title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012/2013–2017/2018

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/93

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012/2013–2017/2018
   2013/C 217/23
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, který představuje provázaný rámec opatření na úrovni členských států, Unie a eurozóny využívajících veškerých dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2012 a stanovisko ke konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2012–2017.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, čímž zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu pro Spojené království podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Přezkum Komise vedl k závěru, že Spojené království se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si vyžadují sledování a politické kroky. Pozornost si i nadále vyžaduje zejména makroekonomický vývoj v oblasti zadlužení domácností související s vysokou mírou hypotečních úvěrů a charakteristikou trhu rezidenčních nemovitostí, jakož i nepříznivý vývoj vnější konkurenceschopnosti, zejména pokud jde o vývoz zboží a nízký růst produktivity.

               (9)

               Dne 30. dubna 2013 předložilo Spojené království svůj konvergenční program na období 2012/2013–2017/2018 a svůj národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Podle odstavce 4 Protokolu (č. 15) o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se povinnost stanovená v čl. 126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí na Spojené království nepoužije. Odstavec 5 protokolu stanoví, že se Spojené království snaží nadměrných schodků veřejných financí vyvarovat. Dne 8. července 2008 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek.

               (11)

               Na základě posouzení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Cílem rozpočtové strategie stanovené v konvergenčním programu je dosáhnout aktuálně cyklicky očištěného rozpočtu, který na konci pětiletého klouzavého období bude téměř vyrovnaný. Schodek veřejných financí kulminoval v období 2009/2010 (5) na 11,5 % HDP a v období 2012/2013 se ho podařilo omezit na 5,6 % HDP díky jednorázovým opatřením, které ho snížily o dva procentní body. Konvergenční program nicméně ukazuje, že vláda počítá s tím, že lhůtu pro nápravu nadměrných schodků, stanovenou Radou na období 2014/2015, nesplní, jelikož letošní schodek je odhadován na 6,0 % HDP. Podle projekcí v konvergenčním programu bude nadměrný schodek odstraněn v období 2017/2018 (2,3 % HDP), tedy tři roky po uplynutí lhůty stanovené Radou v prosinci 2009. Konvergenční program očekává, že se strukturální schodek veřejných financí nepatrně zlepší, jak vypočetla Komise, z 5,6 % HDP v období 2013/2014 na 5,1 % HDP v období 2014/2015. Průměrné neupravené fiskální úsilí mezi obdobími 2010/2011 a 2012/2013 je odhadováno na 1,1 % HDP, což je značně pod Radou doporučovanou hodnotou 1— % HDP, před korekcí z důvodu dopadů, které mohou mít revize potenciálního růstu na straně vstupů nebo výpadky na straně příjmů. Hlavními riziky rozpočtových projekcí je nižší než očekávaný růst v důsledku trvale vysoké inflace omezující soukromou spotřebu a případné zhoršení mezinárodního prostředí, které by mohlo ovlivnit obchod a investice.
               Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl podle Paktu o stabilitě a růstu. Vláda pokračovala ve své strategii fiskální konsolidace, ale v důsledku vyšších než očekávaných výdajů působením automatických stabilizátorů a nižších než očekávaných daňových příjmů schodek převyšuje odhady. Kromě toho, dosud přijatá konsolidační opatření nebyla dostatečná pro splnění doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí při snižování nadměrného schodku. Navíc potenciální příjmy vyvolané strukturálními reformami, směřujícími např. ke zvýšení účinnosti daňového systému na základě přezkumu struktury sazeb DPH, zůstávají poměrně nevyužity. Poměr veřejného dluhu k HDP vzrostl z 56,1 % v období 2008/2009 na 90,7 % v období 2012/2013. Podle konvergenčního programu by se měl poměr veřejného dluhu zvýšit v období 2015/2016 a 2016/2017 na 100,8 % a následně v období 2017/2018 klesnout na 99,4 %.

               (12)

               Snižování zadlužení domácností v roce 2012 pokračovalo, ale s úrovní 96 % HDP toto zadlužení i nadále značně převyšuje průměr eurozóny a jeho snižování se může zastavit v okamžiku, kdy se stav ekonomiky zlepší a transakce s rezidenčními nemovitostmi se vrátí na obvyklejší úrovně. Ceny bydlení zůstávají v situaci nedostatečné nabídky vysoké a volatilní. V důsledku kombinace vysokých cen nemovitostí a širokého využívání hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou jsou domácností vysoce citlivé na zvyšování úrokových sazeb, jakož i na zvyšující se nezaměstnanost. Vláda podnikla kroky ke změně právních předpisů týkajících se územního plánování, ale bytová výstavba zůstává na nízké úrovni a systém plánování, včetně omezení souvisejících s iniciativou „zelený pás“, i nadále omezuje nabídku v oblasti bydlení. Zásahy vlády stimulující spíše poptávku po rezidenčních nemovitostech než jejich nabídku, včetně nedávno ohlášeného programu podpory při jejich pořízení, by mohly případně tuto situaci ještě zhoršit zvýšením cen nemovitostí a zadlužení domácností. Systém zdanění nemovitostí ve Spojeném království kombinuje regresivní opakující se daň (místní daň) s progresivní daní z transakcí (daň z převodu nemovitostí). Kombinace vysokých cen rezidenčních nemovitostí, horší finanční situace domácností a přísnějších kritérií pro poskytování úvěrů bude pravděpodobně i nadále mnoha středně příjmovým domácnostem bránit v tom, aby se staly vlastníky nemovitostí. V této situaci by se mohl pronájem soukromých nemovitostí stát lepší a rozumnější dlouhodobou alternativou vlastnictví.

               (13)

               Spojené království se potýká s problémy nezaměstnanosti i podzaměstnanosti, zejména u mladých lidí. Nezaměstnanost setrvávala na začátku roku 2013 na 7,8 %, přičemž v EU činila v průměru 10,9 %, a zhruba na této úrovni by měla zůstat po zbytek roku 2013 i v roce 2014. Nezaměstnanost mladých je o mnoho vyšší, když dosahuje 20,7 %, a od roku 2007, kdy dosahovala 14,3 %, se setrvale zvyšuje. Podíl mladých, kteří nejsou zapojeni do vzdělávání, zaměstnání nebo profesní přípravy, činí 14,0 %. Zaměstnanost v soukromém sektoru v minulém roce silně rostla vzhledem ke slabému růstu HDP, ale růst produktivity i mezd byl nízký. Spojené království má rovněž přebytek pracovníků s nízkou kvalifikací, po nichž poptávka klesá. Naopak má nedostatek pracovníků s velkými odbornými a technickými dovednostmi, což přispívá k nízké vnější konkurenceschopnosti. Navzdory určitému pokroku v posledních letech stále značná část mladých lidí nemá schopnosti a kvalifikaci potřebné k úspěšnému prosazení se na trhu práce. Míra nezaměstnanosti málo kvalifikovaných mladých lidí ve věku 15 až 25 let činí 37,2 %, což je silně nad průměrem EU. Hlavní důraz stávající politiky odborného vzdělávání a přípravy je příliš kladen na základní dovednosti a kvalifikaci úrovně 2, zatímco hospodářství stále více požaduje vyšší kvalifikace. I když byla určitá snaha o zlepšení kvality učňovských programů, je třeba v něm pokračovat. Zejména systém hodnocení je i nadále velmi složitý, což může negativně ovlivňovat zapojení podnikatelské sféry do učňovských programů. Spojené království by mohlo při provádění iniciativy Záruky pro mladé lidi a řešení problému nezaměstnanosti mladých a osob, které nejsou zapojeny do vzdělávání, zaměstnání nebo profesní přípravy, vycházet ze stávajícího programu smluv pro mladé (Youth Contract).

