title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Lucemburska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/60

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Lucemburska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/16)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Lucembursko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 18. února 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise lucemburský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měly by být podpořeny spolehlivou dlouhodobou strategií renovace budov a opatřeními přijatými k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Lucembursku za rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Lucembursko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Je třeba, aby konečný plán obsahoval jasný popis dodatečných politik a plánovaných opatření spolu s posouzením dopadů, jakož i posouzení vzájemného působení mezi různými rozměry energetické unie, které v návrhu plánu do značné míry chybí. Zohledněním konkrétních výzev, kterým Lucembursko čelí, zejména kvůli své silné závislosti na dodávkách energie ze sousedních zemí, získá konečný plán perspektivu do budoucna. Zvláštní pozornost by bylo třeba věnovat rovněž rozvoji vnitrostátních opatření k zajištění flexibility, jako jsou reakce na straně poptávky a skladování.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospělo více informací o nedávných a současných opatřeních a trendech v oblasti makroekonomické konkurenceschopnosti, jež by se konkrétně týkaly aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, upozorňovaly by na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovily by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označily by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Lucembursko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Lucemburska v oblasti energetiky a klimatu, jenž je zveřejněn spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE LUCEMBURSKU:

                  1.

                  Doplnit informace o plánovaných politikách a opatřeních pro zamýšlené ambiciózní snížení emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, a o splnění závazku podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (8), jenž spočívá v tom, že by emise z využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) neměly překročit objem pohlcování. Uvést další podrobnosti o jejich rozsahu, časovém rámci, pravděpodobných dopadech a jakémkoli zamýšleném využití flexibility mezi sdílením úsilí, započítáním LULUCF a odvětvími obchodujícími s emisemi.

                  2.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí lucemburského podílu energie z obnovitelných zdrojů ve výši 23–25 % v roce 2030 jako příspěvku k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie do roku 2030 prostřednictvím podrobných a kvantifikovaných politik a opatření, které jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (9), a to způsobem, který umožňuje včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Uvést orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Zajistit, aby byl cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 stanovený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (10) v plném rozsahu splněn a udržen, aby od roku 2021 a dále sloužil jako výchozí podíl, a vysvětlit, jak bude tento výchozí podíl plněn a udržen. Předložit podrobná opatření za účelem splnění cíle v oblasti dopravy a rozšíření elektrifikace popsané v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 25 směrnice (EU) 2018/2001. Uvést další podrobnosti o zjednodušení správních postupů a rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Definovat svůj příspěvek jako konkrétní hodnotu pro primární i konečnou spotřebu energie a jasně prezentovat očekávané úspory a podrobnější posouzení dopadů navrhovaných politik a opatření.

                  4.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od roku 2020 do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  5.

                  Posílit již tak vynikající regionální spolupráci v rámci Pentalaterálního energetického fóra na základě politického prohlášení ze dne 4. března 2019 o rozšíření této regionální spolupráce tak, aby konkrétně zahrnovala rozvoj a monitorování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, zejména pokud jde o příslušné otázky přeshraniční spolupráce. Zvážit konkrétně úsilí o snížení emisí uhlíku v oblasti dopravy z regionálního hlediska.

                  6.

                  Předložit komplexní posouzení celkových investičních potřeb k dosažení cílů, jakož i informace o finančních zdrojích, které mají být k provedení stávajících a plánovaných politik a opatření uvolněny.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, včetně požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření, a posílit zastoupení kvantitativních analýz.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Dále rozvíjet metody řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné upřesněním posouzení požadovaného nařízením (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM(2019) 516 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Malty v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/68

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Malty v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/18)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Malta předložila svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 21. prosince 2018. Předložení tohoto plánu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise maltský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Maltě za rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Maltě (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném plánu by Malta měla navázat na pozitivní propojení mezi plánovanými politikami a opatřeními uvedenými v návrhu plánu a prozkoumat potenciál náročnějších propojení mezi jednotlivými politikami, zejména mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie. Malta by pro všech pět rozměrů měla rovněž stanovit konkrétnější, měřitelné a časově vymezené politické cíle.

                  (14)

                  Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by mohl být doplněn komplexnějšími opatřeními s cílem využít potenciál interakcí s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Maltu vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Malty v oblasti energetiky a klimatu, jenž je zveřejněn spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE MALTĚ:

                  1.

