atd.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (22)  Ustanovení čl. 1 odst. 3 zákona 4375/2016.

      (23)  Ustanovení čl. 22 odst. 3 zákona 4375/2016.

      (24)  Článek 28 prezidentského výnosu 114/2010.

      (25)  Grantová dohoda byla podepsána dne 15. července 2016.

      (26)  Ministerské rozhodnutí 1982/16.2.2016 (Úřední věstník, B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“, září 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě, „Plán návratu k Schengenu“, COM(2016) 120 final, 4. března 2016.

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/23

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem České republiky na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2016
   (2016/C 299/06)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Česká republika není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení, která přijala Rada dne 14. července 2015, a v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 11. května 2016 předložila Česká republika svůj konvergenční program z roku 2016 a dne 12. května 2016 pak svůj národní program reforem na rok 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje vláda pro rok 2016 mírné zhoršení celkového salda na – 0,6 % HDP a od roku 2017 počítá s obecnou stabilizací na – 0,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl, tj. strukturální schodek ve výši 1 % HDP, je v programovém výhledu i nadále plněn. V konvergenčním programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v roce 2016 na úrovni 41,1 % a v roce 2019 se sníží na 39,3 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2017, nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2016 by mělo strukturální saldo činit – 0,7 % HDP v roce 2016 a – 0,9 % HDP v roce 2017, a překročit tak střednědobý rozpočtový cíl. Možné budoucí odchylky by se posuzovaly z hlediska potřeby udržovat strukturální saldo na úrovni střednědobého rozpočtového cíle. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Česká republika zřejmě ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)

               V dlouhodobém výhledu existují pro Českou republiku středně velká rizika co do fiskální udržitelnosti. Tato rizika plynou primárně z předpokládaného dopadu veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, především výdajů na zdravotní péči, ale také výdajů na důchody. Opatření pozměňující důchodový systém, která byla v nedávné době přijata nebo která jsou plánována, by v případě jejich provedení vedla v dlouhodobém výhledu ke zhoršení stavu veřejných financí. Vláda v únoru 2016 přijala zákon, na jehož základě může flexibilněji upravit mechanismus valorizace důchodů. Projednávají se také návrhy, podle nichž by měl být nastaven strop pro zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na 65 let a podle nichž by měl být zaveden mechanismus pro pravidelný přezkum věku odchodu do důchodu. Zvýšení nízkého zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu se v současné době neplánuje. Obavy vzbuzuje také očekávané zvýšení dlouhodobých výdajů na zdravotní péči. Česká republika stojí před úkoly, jež spočívají ve zlepšení řízení a nákladové efektivnosti zdravotnictví, i když řada opatření se již aktuálně nachází v různých fázích provádění. Z ukazatelů je patrná vysoká spotřeba zboží a služeb a poměrně vysoké využívání nemocniční péče, která je dražší než péče ambulantní. Zdá se, že dostupné zdravotnické údaje nejsou efektivně využívány k plánování a racionalizaci kapacit lůžkové péče. Systém úhrad za nemocniční péči je přezkoumáván kvůli četným nedostatkům, mezi něž patří například skutečnost, že pro výpočet referenčních sazeb se využívá jen malý vzorek nemocnic. Dosud nebyly dostatečně prozkoumány možnosti zlepšení koordinace ambulantní péče, posílení úlohy praktických lékařů jakožto lékařů prvního styku a snížení spotřeby ambulantních služeb, které nejsou nezbytné.

               (7)

               Fiskální rámec země patří k nejslabším v Unii. Vláda v únoru roku 2015 přijala balíček reformních opatření, která řeší hlavní nedostatky v této oblasti, ale tento balíček ještě nebyl schválen parlamentem. Jeho cílem je provést do vnitrostátního práva směrnici Rady 2011/85/EU (4). V rámci navrhované reformy se plánuje posílení výdajových stropů a jejich přímé navázání na střednědobý rozpočtový cíl. Podle této reformy by byla vláda povinna přijímat rozpočty, jež by zaručovaly dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a byla by zřízena nezávislá fiskální rada, která by sledovala veřejné finance a zajišťovala větší transparentnost.