               (14)

               Slabé pobídky k práci jsou ve Spojeném království přetrvávajícím problémem. Orgány ho chtějí řešit zavedením tzv. „Universal credit“, který umožní si i po přijetí práce zachovat některé dávky. I když by toto opatření mohlo mít pozitivní dopad na zaměstnanost, více bude záležet na účinném provedení a podpůrných službách, včetně interakce s dalšími výhodami. Současně se do roku 2016 bude mnoho dávek a daňových úlev spojených s odpracovanými lety zvyšovat o 1 % ročně, což je pod očekávanou mírou inflace, avšak mělo by zlepšit motivaci pracovat. V dubnu 2013 byla rovněž předložena řada dalších reforem sociálních dávek. Přinášejí s sebou riziko zvyšování chudoby, včetně dětské chudoby v domácnostech nezaměstnaných. Na druhé straně, rozsah, úroveň a zvyšování všeobecných i na finanční situaci závislých důchodových plateb byly z velké části škrtů ušetřeny. První výsledky pracovního programu naznačují prostor pro zlepšení jeho provádění i výsledků. Země se rovněž potýká s přetrvávajícím problémem nízké zaměstnanosti rodičů a nedostatečným přístupem k vysoce kvalitní a dostupné péči o dítě. Míra dětí žijících v domácnostech nezaměstnaných, dosahující 17,3 %, je druhá nejvyšší v Unii. V současnosti patří náklady na péči o dítě ve Spojeném království mezi nejvyšší v Unii, což představuje problém především pro druhého výdělečně činného partnera a pro samoživitele. V roce 2010 využívala pouze 4 % dětí do tří let věku celodenně formální péči, což je značně pod průměrem v Unii ve výši 14 %.

               (15)

               Zadlužení podniků je ve Spojeném království značně vysoké, některé společnosti však mají stále problémy s úvěrováním a podnikové investice zůstávají na velmi nízké úrovni. Bezprecedentní pokles podnikových investic po roce 2007 způsobil, že se tvorba hrubého fixního kapitálu v roce 2012 snížila na 14,2 % HDP, což je třetí nejnižší úroveň v Unii. Země má nízkou úroveň výdajů podniků do výzkumu a vývoje, která klesla z 1,17 % HDP v roce 2001 na 1,09 % v roce 2011. Podnikové investice začaly pomalu růst, s meziročním nárůstem o 4,9 % v roce 2012, ale stále zůstávají nízké. Čisté půjčky podnikovému sektoru za rok 2012 jsou negativní. Zatímco velké firmy se silnými rozvahami jsou schopny si půjčovat s historicky nízkými náklady, mnoho dalších společností, zejména malé a střední podniky, mají problémy se získáváním úvěrů. Tento jev je zesilován omezenou hospodářskou soutěží v bankovnictví. Správné provedení doporučení Výboru pro finanční politiku ohledně opatrného propočtu požadavků na bankovní kapitál a řešení zjištěných podkapitalizací bez omezení úvěrování hospodářství by mělo napomoci posílit finanční stabilitu bankovního systému země.

               (16)

               Spojené království musí obnovit a zlepšit svou energetickou a dopravní infrastrukturu. Do roku 2020 musí podstatným způsobem investovat do nové kapacity na výrobu elektrické energie, jelikož bude muset ukončit provoz starých elektráren a současně splnit závazky týkající se obnovitelných zdrojů a přísnější normy pro emise uhlíku. S 3,8 % se podíl obnovitelných zdrojů na celkové spotřebě energií řadí na 25. místo z 27 členských států (průměr EU činí 13,0 %). Pro podporu odpovídajících a včasných investic bude zapotřebí právní jistoty v regulovaných oblastech. Nedostatečná kapacita a kvalita dopravních sítí Spojeného království představují pro hospodářství strukturální problém, především pak pro výrobce, distributory a vývozce. V současnosti existuje značná mezera mezi vyčleněnými veřejnými a soukromými finančními prostředky a potřebami investic do potrubního vedení, kterou chce vláda řešit upřednostněním veřejných výdajů na infrastrukturu a získáním dalších soukromých investic. Jednotkové náklady na stavbu a údržbu dopravní infrastruktury zůstávají v této zemi rovněž vysoké.

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království. Posoudila konvergenční program i národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (19)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení č. 2, 3, 5 a 6,

         DOPORUČUJE, aby Spojené království v období 2013/2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést posílenou rozpočtovou strategii pro období 2013/2014 i následující roky, podporovanou dostatečně konkrétními opatřeními. Zajistit udržitelné snížení nadměrného schodku do roku 2014/2015 a dokončení fiskálního úsilí dle doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku a trvale snižovat vysokou míru veřejného zadlužení. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje hodnověrné provádění ambiciózních strukturálních reforem, které by zlepšily přizpůsobivost a zvýšily růstový potenciál. Pokračovat v diferencovaném prorůstovém přístupu k fiskálnímu zpřísňování, včetně upřednostňování včasných kapitálových investic s vysokou ekonomickou návratností a vyváženého přístupu ke skladbě konsolidačních opatření, s důrazem na středně dlouhodobou fiskální udržitelnost. Za účelem zvýšení příjmů více využívat základní sazbu DPH.

               2.

               Podniknout další kroky ke zvýšení nabídky rezidenčních nemovitostí, včetně pokračující liberalizace právních předpisů týkajících se územního plánování a efektivního fungování systému plánování. Zajistit, aby politika v oblasti bydlení, včetně programu podpory při jeho pořízení, nevedla k nadměrnému a nerozvážnému využívání hypotečních úvěrů a podporovat větší nabídku, která by pomohla zamezit zvyšování cen rezidenčních nemovitostí. Pokračovat v reformách zaměřujících se na zdanění pozemků a nemovitostí, vedoucích k odstranění narušení trhu a včasné podpoře rezidenční výstavby. Přijmout kroky ke zlepšení fungování trhu s nájemním bydlením, zejména zajištěním toho, aby delší nájemní smlouvy byly atraktivnější pro majitele i nájemníky.

               3.

               Na základě programu smluv pro mladé (Youth Contract) přijmout opatření pro řešení nezaměstnanosti mladých, například prostřednictvím iniciativy Záruka pro mladé lidi. Zvýšit kvalitu a délku trvání učňovského vzdělávání, zjednodušit systém hodnocení a posílit závazky zaměstnavatelů, zejména v oblasti zajišťování získání pokročilých a středně pokročilých technických dovedností. Snížit počet mladých lidí ve věku od 18 do 24 let s velmi slabými základními dovednostmi, včetně účinného provádění programu odborných stáží.

               4.

               Zesílit úsilí o podporu nízkopříjmových domácností a snížení dětské chudoby zajištěním, aby tzv. „Universal credit“ a další reformy systému sociálního zabezpečení vedly ke spravedlivému systému zdanění a dávek s jasnějšími pobídkami k práci a podpůrnými službami. Zrychlit provádění plánovaných opatření na snížení nákladů na péči o dítě a zlepšení její kvality a dostupnosti.

               5.

               Přijmout další kroky ke zlepšení dostupnosti bankovního a nebankovního financování podnikatelského sektoru, při zajištění toho, aby se tato opatření prvotně týkala životaschopných společností, zejména malých a středních podniků. Snížit překážky vstupu do odvětví bankovnictví a náklady na změnu a zjednodušit zahájení činnosti nových bank odprodejem bankovních aktiv. Efektivně provádět doporučení Výboru pro finanční politiku ohledně opatrného posuzování požadavků na bankovní kapitál a řešení zjištěných podkapitalizací.

               6.

               Přijmout opatření k usnadnění včasného nárůstu investic do síťové infrastruktury, zejména podporou účinnějších a důkladnějších plánovacích a rozhodovacích procesů. Zajistit stabilní právní rámec pro investice do nových energetických kapacit, včetně kapacit týkajících se obnovitelných zdrojů. Zlepšit kapacitu a kvalitu dopravních sítí zajištěním větší předvídatelnosti a jistoty pro plánování a financování a využíváním nejefektivnějších kombinací veřejných a soukromých kapitálových zdrojů.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 91.