               (8)

               Pokud jde o investice na jednoho obyvatele, zůstává Česká republika pod průměrem EU a investice se navíc silně soustřeďují do hlavního města. Efektivnosti podnikatelského prostředí a investicím stále brání administrativní a regulační překážky. Specifické potíže provázejí realizaci infrastrukturních projektů v oblasti dopravy a energetiky. V programovém období 2007–2013 kromě toho vázlo čerpání prostředků EU, především v důsledku složitých postupů, nedostatků v systémech řízení a kontroly, neefektivních postupů při zadávání veřejných zakázek a slabé administrativní kapacity v orgánech podílejících se na realizaci projektů. V oblasti dopravní infrastruktury patří mezi administrativní překážky, jež stojí v cestě investicím, zdlouhavé postupy pro vydávání územních povolení a zpoždění plynoucí z řešení stížností u antimonopolního úřadu. Co se týče energetické účinnosti, veřejné programy ke snížení energetické náročnosti jsou roztříštěné a nákladově neefektivní. Existují známky toho, že úspory energie se nezlepšují v souladu s národním akčním plánem energetické účinnosti. V odvětví služeb svědčí určitá fakta o regulatorní přísnosti. To platí zejména o některých odvětvích individuálně poskytovaných odborných služeb, kde se zdají být překážky pro vstup na trh a pro výkon povolání vyšší, než je průměr EU. Nízká míra využívání kvalitních veřejných služeb on-line také brání rozvoji podnikatelského prostředí a je odrazem nedostatečné nabídky. Služby elektronické veřejné správy nevyužívají plně technologických možností ke zlepšení uživatelských zkušeností a patří k nejméně sofistikovaným v Unii. Dostupné důkazy poukazují v České republice na poměrně vysoký výskyt daňových úniků. Řešení tohoto problému, zejména v souvislosti s DPH, je jednou z politických priorit. Na druhé straně ale nejsou plánována žádná opatření ke snížení relativně vysokých nákladů, které jsou spojeny s placením daní, nebo ke zjednodušení daňového systému. Předvyplňování tiskopisů nabízejí daňové orgány jen omezeně. Také využívání systémů elektronického podávání daňového přiznání ze strany poplatníků je omezené, i když u DPH došlo v tomto směru k určitému pokroku. Podle nejnovějších mezinárodních studií je navíc výběr daní spojen s poměrně vysokými náklady. Vysoké příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení se podílejí na celkově vysoké úrovni zdanění práce a diverzifikace do jiných oblastí, jako jsou daně z nemovitostí, je omezená.

               (9)

               Řada ukazatelů svědčí o výrazných slabinách ve veřejné správě. K určitému pokroku došlo v přijímání legislativních a nelegislativních opatření v rámci protikorupčního plánu z roku 2015. V listopadu 2015 schválil parlament zákon o registru smluv. Jeho včasné provedení a další rozpracování by zlepšilo transparentnost a nákladovou efektivnost veřejných nabídkových řízení. Některé klíčové protikorupční zákony, jako například novela zákona o střetu zájmů a nový zákon o financování politických stran, však dosud nebyly přijaty. Několik přijatých opatření se těžko prosazuje a mají omezený dopad a řada plánovaných opatření je opakovaně přesouvána do příštího akčního plánu. Navzdory určitým snahám řešit nedostatky českého systému zadávání veřejných zakázek je ve fungování tohoto systému ještě co zlepšovat, pokud jde o soutěž, a tedy o nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou. To je zčásti dáno nedostatkem odpovídajícího školení pracovníků, kteří se na nabídkových řízeních podílejí, a tím, že se při zadávání veřejných zakázek neklade dostatečný důraz na kritéria kvality. Veřejný sektor se ve velké míře spoléhá na nesoutěžní postupy, kdy je jen v omezené míře schopen přilákat uchazeče, a zřídkakdy využívá souhrnného zadávání zakázek. Očekává se nicméně, že provádění směrnic o veřejných zakázkách, které byly nově zapracovány do vnitrostátního práva a které přinášejí modernizované postupy zadávání veřejných zakázek, bude příležitostí pro to, aby byl v politice veřejných zakázek zaveden strategický a na důkazech založený přístup, pokud jde o profesionalizaci, souhrnné zadávání veřejných zakázek, větší zaměření na kritéria kvality a o integritu pracovníků, kteří se na nabídkových řízeních podílejí.

               (10)

               V posledních letech došlo k výraznému zvýšení investic do výzkumu a vývoje, ale výsledky zůstávají slabé a panují obavy ohledně udržitelnosti výzkumné a vývojové infrastruktury. V českém systému výzkumu v současné době dochází k provádění velmi opožděných, ale významných reforem řízení, zejména co se týče hodnocení a financování. Stávající mechanismus financování je roztříštěný a chybí dostatečná koordinace mezi příslušnými subjekty, které nemají jasně rozdělené povinnosti ani priority. V oblasti výzkumu a vývoje se pracuje na komplexním hodnoticím rámci, který má být propojen s finančními zdroji, ale pokrok vázne. V omezené míře byly posíleny vazby mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Tyto vazby oslabuje hodnoticí rámec pro veřejné výzkumné organizace, jenž nezohledňuje úroveň spolupráce s podniky.

               (11)

               V lednu 2016 přijal parlament reformu vysokého školství. Problémem zůstává atraktivnost učitelského povolání, kterou snižují mimo jiné poměrně nízké platy, a učitelé stárnou. Pro učitele a pedagogické pracovníky se vypracovává nový kariérní systém, jenž má přitažlivost tohoto povolání zvýšit, nicméně jeho zavedení bylo odloženo. Výsledky vzdělávání jsou obecně dobré, ale silně je ovlivňuje socioekonomické zázemí studentů. Jasně znepokojivé jsou slabé výsledky vzdělávání mezi znevýhodněnými skupinami, zejména Romy. Odhaduje se, že velmi vysoký podíl romských dětí předčasně ukončuje školní docházku. Mnohé romské děti získávají vzdělání mimo běžné školy, a ve výuce jsou na ně tudíž kladeny nižší nároky než na ostatní děti. Nedostatečně se využívá potenciálu, který z hlediska řešení tohoto problému skýtá další odborná příprava učitelů – aktivit profesního rozvoje, jež jsou zaměřeny na výuku ve smíšených skupinách a na inkluzivní vzdělávání, se účastní jen malé procento učitelů. V souvislosti s inkluzivním vzděláváním bylo přijato a začíná se provádět značné množství legislativních a administrativních opatření. Očekává se, že tato opatření přispějí ke snížení rozdílů, které existují v dosahovaném vzdělání a studijních výsledcích romských a neromských dětí. Parlament přijal v březnu 2016 novelu školského zákona, jež prodlužuje povinnou školní docházku o poslední rok předškolního vzdělávání a menším dětem zajišťuje nárok na místo v mateřské škole. Nerovnosti v systému vzdělávání nicméně představují překážku pro zlepšení kvality lidského kapitálu a brání lidem v dosahování výsledků na trhu práce v pozdějším životě.

               (12)

               Situace na trhu práce se v České republice zlepšila, avšak další zvyšování míry zaměstnanosti bude záviset na větší účasti nedostatečně zastoupených skupin. Mezi ty patří ženy s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací a příslušníci romské komunity. Ke zvýšení účasti ohrožených skupin osob na trhu práce by přispěly iniciativy veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s vhodnými a dobře zacílenými aktivními politikami na trhu práce a individualizovanými službami. Ženám s malými dětmi brání v účasti na trhu práce přetrvávající nedostatek cenově dostupných a kvalitních služeb péče o děti, zejména o děti do tří let, a omezené využívání pružné pracovní doby. K řešení těchto nedostatků byla v posledních letech podniknuta určitá opatření, avšak úsilí by mohlo být ještě intenzivnější.

               (13)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a dospěla ke stanovisku (5), že Česká republika zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

         DOPORUČUJE České republice v období 2016–2017:

               1.

               Podniknout opatření, jež zajistí dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, ve světle budoucích rizik v oblasti zdravotní péče. Přijmout právní předpisy k posílení fiskálního rámce.