      (5)  Obdobím 2009/2010 se rozumí finanční rok začínající 1. dubna 2009 a končící 31. března 2010.

      (6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0188

Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2006–2009  /* SEK/2007/0188 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu 13.2.2007SEK(2007) 188 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2006–2009(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTIPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Portugalska byl předložen v květnu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 8. února 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Portugalska předloženou dne 15. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)3.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a4.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíPo období silného hospodářského růstu, jenž odrážel dynamickou domácí poptávku a posílení produktivity v druhé polovině 90. let, znamenal pomalý růst po zavedení eura po roce 2000 pozastavení konvergenčního procesu. Důsledkem toho byl, pokud jde o klíčové znaky hospodářství, jen částečný pokrok. V první řadě se jeví, že úprava na straně nabídky byla pro účely účinnější podpory procesu dohánění úrovně nedostatečná. Důležitá odvětví se zároveň stále přizpůsobují, aby mohla reagovat na výzvy související s globalizací. Vzhledem k tomu, že se příjmy vyvíjely stejně rychle jako výdaje, je míra zadlužení vysoká a vnější schodek značný, což je způsobeno hlavně deficitem obchodu. Veřejné finance jsou poměrně nestabilní, protože Portugalsko nevyužilo příležitost hospodářsky příznivých let k jejich konsolidaci a protože došlo ke značném nárůstu schodku během hospodářského propadu.Postup při nadměrném schodku pro PortugalskoRada dne 20. září 2005 přijala rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Portugalsko má nadměrný schodek ve smyslu čl. 104 odst. 6. Rada současně přijala podle čl. 104 odst. 7 doporučení, ve kterém stanovuje, že by měl být nadměrný schodek do roku 2008 napraven. Rada Portugalsku zejména doporučila, aby v roce 2005 omezilo zhoršování stavu rozpočtu a aby v roce 2006 zajistilo nápravu strukturálního schodku o přibližně 1,5 % HDP, na což by navázalo další snížení minimálně o 0,75 % HDP v letech 2007 a 2008.Po uplynutí šestiměsíční lhůty stanovené Radou, v níž měla portugalská vláda přijmout účinná opatření k dosažení cílové hodnoty schodku v roce 2006, Komise posoudila úsilí vynaložené portugalskými orgány. Komise ve sdělení ze dne 22. června 2006 dospěla k těmto závěrům: na základě údajů, které byly v té době k dispozici, se zdálo, že Portugalsko přijalo opatření představující dostatečný pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou a že v rámci postupu při nadměrném schodku nebylo třeba přijímat žádná další opatření. Rada se na svém zasedání konaném dne 11. července 2006 k tomuto posouzení připojila.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2009. Rada se domnívala, že „program obecně odpovídá cíli napravit nadměrný schodek do roku 2008 za předpokladu, že dojde k úplnému provedení opatření, která jsou v programu uvedena a která musí být od roku 2007 posílena tak, aby se zamezilo rizikům snižujícím cílové hodnoty rozpočtu“. Rada vyzvala Portugalsko, aby:i) „přijalo a důsledně provedlo strukturální opatření uvedená v programu tak, aby se do roku 2008 důvěryhodně a udržitelně zajistila náprava nadměrného schodku, zajistilo a nadále provádělo úpravu směřující k dosažení střednědobých cílů poté, co dojde k nápravě nadměrného schodku, a to v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, a aby vytvořilo dostatečné rozpětí k vyrovnání se s dopady hospodářského růstu, který bude pravděpodobně nižší, než se předpokládalo, na rozpočet;ii) rozhodně zavedlo plánovaná opatření ke kontrole výdajů, zlepšilo proces přijímání rozpočtu na všech úrovních vládních institucí, a to pokud možno širším využitím limitů závazných výdajů a, jak vyplývá z programu, posílením mechanismů dohledu, kontroly a podávání zpráv o příjmech a výdajích;iii) zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zejména tím, že provede opatření, která program již předpokládá, a zavede další reformy v oblasti důchodového systému a zdravotnictvíiv) a aby postupně snižovalo hrubou míru státního dluhu tím, že zajistí, aby odrážel jak pokrok při snižování státního dluhu, tak předpokládané výsledky privatizace, a že důsledně zváží dopad hlavních projektů v oblasti veřejných investic na míru dluhu, a to včetně projektů v rámci partnerství se soukromým sektorem“.Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Portugalska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 20. října 2006. Národní program reforem Portugalska uvádí jako hlavní problémy/priority: posílení rozpočtové konsolidace; reformu veřejné správy; posílení vědeckého a technologického vývoje a zvýšení úrovně kvalifikací obyvatelstva.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) uvedla, že Portugalsko při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku, zejména v makro a mikroekonomické oblasti. Pokud jde o politiky související se zaměstnaností, došlo rovněž k pokroku, zejména v oblasti reformy vzdělávání a odborné přípravy, ale zatím se nevěnovala dostatečná pozornost významné oblasti související s přizpůsobivostí trhu práce a spojení flexibility a sociálních jistot. K dosažení cílů vyplývajících z programu bude třeba vyvinout značné další úsilí v rámci všech oblastí politik, a to s ohledem na jejich vysoké ambice a na výchozí situaci Portugalska.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Portugalska, který zahrnuje období 2006 až 2010.6.  Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP o 1,4 % v roce 2006, o 1,8 % v roce 2007 a o 2,4 % v roce 2008, případně o 3 % ročně po zbývající část programového období. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici se zdá, že tento scénář vychází z příznivých předpokladů růstu, zejména pro roky na konci programového období, přičemž se mezera výstupu rychle přiblíží nule. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.7.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 a nová aktualizace odhadují, že v roce 2006 míra celkového veřejného schodku dosáhla výše 4,6 % HDP, což by odpovídalo cílům vyplývajícím z předchozí aktualizace programu stability. Podle nové aktualizace byly cílové hodnoty míry státních příjmů i výdajů poměrně splněny. Vyjádřeno v poměru k HDP, obě tyto míry jsou poněkud nižší, než předpokládala prognóza útvarů Komise z podzimu 2006.8.  Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v programu je trvalá náprava velké fiskální nerovnováhy, zejména snížení celkového veřejného schodku tak, aby se v roce 2008 snížil pod referenční hodnotu 3 % HDP a aby následně pokračovala rozpočtová konsolidace. Během programového období se plánují zásadní opatření směřující k fiskální konsolidaci: plánuje se, že se veřejný schodek postupně sníží z hodnoty 4,6 % HDP v roce 2006 na 0,4 % v roce 2010; postup pro nápravu primárního schodku je podobný, očekává se zlepšení ze schodku ve výši 1,7 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 2,5 % v roce 2010. Plánovaného snížení schodku by se mělo dosáhnout hlavně omezením primárních výdajů, jejichž celková výše by se měla během programového období reálně snížit, a to díky nápravným opatřením strukturální povahy, která se zaměří na restrukturalizaci ústřední vlády, státních zaměstnanců a veřejných služeb a rovněž na kontrolu výdajů v oblasti sociálního zabezpečení a zdravotnictví. V letech na počátku programového období napomohou fiskální konsolidaci rovněž vyšší daňové příjmy získané hlavně ze zvýšení některých daňových sazeb a z nižších daňových úlev. Vzhledem k tomu, že se makroekonomický scénář v podstatě nezměnil, program potvrzuje plánovanou úpravu předpokládanou aktualizací programu stability z prosince 2005.9.  Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat ze schodku ve výši 3,5 % HDP v roce 2006 na 0.5 % do roku 2010. V rámci programového období se předpokládá, že se strukturální saldo v průměru sníží téměř o 0,75 % HDP ročně. Střednědobý cíl pro stav rozpočtu vyplývající z programu představuje strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, program usiluje o dosažení této hodnoty do roku 2010, tj. o rok dříve ve srovnání s implicitním předpokladem vyplývajícím z předchozího programu. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.10.  Riziko, že rozpočtové výsledky budou nižší, závisí zejména na dopadu opatření určených k omezení státní výdajů. S ohledem na obtížné makroekonomické prostředí vláda nedávno zahájila provádění rozhodujících opatření určených k omezení růstu výdajů, zejména v oblasti veřejné správy, zdravotnictví a sociálního zabezpečení, a zároveň přijala nový právní rámec ke zlepšení rozpočtové situace regionálních a místních vlád. Ostatní opatření, která také částečně souvisejí se státním sektorem, se stále ještě připravují. Příznivý dopad na rozpočet, který se od těchto opatření očekává, však závisí na značně nejistých okolnostech, a to především počínaje rokem 2008. Vzhledem k tomu, že fiskální konsolidace zásadním způsobem závisí na omezení výdajů, ke splnění rozpočtových cílů bude třeba dosáhnout dalšího pokroku v oblasti probíhajícího zlepšování rozpočtového rámce a provádění mechanismu posuzování a kontroly plnění rozpočtu. Jak bylo uvedeno výše, příznivý makroekonomický scénář zvyšuje riziko menšího oživení hospodářské činnosti, což by pro veřejný rozpočet znamenalo mnohem skromnější odlehčení. Předpoklady týkající se elasticity daňových příjmů se v roce 2007, co se týče hospodářské činnosti, jeví jako poměrně optimistické a závisejí na dalším zlepšení výběru daní, přičemž jsou po zbytek programového období příznivé. Ve střednědobém horizontu představují hospodářské výsledky veřejných podniků riziko pro rozpočet.11.  S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu uvedený v programu obecně v souladu s doporučením Rady týkajícím se nápravy nadměrného schodku do roku 2008, pokud opatření uvedená v programu budou úplně a účinně provedena a v případě, že hospodářský růst bude nižší, než se předpokládalo, budou posílena. Na základě nápravy nadměrného schodku program předpokládá úpravu, jež je v souladu s paktem. S ohledem na rizika ohrožující rozpočtové cíle se však zdá, že rozpočtová strategie z programu nezajišťuje ani dostatečnou bezpečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech až do konce programového období. V důsledku toho by do roku 2010 nedošlo ke splnění střednědobých cílů, jak to předpokládá program. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by tedy rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle mohl požadovat posílení opatření tak, aby byla v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.12.  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 67,5 % HDP, což překračuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra dluhu v roce 2007 zvýší a následně se do konce programového období postupně sníží přibližně o 6 procentních bodů. Vývoj míry zadlužení je závislý na rizicích ohrožujících rozpočtové cíle, která byla uvedena výše, a na pokračující nejistotě ohledně úpravy vnitřní dynamiky dluhu, která v minulosti výrazně a převažujícím způsobem inklinovala ke zvyšování dluhu. S ohledem na toto hodnocení rizika by míra zadluženosti mohla do konce programového období začít dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě.13.  Portugalsko v současné době přijalo reformu důchodového systému, jejímž cílem je posílení udržitelnosti veřejných financí. Předpoklady uvedené v programu uvádějí, že celkové zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva bude v průběhu nadcházejícího desetiletí v důsledku reformy podstatně nižší, tyto výdaje však budou i nadále značné. Počáteční stav rozpočtu, ačkoli se v porovnání s rokem 2005 zlepšil, stále představuje riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i když se nezohlední dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Zdá se, že celkově je udržitelnost veřejných financí v Portugalsku vystavena vysokému riziku. Plánovaná rozpočtová konsolidace spolu s dalším omezením výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva by přispěly ke snížení těchto rizik.14.  Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje navíc systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z hlavních reforem uvedených v národním programu reforem a rozpočtové prognózy výslovně zohledňují veškeré dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná programem stability odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. Oba programy se zejména věnují vztahům mezi reformou veřejné správy a strategií fiskální konsolidace a poskytují doplňující informace o různých opatřeních politik.15.  Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.16.  Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[6]. V některých věcných bodech se však odklání od modelové struktury vyplývající z kodexu chování[7].Závěrem lze konstatovat, že program obecně odpovídá nápravě nadměrného schodku do roku 2008 za předpokladu, že dojde k úplnému a účinnému provedení opatření, která z něho vyplývají, a že tato opatření budou posílena, pokud bude hospodářský růst nižší, než se předpokládalo. Program po nápravě nadměrného schodku předpokládá přiměřený pokrok směřující k dosažení střednědobých cílů, existují však rizika ohrožující dosažení rozpočtových cílů. S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005 se Portugalsko vyzývá, aby:i) důsledně provedlo strukturální opatření uvedená v programu tak, aby do roku 2008 napravilo nadměrný schodek, a aby bylo připraveno tato opatření posílit tak, aby reagovala na dopady na rozpočet v případě nižšího hospodářského růstu, než se předpokládalo;ii) po nápravě nadměrného schodku provedlo plánovanou úpravu směřující k dosažení střednědobých cílů, kterou by případně podpořila posílená opatření aiii) pokračovalo v probíhající reformě veřejné správy; pokračovalo v posilování rozpočtového rámce, včetně posouzení a kontrolu plnění rozpočtu na všech úrovních ústřední vlády zejména tak, aby dosáhlo plánovaného omezení výdajů;iv) s ohledem na míru zadlužení a předpokládané zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že dosáhne splnění střednědobých cílů a zajistí a případně i posílí využívání výsledků schválených reforem důchodového systému.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | PS pros. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |KOM list. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | PS pros. 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |KOM list. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 20056 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | PS pros. 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |KOM list. 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | PS pros. 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |KOM list. 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | PS pros. 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |KOM list. 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | PS pros. 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |KOM list. 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | PS pros. 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |KOM list. 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | PS pros. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |KOM list. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | neuvedeno |Pozn.: |1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. |2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. |3Program neuvádí žádní jednorázová a jiná prozatímní opatření. |4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. |5Na základě odhadovaného potenciálního růstu ve výši 1,2 % v období 2005–2007 a ve výši 1,4 % v roce 2008. |6Deflátor soukromé spotřeby. |Zdroj: |Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Nebyly poskytnuty především údaje o inflaci HISC a o náhradách poskytovaných státním zaměstnancům.[7] Program spíše uvádí pět oddílů: shrnutí; makroekonomickou a rozpočtovou situaci; makroekonomické a rozpočtové předpoklady; dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a instituce, postupy a rozpočtová pravidla.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0723