               2.

               Omezit regulační a administrativní překážky, jež brání investicím (zejména v dopravě a energetice), a zvýšit dostupnost služeb elektronické veřejné správy. Přijmout zbývající protikorupční reformy a zlepšit postupy zadávání veřejných zakázek.

               3.

               Posílit řízení systému výzkumu a vývoje a usnadnit propojení akademické sféry se sférou podnikatelskou. Zvýšit atraktivnost učitelského povolání a přijmout opatření zvyšující začlenění znevýhodněných dětí (včetně romských) do vzdělávání v rámci běžných škol a předškolního vzdělávání. Odstranit překážky, jež brání větší účasti nedostatečně zastoupených skupin (zejména žen) na trhu práce.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 30. července 2004 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Banca d'Italia (ECB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 202/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 30. července 2004
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banca d'Italia
   (ECB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banca d'Italia skončil a nebude obnoven. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2004.

               (3)

               Banca d'Italia vybrala nového externího auditora v souladu se svými pravidly pro zadávání veřejných zakázek a ECB má za to, že tento auditor splňuje nezbytné požadavky.

               (4)

               Mandát nového externího auditora bude na období tří let a může být obnoven,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Společnost PricewaterhouseCoopers SpA se doporučuje jako externí auditor Banca d'Italia od účetního roku 2004 na období tří let s možností obnovení tohoto mandátu.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 30. července 2004.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Rady ze dne 26. listopadu 2013 o podpoře zdraví upevňující tělesné aktivity ve všech odvětvích

text:
               4.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 354/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 26. listopadu 2013
   o podpoře zdraví upevňující tělesné aktivity ve všech odvětvích
   2013/C 354/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s články 165 a 168 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Přínos tělesné aktivity včetně pravidelného sportování a cvičení v průběhu celého života je nesmírně důležitý a spočívá mimo jiné v nižším riziku kardiovaskulárních chorob a určitých typů rakoviny a cukrovky, zlepšení stavu pohybového ústrojí a udržování tělesné hmotnosti, jakož i v pozitivních dopadech na rozvoj duševního zdraví a kognitivní procesy. Tělesná aktivita, jak ji doporučuje Světová zdravotnická organizace (WHO), je důležitá u všech věkových skupin a obzvláštní význam má u dětí, obyvatelstva v produktivním věku a seniorů.

               (2)

               Tělesná aktivita je předpokladem zdravého životního stylu a zdravé pracovní síly, a přispívá tak k dosažení hlavních cílů stanovených ve strategii Evropa 2020, zejména pokud jde o růst, produktivitu a zdraví.

               (3)

               Ačkoli orgány veřejné moci v některých členských státech zvýšily v uplynulých letech úsilí o podporu zdraví upevňující tělesné aktivity (tzv. HEPA, health-enhancing physical activity), míra tělesné inaktivity je v Unii i nadále nepřijatelně vysoká. Většina evropských občanů se tělesné aktivitě nevěnuje v dostatečné míře a 60 % z nich nesportuje nebo necvičí vůbec, či pouze zřídka. Nedostatečná tělesná aktivita ve volném čase bývá obvyklejší u nižších sociálně-ekonomických skupin. V současnosti neexistují žádné známky toho, že by v Unii jako celku docházelo ke změně těchto negativních trendů.

               (4)

               Tělesná inaktivita byla celosvětově označena za hlavní rizikový faktor předčasné úmrtnosti a nemocí v zemích s vysokými příjmy, který je jen v evropském regionu WHO odpovědný za více než 1 milion úmrtí ročně. Nepříznivé účinky způsobené nedostatečnou tělesnou aktivitou v Unii jsou dobře známy, stejně jako značné přímé i nepřímé ekonomické náklady spojené s nedostatkem tělesné aktivity a souvisejícími zdravotními problémy, zejména vzhledem ke skutečnosti, že většina evropských společností rychle stárne.

               (5)

               Z nedávného průzkumu vyplývá, že jedním ze zdravotních rizikových faktorů může být sedavý způsob života, bez působení tělesné aktivity. Při zvažování dalších opatření v této oblasti je třeba tyto výsledky v Unii zohlednit.