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2006–2010  /* SEK/2007/0723 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 30.5.2007SEK(2007) 723 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2006–2010(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dnem 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a také zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Rakouska byl předložen v listopadu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 18. ledna 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Rakouska předloženou dne 29. března 2007 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v aktualizovaném programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a3.  vyhodnocení národního programu reforem ze září 2006 provedené Komisí.2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíV posledním desetiletí byl pro hospodářskou výkonnost Rakouska charakteristický stabilní růst nepatrně nad průměrem eurozóny a nedocházelo k žádným zásadním odchylkám. Skutečný růst HDP, který ve velké míře závisel na exportu, se zásadně zpomalil v období 2001–2003, což bylo odrazem hospodářského oslabení v globálním měřítku a zejména v oblasti eurozóny. Díky své zeměpisné poloze mohlo Rakousko využít výhod plynoucích z rostoucí spolupráce se střední a východní Evropou, zejména ze vstupu sousedních zemí do EU. Tato země dosahovala nejnižšího stupně nezaměstnanosti a inflace v eurozóně. Zásluhou své dlouholeté na dohodě založené a přísně centralizované platové politiky Rakousko zvládlo snížování nákladů na jednotku pracovní síly rychleji než v průměru ostatní členové eurozóny, což obrovsky posílilo hospodářský stav země v rámci hospodářské soutěže.Co se týče veřejných financí Rakousko za posledních deset let zaznamenalo určitou zásadní konsolidaci, kdy došlo ke snížení velkého schodku rozpočtu veřejných financí z poloviny devadesátých let, vedoucí k vyrovnanému rozpočtu v roce 2001, který však sklouznul v následující letech k malému schodku. Byly provedeny významné reformy veřejné správy, důchodů a zdravotní péče, které se zaměřily na snižování všeobecného rozpočtového schodku, v těchto oblastech však stále ještě zůstává prostor pro zlepšování.2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. února 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2008. Rada uvítala „ambiciózní strukturální úpravy plánované na programové období“, vyzvala však Rakousko k tomu, „aby zajistilo, že dosáhne střednědobého cíle programu do konce období pro aktualizaci tím, že více upřesní a provede nezbytná opatření, jež podpoří konsolidaci rozpočtu naplánovanou na poslední dva roky programu“.2.3. Vyhodnocení národního programu reforem ze září 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Rakouska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 25. září 2006. Národní program reforem Rakouska uvádí jako priority sedm strategických oblastí: udržitelnost veřejných financí; výzkum, vývoj a inovace; infrastrukturu; konkurenceschopnost na mezinárodní úrovni; životní prostředí; trh práce; vzdělávání a odbornou přípravu.Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006) [2] konstatovala, že Rakousko dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků, zejména v oblasti mikroekonomické. Se zřetelem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Rakousku doporučeno přijmout opatření v oblasti zaměstnanosti, především v rámci celoživotního vzdělávání, systému danění a sociálních dávek a odborné přípravy mládeže. Kromě toho se Komise domnívá, že je pro Rakousko mimo jiné důležité, aby dosáhlo vyrovnaného rozpočtu v roce 2008.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší; u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z jara 2007, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2006–2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne 9. července 2007 posoudila Rada aktualizovaný program stability Rakouska na období let 2006–2010. Po všeobecných volbách, které proběhlly v říjnu 2006, byla v lednu 2007 vytvořena nová vláda, která 29. března 2007 předložila parlamentu rozpočet na dvouleté období 2007/2008. Tentýž den, což bylo dva a půl měsíce po lhůtě, která je podle kodexu chování Rakousku stanovena na 15. prosince, byl předložen aktualizovaný program stability.5.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 3,1 % v roce 2006 na průměrně 2,5 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na poněkud rozvážnějších předpokladech růstu do 2008, neboť současné údaje naznačují poněkud větší růst. Předpověď na závěrečná léta programového období se zdá být reálná, dokonce i když se v ní udává nepatrně vyšší míra růstu, než je průměrná potenciální míra růstu vyčíslená útvary Komise. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.6.  V roce 2006 činil schodek veřejných financí 1,1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability představoval 1,7 % HDP. Toto zlepšení přesahující stanovený cíl je výsledkem nad očekávání dobrého cyklického vývoje. Přestože poměr příjmů k HDP ve srovnání s loňským rokem mírně poklesl, vzrostla jeho hodnota o více než 1 procentní bod stanovený cílem. Růst HDP, který byl vyšší, než se očekávalo, přispěl ve srovnání s loňským rokem k poklesu podílu primárních výdajů. Podíl primárních výdajů však vzrostl o více než půl procentního bodu nad stanovený cíl, což poukazuje na to, že rozpočet nebyl dodržován tak přísně, jak bylo v plánu.7.  Hlavním cílem rozpočtové strategie je dosáhnout v daném cyklu vyrovnaného rozpočtu, využívat přitom přínosu správní reformy a zároveň posílit položky výdajů v několika kategoriích. Ve srovnání s předešlou aktualizací je ta současná charakteristická tím, že odkládá konsolidaci rozpočtu na závěrečná léta programového období. Podle aktualizace se předpokládá, že se celkový stav veřejných financí zlepší, a to ze schodku ve výši 1,1 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výší 0,4 % v roce 2010. Konsolidace soustředěná především na poslední dva roky programového období, se má být založena na položkách výdajů, hlavní úlohu by při tom mělo hrát omezování sociálních dávek a postupné seškrtávání některých specifických položek. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace odsouvá plánované změny na pozadí poněkud příznivnějšího makroekonomického scénáře.8.  Odklad rozpočtových úprav se odráží taktéž v strukturálním saldu (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, které se zlepšuje jen velmi zvolna ze schodku ve výši přibližně 1 % HDP v roce 2006 a přehoupne se na hodnotu mírného přebytku teprve až na konci programového období. Podle programu má na rozvrh úprav vliv nákup vojenské výzbroje v letech 2007 až 2009, který je v programu, oproti předpovědi útvarů Komise z jara, považován za jednorázové opatření zvyšující schodek. Stejně jako v předchozí aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uváděný v tomto programu je vyrovnaný stav rozpočtu ze strukturálního hlediska. Záměrem programu je však spíše dosáhnout střednědobého cíle do roku 2009 a v roce 2010 jej mírně překročit, než jej dosáhnout již v roce 2008, jak uváděla předešlá aktualizace. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), měl by jeho dosažením být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádějí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.9.  Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 a 2008 vesměs vyrovnaná, avšak rozpočtové výsledky na rok 2009 a 2010 by mohly být horší, než se očekává, třebaže makronomické předpoklady vypadaly reálně. Předpokládá se, že poměr výdajů k HDP výrazně klesne v závěrečných dvou letech programového období. Postupné seškrtání specifických položek výdajů, zejména týkajících se vojenské výzbroje, a výdaje ušetřené na dávkách v nezaměstnanosti a na důchodech, které jsou výsledkem důchodové reformy z roku 2004, by měly přispět ke snížení poměru výdajů v závěrečných letech programu. Na druhé straně by se v průběhu programového období mohlo vydat více za vzdělání, výzkum a vývoj a infrastrukturu, očekávané zvýšení efektivnosti ve státní správě je však prozatím nejisté. Závěrem program naznačuje možnost dalších daňových škrtů, dotovaných z plánovaných úspor na položky výdajů.10.  S ohledem na toto posouzení rizik je možné, že stav rozpočtu nebude v rámci programu stačit k dosažení střednědobých cílů do roku 2010, jak program předpokládá. Předpověď útvarů Komise z jara odhaduje, že se strukturální schodek v roce 2007 a 2008 prohloubí. Po celou dobu trvání programu se však udrží dostatečně bezpečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené programem není dostačující a mělo by se zrychlit, především v roce 2007 a 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ve kterém se stanovuje, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší. Konkrétně to znamená, že zlepšení strukturálního salda je plánováno pouze od roku 2007 do roku 2009, kdy Rakousko očekává, že hospodářské podmínky budou příznivé. Tento závěr je potvrzen dokonce i tehdy, bude-li nákup vojenské výzbroje považován za jednorázové opatření prohlubující schodek, jak se uvádí v tomto programu.11.  Odhaduje se, že se hrubý veřejný dluh v roce 2006 snížil na 62,2 % HDP, což je stále ještě nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by míra zadlužení měla v roce 2008 klesnout pod referenční hodnotu a do konce programového období by měla dále klesat až na hodnotu 56,8 % HDP. S ohledem na posouzení rizik se lze domnívat, že míra zadlužení během programového období bude v první fázi programového období dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě a počítá se, že se k ní do roku 2007 přiblíží.12.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Rakousku značně nižší než je průměr v EU a předpokládá se, že výdaje na důchody jako podíl HDP z dlouhodobého hlediska klesnou, k čemuž dojde v důsledku výrazného omezení výdajů vycházející z důchodové reformy z roku 2004. Výchozí stav rozpočtu se strukturálním primárním přebytkem tak přispěje k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet. Pokud ve střednědobém horizontu, jak se tvrdí v programu, dojde ke zvýšení primárních přebytků, a také ke zvýšení zaměstnanosti staršího obyvatelstva, přispěje to ke zmírnění rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že Rakousko není vystaveno vysokému riziku v oblasti veřejných financí.13.  Program stability neobsahuje kvanlitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem ze září 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho program stability neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách v důsledku hlavních reforem předpokládaných podle národního programu reforem a rozpočtové výhledy výslovně nezohledňují dopady akcí stanovených v národním programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí uvedená v programu stability odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. V obou programech se poukazuje zejména na plánované úspory vzniklé v důsledku správní reformy a posílení výdajů na výzkum a rozvoj.14.  Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.15.  Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů[6].Celkově lze říci, že v souvislosti s vyhlídkami na významný růst tento program nepředpokládá dostatečný pokrok k střednědobému cíli. To je způsobeno soustředěním změn založených především na omezování výdajů, které nebyly zcela konkretizovány, do posledních let programového období. Existují rizika ohledně dosažení rozpočtových cílů po roce 2008 a je možné, že střednědobého cíle nebude do konce programového období dosaženo. Veřejné zadlužení by se v roce 2007 přiblížilo 60 % referenční hodnoty HDP a v následujících letech by klesalo.S ohledem na výše uvedené hodnocení Komise vyzývá Rakousko, aby využilo příznivých hospodářských podmínek a schodku v 2006, který je nižší než se plánovalo, přesunulo změny k dosažení střednědobého cíle dopředu a zaměřilo se na ně, zejména pak přísným prováděním omezování výdajů a využitím jakýchkoli neplánovaných daňových příjmů ke konsolidaci, než začne uvažovat o dalších daňových škrtech.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | PS březen 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |KOM květen 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | neuvedeno | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | PS březen 2007 | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |KOM květen 2007 | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | neuvedeno | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | PS březen 20071 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |KOM květen 20075 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 20051 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | PS březen 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |KOM květen 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | neuvedeno | neuvedeno |Primární saldo6 (% HDP) | PS březen 2007 | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |KOM květen 2007 | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | SP březen 20071 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |KOM květen 2007 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | neuvedeno | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | PS březen 20073 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |KOM květen 20074 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | neuvedeno | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | PS březen 2007 | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |KOM květen 2007 | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | neuvedeno | neuvedeno |PS list. 2005 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | neuvedeno | neuvedeno |Pozn.: |1Výpočty útvarů Komise založených na informacích z programu s potenciálním růstem odhadovaným na 2.3 %, 2.3 %, 2.4 %, 2.4 % a 2.3 % v jedntlivých letech období 2006–2010. |2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření |3Jednorázová a jiná dočasná opatření z programu (nákup vojenských letadel 0.2 % GDP v roce 2007, 0.4 % v roce 2008 a 0.1 % v roce 2009). |4Ve srovnání s programen (viz pozn 3) prognóza útvarů Komise z jara 2007 nepovažuje nákup vojenských letadel za jednorázové opatření, neboť je rozloženo do několika let a výrazně nezvyšuje veřejné výdaje. |5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 2.3 %, 2.0 %, 2.2 % a 2.2 %. |6 Údaje o primárním saldu, které jsou uvedeny v programu a v prognózách útvarů Komise, nelze přímo srovnávat, protože nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) jsou zpracovány jinak. Údaje v programu vycházejí z definic, které odpovídají pravidlům podle kodexu chování. Aby byly údaje Komise o primárním saldu srovnatelné s údaji v programu, je nutné je upravit přibližně o 0,1-0,2% HDP. |Zdroj: |Program stability (PS); Ekonomická prognóza útvarů Komise z jara roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Nepovinné údaje ohledně zaměstnanosti a odpracovaných hodin, jakož i platy veřejných institucí nejsou uvedeny.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0143