               (6)

               Co se úrovně tělesné aktivity týče, existují mezi jednotlivými členskými státy obrovské rozdíly. Zatímco některé členské státy dosáhly při zvyšování podílu občanů, kteří splňují minimální úroveň doporučené tělesné aktivity, významného pokroku, mnoho jiných v tomto ohledu nepokročilo vůbec, či dokonce zaznamenalo pokles. Stávající politiky dosud neměly na snižování úrovně tělesné inaktivity v Unii jako celku rozhodující vliv. Existuje značný potenciál poučit se z úspěšných přístupů k vypracování a provádění politik v oblasti HEPA.

               (7)

               Účinným nástrojem ke zvýšení povědomí o významu HEPA může případně být tělesná výchova ve školách, které mohou být snadno a účinně využity k provádění činností v tomto ohledu.

               (8)

               Řada politik, zejména v oblasti sportu a zdraví, může přispět k podpoře tělesné aktivity a poskytnout občanům Unie nové příležitosti, aby tělesnou aktivitu rozvíjeli. Aby byl tento potenciál plně využit, a aby se tudíž úroveň tělesné aktivity zvýšila, je nezbytné zaujmout k podpoře HEPA strategický meziodvětvový přístup, který bude zahrnovat zapojení všech příslušných ministerstev, orgánů a organizací na všech úrovních, zejména sportovního hnutí, a zohlední stávající i probíhající politickou práci. Základním prvkem pro podporu tohoto procesu a nezbytným předpokladem hodnocení politik, jehož cílem je zajistit, aby v budoucnu byly vypracovávány a prováděny účinnější politiky, je dostupnost většího množství informací a lepších údajů o úrovni tělesné aktivity a o politikách na podporu HEPA.

               (9)

               Pokyny EU v oblasti tělesné aktivity (1), o nichž se Rada a zástupci vlád členských států, kteří se sešli v Radě, zmiňují v závěrech ze dne 27. listopadu 2012 (2) o podpoře HEPA a Rady ve svých závěrech ze 6. a 7. prosince 2012 nazvaných „Zdravé stárnutí během celého životního cyklu“ (3), prosazují meziodvětvový přístup zahrnující všechny tematické oblasti, které jsou za podporu HEPA odpovědné.

               (10)

               Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů z roku 2011 nazvaném „Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu“ byly Komise a členské státy vyzvány, aby na základě pokynů EU v oblasti tělesné aktivity pokračovaly v úsilí o vypracování vnitrostátních pokynů, včetně stanovení postupů pro přezkum a koordinaci, a aby zvážily doporučení Rady v této oblasti.

               (11)

               V usnesení Rady a zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, o pracovním plánu Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014 (4) byla uznána nutnost posílit spolupráci mezi Komisí a členskými státy v odvětví sportu v několika prioritních oblastech, včetně podpory HEPA. V červenci roku 2012 podpořila novou iniciativu Unie na podporu HEPA odborná skupina pro sport, zdraví a účast, zřízená v polovině roku 2011 v rámci uvedeného pracovního plánu.

               (12)

               V závěrech Rady ze dne 27. listopadu 2012 o podpoře HEPA byla uznána potřeba dalších opatření na úrovni Unie a Komise byla vyzvána, aby předložila návrh doporučení Rady, včetně jednoduchého rámce monitorování na základě souboru ukazatelů zahrnujících tematické oblasti uvedené v pokynech EU v oblasti tělesné aktivity,

         DOPORUČUJE členským státům:

               1)

               usilovat o účinné politiky v oblasti HEPA prostřednictvím vypracování meziodvětvového přístupu zahrnujícího různé oblasti politiky, včetně sportu, zdraví, vzdělávání, životního prostředí a dopravy, s přihlédnutím k pokynům EU v oblasti tělesné aktivity, jakož i jiná příslušná odvětví, a to v souladu se specifiky jednotlivých členských států. To by mělo zahrnovat:

                           a)

                           postupné vypracování a provádění vnitrostátních strategií a meziodvětvových politik zaměřených na podporu HEPA v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí;

                           b)

                           určení konkrétních opatření k provádění těchto strategií či politik, a to v akčním plánu, bude-li to považováno za vhodné.

               2)

               sledovat úroveň tělesné aktivity a politiky HEPA pomocí jednoduchého rámce pro monitorování (5) a ukazatelů uvedených v příloze, a to podle vnitrostátní situace;

               3)

               do šesti měsíců od přijetí tohoto doporučení jmenovat v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí národní kontaktní osoby pro HEPA (6) pro účely podpory výše uvedeného rámce pro monitorování, a informovat Komisi o jejich jmenování.
               Národní kontaktní osoby pro HEPA budou pověřeny zejména koordinací procesu zpřístupňování údajů o tělesné aktivitě pro účely rámce pro monitorování; tyto údaje by měly být vkládány do stávající evropské databáze WHO týkající se výživy, obezity a tělesné aktivity (NOPA); měly by usnadnit rovněž mezirezortní spolupráci v oblasti politik týkajících se HEPA;

               4)

               úzce spolupracovat mezi sebou navzájem a s Komisí, a to zapojením se do procesu pravidelné výměny informací a osvědčených postupů týkajících se podpory HEPA v rámci příslušných struktur na úrovni Unie v oblasti sportu a zdraví jakožto základu pro posílenou koordinaci politik.

         VYZÝVÁ Komisi, aby:

               1)

               napomáhala členským státům při přijímání vnitrostátních strategií, vypracovávání meziodvětvových přístupů k politice v oblasti HEPA a provádění odpovídajících akčních plánů usnadňováním výměny informací a osvědčených postupů, účinného vzájemného učení, vytváření sítí a určení úspěšných přístupů k podpoře HEPA;

               2)

               podporovala vytvoření a fungování rámce pro monitorování HEPA v souladu s ukazateli uvedenými v příloze, a to na základě stávajících forem monitorování a shromažďování údajů v této oblasti a s co nejširším využitím existujících informací a údajů, tím, že:

                           a)

                           za pomoci vědeckých odborníků bude poskytovat cílenou podporu pro budování kapacit a odbornou přípravu národních kontaktních osob pro HEPA, mimo jiné s ohledem na proces shromažďování údajů, a případně jiných zástupců z příslušných orgánů veřejné moci;

                           b)

                           posoudí možnost využít údajů shromážděných v kontextu tohoto rámce monitorování s cílem každé tři roky případně vypracovat evropskou statistiku o úrovni tělesné aktivity;

                           c)

                           podpoří WHO při dalším rozvoji aspektů databáze NOPA, a to jejím přizpůsobením rámci pro monitorování stanovenému v příloze;

                           d)

                           podpoří WHO a bude s ní úzce spolupracovat při přípravě a vydávání přehledů o HEPA týkajících se jednotlivých zemí a analýzy trendů v oblasti HEPA;

               3)

               podávala každé tři roky zprávu o pokroku při provádění tohoto doporučení na základě informací poskytnutých v rámci postupů pro podávání zpráv, které jsou stanoveny v rámci pro monitorování, a jiných příslušných informací o vypracování a provádění politik v oblasti HEPA poskytnutých členskými státy, a vyhodnocovala přidanou hodnotu tohoto doporučení.

      V Bruselu dne 26. listopadu 2013.

            Za Radu

            předseda

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Pokyny EU v oblasti tělesné aktivity, které v závěrech předsednictví z neformálního zasedání konaného v listopadu roku 2008 přivítali ministři EU odpovědní za sport.

      (2)  Úř. věst. C 393, 19.12.2012, s. 22.

      (3)  Úř. věst. C 396, 21.12.2012, s. 8.

      (4)  Úř. věst. C 162, 1.6.2011, s. 1.

      (5)  Rámec pro monitorování stanoví minimální soubor požadavků na podávání zpráv o obecných aspektech podpory HEPA, kterými se mohou zabývat všechny členské státy. Bude prováděn v úzké součinnosti a spolupráci s WHO, čímž se zabrání zdvojování při shromažďování údajů.

      (6)  Půjde o hlavní kontaktní osobu v členském státě, která bude poskytovat informace a údaje odpovídající tabulce ukazatelů obsažené v příloze, jež budou součástí dotazníku předávaného organizací WHO kontaktním osobám.