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008  /* SEK/2005/0143 konecném znení */

	V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 143 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008(předložená Komisí)  DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. ty, které přijaly jednotnou měnu, musí do 1. března 1999 předložit Radě a Komisi stabilizační programy. Podle článku 5 uvedeného nařízení musí Rada přezkoumat každý stabilizační program na základě hodnocení, které připraví Komise a výbor zřízený článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání programu své stanovisko. Podle uvedeného nařízení musí členské státy každoročně předkládat aktualizace stabilizačních programů, které může Rada podle stejného postupu rovněž přezkoumat.První stabilizační program Belgie na období 1999 – 2002 byl předložen 18. prosince 1998 a Rada jej přezkoumala dne 15. března 1999. Každý následující rok byly předkládány jeho aktualizace. Poslední aktualizaci svého stabilizačního programu předložila Belgie dne 6. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace, když vzaly do úvahy výsledky svých vlastních ekonomických prognóz z podzimu 2004, kodex chování[2], společně odsouhlasenou metodiku odhadu potencionálního produktu a cyklicky očištěných sald, doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003 – 2005 a zásady uvedené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Hodnocení bylo následující:-  Aktualizaci belgického stabilizačního programu z roku 2004 schválila belgická vláda dne 3. prosince 2004 a předložila ji dne 6. prosince 2004. Program zahrnuje období 2004 – 2008. Obecně splňuje požadavky „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. V programu chybí povinné údaje o krátkodobých a dlouhodobých úrokových mírách a řada nepovinných proměnných.-  Program vychází z odhadu hospodářského růstu ve výši 2,5 % v roce 2005 a 2006 a jeho zpomalení na 2,0 % v roce 2008. Makroekonomický scénář na období 2005 – 2006 se velmi blíží prognóze útvarů Komise z podzimu 2004. Předpokládaná míra reálného růstu HDP na rok 2007 a 2008 je nižší než potencionální růst hospodářství odhadovaný útvary Komise při použití společně odsouhlasené metodiky pro výpočet číselných údajů programu. Na základě toho lze makroekonomický scénář považovat za přijatelný.-  Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného rozpočtu nebo mírného přebytku, na zachování trendu snižování zadluženosti a na přípravu nepříznivého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace vychází z vyrovnaného rozpočtu na rok 2005 i 2006 a mírného přebytku ve výši 0,3 % HDP v roce 2007. Údaje uvedené v této aktualizaci jsou shodné s předcházejícím programem kromě odhadů nižšího růstu v roce 2005. Na rok 2008 je plánován přebytek ve výši 0,6 % HDP. Primární přebytky by měly zůstat na úrovni 4,5 % HDP, což je mírně pod hranicí 4,9 % HDP plánované situace v roce 2004. Je to důsledkem pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a vyšších veřejných investic, které se v roce 2006 očekávají v souvislosti s místními volbami. Primární přebytky by ke konci období měly opět začít růst . Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, a to zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. V roce 2006 se očekává pokles příjmů, které by potom měly zůstat stabilní, zatímco výdaje se v roce 2008 mírně sníží. Očekává se, že cyklicky očištěné saldo zůstane po celé období trvání programu v kladných číslech, když dojde nejprve k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a potom se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008.-  Strategie rozpočtu aktualizace se jeví jako víceméně vyrovnaná. Belgická vláda dosud neoznámila, jaká chce učinit opatření, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i přes skutečnost, že HDP klesl v důsledku pokračující reformy přímých daní z roku 2001 o 0,3 % a rozpočet byl v roce 2005 přebytkový na základě celé řady menších jednorázových opatření (celkem cca 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář přijatelný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). Konečně je zde i riziko, pokud jde o řízení primárních výdajů, zejména v oblasti systému sociálního zabezpečení. Překročení zaznamenané v roce 2004 v systému zdravotní péče (i přes poměrně vysokou míru růstu ve výši 4,5 %) předpokládá trvalý vysoký nárůst těchto výdajů. I když byla ke konci roku 2004 oznámena nová opatření za účelem snižování nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), jejich účinnost ještě nelze dostatečně vyhodnotit. Na druhé straně získal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozího souhlasu parlamentu nebo dalších konzultací přijal nezbytná opatření a rychle reagoval na případné další překračování výdajů. Belgická vláda získala rovněž obecnou podporu, aby dostála svému závazku a udržela vyrovnaný rozpočet. Z pohledu uvedeného posouzení rizik se cíle rozpočtu jeví jako obecně vyrovnané a rozpočtová politika programu je dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu o stabilitě a růstu, tj. je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc je zajištěna dostatečná rezerva proti nebezpečí překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů.-  Míra zadlužení se od roku 1993 neustále snižuje, nadále však výrazně přesahuje hranici referenční hodnoty 60 % HDP. V roce 2004 klesla na 96,6 %, tj. méně než předpokládala předchozí aktualizace stabilizačního programu. Pokračující vysoké primární přebytky a snížené platby úroků jsou v současné době hlavní hnací silou pro další snižování míry zadlužení. Úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami jsou obecně nízké. V roce 2005 však vláda plánuje převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR od státní železniční společnosti SNCB (2,5 % HDP). Převzetí dluhu SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší než bylo plánováno v minulé aktualizaci. Plánovaný vývoj zadlužení je ovlivněn stejnými nejistotami jako v případě schodku. Celkově je však možné jej označit za reálný.-  Jak již bylo shora zmíněno, aktualizace uvádí řadu plánovaných opatření ke snížení nákladů ve zdravotnictví (např. opatření na kontrolu výdajů za léky nebo systém paušální platby za nejčastější lékařské ošetření v nemocnicích) v rámci cíle reálného růstu 4,5 % ročně. Pokud jde o plány týkající se míry zaměstnanosti, vyhlašuje program jednání mezi sociálními partnery a vládou, jejichž výsledkem mají být na základě sociálních dohod nová opatření k omezenému vstupu pracujících do systému předčasných důchodů a k dalšímu zvyšování skutečně odpracovaných let. Výsledky těchto jednání jsou však nejisté. Celkově zůstává proces odstraňování pobídek k předčasnému odchodu do důchodu pomalý a byl předložen pouze malý počet konkrétních nových iniciativ.-  Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Belgie na základě současného stavu hrubé zadluženosti v určitém nebezpečí. I když se zadluženost snižuje, míra zadlužení je stále ještě vysoká a postupné snižování závisí na tom, zda se dlouhodobě podaří udržet vysoké primární přebytky. Strategie zvládnutí zvyšování rozpočtových výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva vytyčená v programu je závislá především na snížení hrubého zadlužení udržením vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu (který se v prvé řadě opírá o omezení primárních výdajů) a na fondu pro stárnoucí obyvatelstvo. Utlumení primárních výdajů může být obtížné zejména v oblasti zdravotnictví, je však důležité z hlediska vládní strategie snižování daňového zatížení s cílem vytvořit další pracovní příležitosti. Vzhledem k předpokládanému zvyšování indexu závislosti (počet osob starších 60 let na 100 osob ve věku od 20 do 59 let) je rozhodné pokračování této rozsáhlé strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti nezbytné.