      PŘÍLOHA
      Navrhované ukazatele pro vyhodnocení úrovní HEPA a politik HEPA v EU při zohlednění pokynů EU v oblasti tělesné aktivity (1)

                  Tematické oblasti pokynů

                  Navrhované ukazatele a proměnné/jednotky

                  Dostupnost dat

                  Mezinárodní doporučení a pokyny týkající se tělesné aktivity
                  (pokyny 1–2)

                              1.

                              Vnitrostátní doporučení týkající se zdraví upevňující tělesné aktivity
                              ano/ne

                      (5)

                              2.

                              Dospělí, kteří splňují minimální doporučení WHO týkající se zdraví upevňující tělesné aktivity nebo rovnocenná vnitrostátní doporučení
                              Procentní podíl dospělých, kteří splňují nejméně 150 minut tělesné aktivity střední intenzity týdně, nebo 75 minut tělesné aktivity vysoké intenzity, nebo rovnocennou kombinaci

                      (5)

                              3.

                              Děti a dospívající, kteří splňují minimální doporučení WHO týkající se zdraví upevňující tělesné aktivity nebo rovnocenná vnitrostátní doporučení
                              Procentní podíl dětí a dospívajících, kteří splňují nejméně 60 minut tělesné aktivity střední až vysoké intenzity denně, nebo nejméně 5 dní v týdnu

                      (5)

                  Meziodvětvový přístup
                  (pokyny 3–5)

                              4.

                              Vnitrostátní koordinační mechanismus pro podporu HEPA
                              ano/ne; pokud ano, uveďte podrobnosti

                      (5)

                              5.

                              Finanční prostředky přidělené konkrétně na podporu HEPA
                              Podle odvětví (zdraví, sport, doprava atd.):

                                          —

                                          celkové prostředky;

                                          —

                                          na osobu;

                                          —

                                          podle hrubého domácího produktu v paritě kupní síly na osobu, uvedeno v eurech

                      (2)

                  „Sport“
                  (pokyny 6–13)

                              6.

                              Vnitrostátní politika nebo akční plán týkající se sportu pro všechny
                              ano/ne; pokud ano, uveďte podrobnosti

                      (5)

                              7.

                              Sportovní kluby orientované na zdraví (program Sportovní kluby pro zdraví)
                              Provádění pokynů vypracovaných projektem HEPA Europe/TAFISA: ano/ne; pokud ano, popis

                      (3)

                              8.

                              Rámec pro podporu příležitostí k většímu přístupu k rekreačnímu nebo cvičebnímu zařízení u nižších sociálně-ekonomických skupin
                              Existence rámce: ano/plánován v příštích dvou letech/ ne; pokud ano, popis

                      (4)

                              9.

                              Cílové skupiny, na něž se zaměřuje vnitrostátní politika v oblasti HEPA
                              Podle cílové skupiny (skupiny, jež mají zvláštní potřebu tělesné aktivity (např. nižší sociálně-ekonomické skupiny, lidé s nízkou úrovní tělesné aktivity, starší lidé, etnické menšiny atd.))

                      (5)

                  „Zdraví“
                  (pokyny 14–20)

                              10.

                              Sledování a kontrola tělesné aktivity a sedavého způsobu života
                              Tělesná aktivita a sedavý způsob života zahrnuté ve vnitrostátním systému monitorování zdraví: ano/ne; pokud ano, uveďte podrobnosti

                      (4)

                              11.

                              Poradenství vykonávané profesionály v oblasti zdraví ohledně tělesné aktivity
                              Poradenství v oblasti tělesné aktivity: ano/ne v případě, že ano: hrazeno v rámci služeb primární zdravotní péče: ano/ne

                      (4)

                              12.

                              Vzdělávání týkající se tělesné aktivity v učebním plánu pro zdravotnické pracovníky

                                          —

                                          počet hodin pro zdravotní sestry, doktory

                                          —

                                          povinné či nepovinné

                                          —

                                          jasné struktury pro hodnocení a akreditaci odrážející výsledky učení v této oblasti

                      (3)

                  „Vzdělávání“
                  (pokyny 21–24)

                              13.

                              Tělesná výchova na základních a středních školách

                                          —

                                          počet hodin podle školního stupně

                                          —

                                          povinná nebo nepovinná

                                          —

                                          národní úprava či úprava na nižší úrovni

                      (4)

                              14.

                              Programy pro podporu tělesné aktivity ve škole
                              existence národního programu či programu na nižší úrovni: ano/ne; pokud ano, uveďte podrobnosti

                      (3)

                              15.

                              HEPA ve vzdělávání učitelů tělesné výchovy
                              HEPA je modulem ve vzdělávání učitelů tělesné výchovy na bakalářské nebo magisterské úrovni: ano/ne; povinná nebo nepovinná

                      (3)

                              16.

                              Programy podporující aktivní cestování do školy
                              Národní programy či (případně) programy na nižší úrovni na podporu aktivního cestování do školy (např. organizování společné pěší docházky do škol, dojíždění na kole): ano/ne, pokud ano: popis

                      (4)

                  „Životní prostředí, plánování měst, veřejná bezpečnost“
                  (pokyny 25–32)

                              17.

                              Úroveň cyklistiky/chůze
                              Hlavní způsob přepravy používaný pro vaše denní činnosti (auto, motocykl, veřejná doprava, chůze, cyklistika, jiné)

                      (5)

                              18.

                              Evropské pokyny ke zlepšování infrastruktury pro tělesnou aktivitu ve volném čase
                              Evropské pokyny ke zlepšování infrastruktury pro tělesnou aktivitu ve volném čase jsou systematicky uplatňovány pro plánování, budování a správu infrastruktur:
                              ano/dosud ne, ale plánováno v příštích dvou letech/ne

                      (3)/ (4)

                  „Pracovní prostředí“
                  (pokyny 33–34)

                              19.

                              Programy na podporu aktivního cestování do práce
                              Existence pobídkových programů na národní nebo (případně) nižší úrovni pro společnosti nebo zaměstnance na podporu aktivního cestování do práce (např. chůze, cyklistika): ano/ne, pokud ano: popis

                      (4)

                              20.

                              Programy na podporu tělesné aktivity na pracovišti
                              Existence pobídkových programů na národní nebo (případně) nižší úrovni pro společnosti na podporu tělesné aktivity na pracovišti (např. tělocvičny, sprchy, chůze po schodech atd.): ano/ne

                      (4)

                  „Starší občané“
                  (pokyny 35–37)

                              21.

                              Programy zásahů společenství na podporu tělesné aktivity u starších osob
                              Existence programu pro zásahy společenství na podporu tělesné aktivity u starších osob: ano/ne; v případě, že ano: popis

                      (4)

                  „Ukazatele/vyhodnocování“
                  (pokyn 38)

                              22.

                              Vnitrostátní politiky v oblasti HEPA, které zahrnují plán pro vyhodnocování
                              x z y vnitrostátních politik v oblasti HEPA (sport, zdraví, doprava, životní prostředí, podle odvětví) obsahuje jasný záměr nebo plán pro vyhodnocování

                      (5)

                  „Informovanost veřejnosti“
                  (pokyn 39)

                              23.

                              Existence vnitrostátní kampaně pro zvýšení informovanosti o tělesné aktivitě
                              ano/ne, pokud ano: popis

                      (4)

         (1)  Očekává se, že informace a údaje, které se členským státům doporučuje poskytovat v souvislosti s tímto jednoduchým rámcem monitorování, se časem zdokonalí. Navrhuje se, aby byl tento rámec podporován činnostmi spolupráce a budování kapacit uvedenými v tomto doporučení.

         (2)  údaje dosud neshromážděné

         (3)  údaje dosud neshromážděné avšak plánované v rámci databáze NOPA

         (4)  údaje dostupné (tj. obsažené v formulářích jednotlivých zemí nebo prostřednictvím jiného dostupného zdroje), avšak dosud nepotvrzené nebo vyžadující aktualizaci

         (5)  údaje dostupné a potvrzené v rámci databáze NOPA