-  Z pohledu Hlavních směrů hospodářské politiky je hospodářská politika uvedená v této aktualizaci obecně v souladu s Hlavními směry této země v oblasti veřejných financí. Aktualizace zejména zajišťuje, že míra zadlužení bude mít i nadále klesající tendenci. Vzhledem k současnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra reálného růstu v reálných hodnotách stanovena relativně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že zásada omezování růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) bude porušena. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů, zejména z pohledu finančních potřeb spojených se stárnutím obyvatelstva.Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému programu Belgie a předkládá je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,S ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,Po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [17. února 2005] přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Belgie na období 2004 – 2008. Program obecně splňuje požadavky „kodexu chován í pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. V programu chybí některé povinné údaje a řada nepovinných proměnných. Belgie byla proto vyzvána, aby splnila požadavky kladené na tyto údaje.2.  Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá reálný růst HDP o 2,5 % v roce 2005 a 2006, zatímco ke konci trvání programu má klesnout na 2,0 %. Na základě informací, které jsou v současné době dostupné, odpovídá scénář reálným předpokladům růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.3.  Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkové stavu, na zachování trendu snižování zadluženosti a na přípravu nepříznivého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace vychází z vyrovnaného rozpočtu na rok 2005 i 2006 a mírného přebytku ve výši 0,3 % HDP v roce 2007 a 0,6 % v roce 2008. V porovnání s předcházející aktualizací (která končí v roce 2007) tato současná v široké míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře. S ohledem na pokračující provádění reformy přímých daní z roku 2001 a očekávané vyšší veřejné výdaje spojené s místními volbami v roce 2006 se předpokládá, že primární přebytek se v roce 2006 mírně sníží a v následujícím období opět vzroste. Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, a to zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. V roce 2006 se očekává pokles příjmů, které by potom měly zůstat stabilní, zatímco výdaje se v roce 2008 mírně sníží. Očekává se, že cyklicky očištěné saldo (podle údajů z programu a při použití obecně odsouhlasené metodiky) zůstane po celé období trvání programu v kladných číslech, když dojde nejprve k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a potom se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008.4.  Zdá se, že rizika spojená s předpovědí rozpočtu jsou víceméně vyrovnaná. Belgická vládá dosud neoznámila, jaká chce učinit opatření, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i přes skutečnost, že HDP klesl v důsledku pokračující reformy přímých daní z roku 2001 o 0,3 % a rozpočet byl v roce 2005 přebytkový na základě celé řady menších jednorázových opatření (celkem cca 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář přijatelný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). Konečně existuje i určité nebezpečí, pokud jde o řízení primárních výdajů, zejména v oblasti systému sociálního zabezpečení. Překročení zaznamenané v roce 2004 v systému zdravotní péče (i přes poměrně vysokou míru růstu ve výši 4,5 %) předpokládá trvalý vysoký nárůst těchto výdajů. Ke konci roku 2004 byla oznámena nová opatření za účelem snižování nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), jejich účinnost však ještě nelze dostatečně vyhodnotit. Na druhé straně dostal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozích konzultací s parlamentem nebo jiným orgánem přijal nezbytná opatření a rychle reagoval na případné další překračování výdajů. Belgická vláda navíc získala i obecnou podporu, aby dostála svému závazku a udržela vyrovnaný rozpočet.5.  Z pohledu uvedeného posouzení rizik, se cíle rozpočtu jeví jako obecně vyrovnané a rozpočtová politika programu jako dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu o stabilitě a růstu, tj. téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc je zajištěno dostatečná rezerva proti nebezpečí překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů, které se mohou každoročně vyskytnout.6.  Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu 96,6 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotou HDP ze Smlouvy. Podle programu by měla míra zadlužení za dobu trvání klesnout o 12,4 procentních bodů na 84,2 % HDP v roce 2008. Toto číslo zahrnuje i předpokládané převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR (2,5 % HDP) od národní železniční společnosti SNCB v roce 2005. Převzetí dluhu od SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší než bylo plánováno v minulé aktualizaci.7.  Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Belgie na základě současného stavu hrubé zadluženosti v určitém nebezpečí. I když se zadlužení snižuje, míra zadluženosti je stále ještě vysoká a postupné snižování závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Strategie zvládnutí rozpočtových výdajů na stárnoucí obyvatelstvo vytyčená v programu je závislá především na snížení hrubé zadluženosti udržením vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu (který se v prvé řadě opírá o omezení primárních výdajů) a na fondu pro stárnoucí obyvatelstvo. Utlumení primárních výdajů může být obtížné, zejména v oblasti zdravotnictví, je však důležité z hlediska vládní strategie snižování daňového zatížení a vytváření pracovních příležitostí. Vzhledem k předpokládanému zvýšení indexu závislosti je rozhodné pokračování této rozsáhlé strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti nezbytné.8.  Hospodářská politika popsaná v této aktualizaci je obecně v souladu s hlavními směry této země v oblasti veřejných financí. Aktualizace zejména zajišťuje, že bude mít míra zadlužení i nadále klesající tendenci. Vzhledem k současnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra reálného růstu v reálných hodnotách stanovena poměrně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že zásada omezování růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) bude porušena. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů zejména z pohledu finančních potřeb spojených se stárnutím obyvatelstva.Tabulka: Porovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (% změna) | SP pros 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 |COM říjen 2004 | 2.5 | 2.5 | 2.6 | neuv.. | neuv. |SP listop 2003 | 1.8 | 2.8 | 2.5 | 2.1 | neuv.. |Inflace HISC (%) | SP pros 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 |COM říjen 2004 | 2.0 | 1.9 | 1.8 | n.a. | neuv. |SP listop 2003 | 1.4 | 1.4 | 1.4 | 1.4 | neuv. |Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 |COM říjen 2004 | -0.1 | -0.3 | -0.5 | neuv. | neuv. |SP listop 2003 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | neuv. |Primární saldo (% HDP) | SP pros 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 |COM říjen 2004 | 4.8 | 4.2 | 3.6 | neuv. | neuv. |SP listop 2003 | 5.1 | 4.8 | 4.7 | 4.8 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | SP pros 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 |COM říjen 2004 | 0.4 | 0.0 | -0.4 | neuv. | neuv. |SP listop 20031 | 0.6 | 0.2 | 0.0 | 0.3 | neuv. |Hrubý státní dluh (% HDP) | SP pros 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 |COM říjen 2004 | 95.8 | 94.4 | 90.9 | neuv. | neuv. |SP list 2003 | 97.6 | 93.6 | 90.1 | 87.0 | neuv. |Poznámka: 1Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. Zdroje: Stabilizační program (SP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (COM); Výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/year/year20032004_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, ze dne 27.11.2002.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/year/year20032004_en.htm.


title: Doporučení Komise ze dne  7. prosince 2005  o uvolnění nouzových zásob ropy v důsledku narušení dodávek způsobeného hurikánem Katrina  (oznámeno pod číslem K(2005) 4655)

text:
               13.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 326/37

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 7. prosince 2005
   o uvolnění nouzových zásob ropy v důsledku narušení dodávek způsobeného hurikánem Katrina
   (oznámeno pod číslem K(2005) 4655)
   (2005/885/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 211 druhou odrážku této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnicí Rady 68/414/EHS (1) se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů.

               (2)

               Výpadky produkce ropy a ropných produktů způsobené hurikánem Katrina narušily světové dodávky ropy, a mají tudíž dopad také na dodávky ropy do Společenství.

               (3)

               V důsledku hurikánu Katrina požádala Mezinárodní agentura pro energii (IEA) řadu členských států, aby se zapojily do mezinárodní počáteční kolektivní akce v reakci na narušení dodávek způsobené uvedeným hurikánem s cílem pokrýt výpadek produkce ropy v období od 2. září 2005 do 2. října 2005, přičemž v některých členských státech může vyvstat nutnost přijmout opatření i po 2. říjnu 2005.

               (4)

               Členské státy, které nejsou členskými zeměmi IEA, vyjádřily podporu nouzové akci, kterou podnikly členské státy zapojené do uvolňování zásob.

               (5)

               V důsledku zapojení do počáteční kolektivní akce se může v některých členských státech snížit úroveň nouzových zásob ropy pod povinné minimum stanovené ve směrnici 68/414/EHS.

               (6)

               V čl. 7 druhém pododstavci směrnice 68/414/EHS se stanoví povinnost, aby členské státy před konzultacemi podle čl. 7 prvního pododstavce uvedené směrnice upustily od čerpání svých zásob v rozsahu, jaký by snížil úroveň těchto zásob pod povinné minimum.

               (7)

               Neočekává se, že by množství nouzových zásob ropy, které jednotlivé členské státy uvolní, způsobilo snížení celkové úrovně nouzových zásob ropy ve Společenství pod povinné minimum.

               (8)

               Celková úroveň nouzových zásob benzinu (kategorie I) ve Společenství značně přesahuje povinné minimum a z hlediska počtu dní denní domácí spotřeby Společenství je výrazně vyšší než úroveň zásob plynového oleje (kategorie II).

               (9)

               Poté, co bude uvolňování zásob ukončeno, budou členské státy muset doplnit své nouzové zásoby ropy na povinné minimum. Očekává se, že zásoby budou doplňovány po delší dobu, včetně roku 2006, aby nebyl ropný trh vystavován zbytečnému tlaku.

               (10)

               Článek 1 směrnice Rady 73/238/EHS ze dne 24. července 1973 o opatřeních ke zmírnění následků potíží v zásobování ropou a ropnými produkty (2) stanoví, že pravomoci, kterými byly příslušné orgány členských států vybaveny pro případ vzniku potíží v zásobování ropou nebo ropnými produkty, by měly tyto příslušné orgány opravňovat, mimo jiných opatření, k nařízení zvláštních nebo obecných omezení spotřeby.

               (11)

               Článek 3 směrnice 73/238/EHS stanoví, že konzultace mezi členskými státy a Komisí se musejí uskutečnit prostřednictví skupiny (tj. skupiny pro zásobování ropou) za účelem zajištění koordinace opatření přijatých nebo navržených členskými státy podle článku 1 uvedené směrnice.

               (12)

               Opatření uvedená v tomto doporučení odpovídají výsledkům konzultací vedených podle čl. 7 prvního pododstavce směrnice 68/414/EHS a článku 3 směrnice 73/238/EHS,

         DOPORUČUJE:

               1.

               V rámci svých plánů uvolňování nouzových zásob ropy v důsledku narušení dodávek způsobeného hurikánem Katrina by členské státy měly upřednostnit uvolňování zásob benzinu, které náležejí do kategorie I, a nikoliv zásob plynového oleje, jež patří do kategorie II.

               2.

               Členské státy by měly uskutečnit své plány uvolňování nouzových zásob ropy, aby se tak zapojily do mezinárodní kolektivní akce v důsledku narušení dodávek způsobeného hurikánem Katrina s cílem pokrýt výpadek produkce ropy v období od 2. září 2005 do 2. října 2005, a to i v případě, že toto uvolnění zásob způsobí dočasné snížení úrovně jejich nouzových zásob ropy pod povinné minimum.

               3.

               Členské státy by měly své nouzové zásoby ropy doplnit v koordinaci s Komisí, která jednotlivým členským státům individuálně napomůže k přijetí pružných plánů, v nichž se náležitě zohlední tržní podmínky. Členské státy by měly své plány na doplnění zásob předložit poté, co uvolní veškeré nouzové zásoby ropy, které mají v úmyslu uvolnit.

               4.

               Na zasedáních skupiny pro zásobování ropou, počínaje zasedáním před koncem roku 2005, by se členské státy měly zabývat možnými opatřeními na omezení spotřeby ropy, včetně opatření k omezení poptávky, pro případ dalších narušení dodávek ropy. Členské státy by zejména měly zvážit dva oddělené soubory opatření na omezení poptávky – jeden soubor „měkkých“ a vysoce hospodárných opatření pro případ méně závažných narušení dodávek ropy a druhý soubor pro případ velmi závažných narušení dodávek. Členské státy by se měly zavázat, že budou provádění těchto opatření koordinovat prostřednictvím skupiny pro zásobování ropou.

               5.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 7. prosince 2005.

            Za Komisi

         Andris PIEBALGS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 308, 23.12.1968, s. 14. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 98/93/ES (Úř. věst. L 358, 31.12.1998, s. 10).

      (2)  Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 1.