                  Naplánovat další vnitrostátní opatření, zejména v odvětví stavebnictví a dopravy, a kvantifikovat jejich očekávané dopady, a tak oproti roku 2005 o 19 % snížit značný rozdíl vůči cíli v oblasti emisí skleníkových plynů v roce 2030, pokud jde o odvětví, na která se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi. Z důvodu nákladové efektivnosti by mohly být odůvodněné některé převody ročního emisního přídělu z jiných členských států podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (8).

                  2.

                  Po řádném zvážení relevantních okolností a vnitrostátních omezení výrazně zvýšit míru ambicí pro rok 2030, pokud jde o podíl energie z obnovitelných zdrojů ve výši alespoň 21 %, jakožto příspěvek Malty k dosažení cíle Unie pro rok 2030 v oblasti obnovitelné energie, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Vzhledem k potřebě zvýšit úsilí o společné dosažení tohoto cíle v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvést orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření, které budou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2018/2001 (9), a to způsobem, který umožňuje včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Zvýšit úsilí v odvětví vytápění a chlazení za účelem splnění orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001. Předložit podrobnější opatření ke splnění cíle v oblasti dopravy uvedeného v článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Uvést více podrobností o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Podstatně zvýšit úsilí o snížení konečné spotřeby energie a spotřeby primární energie s ohledem na potřebu dosáhnout společně cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Navrhnout ambicióznější politiky a opatření, které by do roku 2030 přinesly dodatečné úspory energie. Aby byly splněny cíle navržené pro období 2021–2030, je nezbytné přijmout další konkrétní opatření v oblasti energetické účinnosti v oblasti budov a dopravy.

                  4.

                  Upřesnit opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a případně i větší úlohu odezvy na straně poptávky v odvětví elektrické energie.

                  5.

                  Dále rozpracovat své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Dále zvyšovat míru podrobnosti cílů, politik a opatření konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, zejména s cílem stanovit jasné, měřitelné a do budoucna zaměřené cíle, pokud jde o rozměry vnitřního trhu a výzkumu, inovace a konkurenceschopnosti, a objasnit, do jaké míry jsou plánované plány průzkumu ropy v souladu s dlouhodobými cíli v oblasti snižování emisí uhlíku.

                  7.

                  Doplnit především kvalitativní odkazy na některé předpokládané investiční potřeby, výdaje a zdroje financování a provést další kvantifikaci s cílem získat komplexní posouzení celkových investičních potřeb pro dosažení cílů, jakož i informace o vnitrostátních a unijních finančních zdrojích, které mají být mobilizovány.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, představit a vyčíslit dopady různých scénářů na znečištění ovzduší a poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 268.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1017 final.

         (5)  COM(2019) 518 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 268.

         (7)  SWD(2019) 268.

         (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Nizozemska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/72

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Nizozemska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/19)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Nizozemsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 20. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise nizozemský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Nizozemsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Nizozemsku (5) v rámci procesu evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Návrh plánu vychází především ze stávající politiky Nizozemska, zejména z koaliční dohody z roku 2017 a energetické dohody z roku 2013 (Energieakkoord). Do všech rozměrů energetické unie by mělo být přidáno několik prvků týkajících se jak úrovně navrhovaných ambicí, tak doprovodných politik a opatření, jakož i související posouzení dopadů. Zvláštní pozornost je třeba věnovat řízení vzájemných vazeb mezi rozměry snižování emisí uhlíku a energetické účinnosti a ostatními rozměry, zejména předložením konkrétnějších a kvantifikovatelnějších cílů týkajících se energetické bezpečnosti, vnitřního trhu a výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti a vysvětlením, jak se tím napomůže dosáhnout cílů v oblasti snižování emisí uhlíku, obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti. Bylo by zapotřebí lépe vysvětlit způsob, kterým byla zohledněna zásada „energetická účinnost v první řadě“. Obdobně musí cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti podporovat úsilí plánované u ostatních rozměrů energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospělo rozšířit aspekty týkající se konkurenceschopnosti zejména na odvětví nízkouhlíkových technologií, včetně snižování emisí uhlíku v průmyslových odvětvích náročných na energii a uhlík.. Prospěšné by bylo rovněž stanovit měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a vhodně je propojit s podnikatelskou a průmyslovou politikou.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Nizozemsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Nizozemska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE NIZOZEMSKU:

                  1.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí ve výši 27–35 % podílu energie z obnovitelných zdrojů na rok 2030 jakožto příspěvku Nizozemska k cíli Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím podrobných a kvantifikovaných politik a opatření, které jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a umožňují včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Uvést orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Zajistit, aby byl cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 stanovený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) od roku 2021 a dále v plné míře plněn a udržen jako výchozí podíl, a vysvětlit, jak Nizozemsko hodlá tento výchozí podíl plnit a udržet. Předložit trajektorie a odpovídající opatření v odvětví vytápění a chlazení a v odvětví dopravy, aby bylo dosaženo orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíle v odvětví dopravy uvedeného v článku 25 téže směrnice. Uvést další podrobnosti o zjednodušení správních postupů a rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Přezkoumat svůj příspěvek ke konečné spotřebě energie vzhledem k nutnosti zvýšit úsilí o dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 a identifikovat dodatečné politiky a opatření, které by do roku 2030 mohly přinést další úspory energie. Vytvořit seznam dodatečných politik a opatření nad rámec politik a opatření, které již byly zavedeny pro účely dosažení cílů týkajících se energetické účinnosti Nizozemska do roku 2020. V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu je nutné uvést očekávaný dopad ve formě úspor energie, jejich prováděcího období a cílových odvětví. Pokračovat v úsilí týkajícím se systémů povinných úspor energie po roce 2020 s přihlédnutím k tomu, že povinnost úspor energie v období 2021–2030 je ambicióznější než současná.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a přiměřenost výroby elektřiny s ohledem na ambiciózní cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

                  4.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo mezi léty 2021 a 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  5.

                  Zintenzívnit úsilí v již tak vynikající regionální spolupráci v rámci Pentalaterálního energetického fóra na základě politického prohlášení ze dne 4. března 2019 o rozšíření této regionální spolupráce tak, aby konkrétně zahrnovala rozvoj a monitorování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, zejména pokud jde o příslušné otázky přeshraniční spolupráce.

                  6.

                  Poskytnout obecný přehled o investičních potřebách k dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, a celkové posouzení zdrojů těchto investic, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní a regionální úrovni.

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou v oblasti kvality ovzduší a emisí do ovzduší o více kvantitativních informací, alespoň včetně požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Zahrnout zvláštní posouzení otázek energetické chudoby spolu se souvisejícími cíli nebo specifickými politikami či opatřeními, jak to vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Rakouska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/76

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Rakouska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/20)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Rakousko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 21. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise rakouský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Rakousku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Rakousko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v jejich integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Rakousko by mohlo v konečném plánu dále rozpracovat propojení mezi rozměry snižování emisí uhlíku, vnitřním trhem a energetickou bezpečností, zejména s ohledem na probíhající transformaci energetického systému s cílem dosáhnout 100 % elektrického systému napájeného z obnovitelných zdrojů energie a na dopady, které by to mohlo mít např. na dosažení cíle 15 % propojitelnosti. Vzhledem k důležitosti bioenergie pro dosažení cílů Rakouska, pokud jde o energii z obnovitelných zdrojů a skleníkové plyny, by bylo vhodné provést další analýzu dopadů na započítané emise a jejich pohlcení v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví a emise látek znečišťujících ovzduší. Jelikož jsou ve velké míře využívány vodní elektrárny, mohly by být zváženy také dopady změny klimatu na energetickou bezpečnost.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla zvýšená pozornost věnovaná konkurenceschopnosti průmyslu a Rakouska samotného a potenciálním problémům souvisejícím s jeho přechodem na uhlíkově neutrální odvětví energetiky. Bylo by vhodné stanovit měřitelné cíle do budoucna spolu s politikami a opatřeními k jejich dosažení a vhodně je propojit s politikou týkající se podniků, průmyslu a vzdělávání.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Rakousko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Rakouska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE RAKOUSKU:

                  1.

                  Doplnit opatření, která má v plánu zavést ve stavebnictví a v dopravě, za účelem dosažení svého cíle v roce 2030, tj. –36 % emisí skleníkových plynů ve srovnání s rokem 2005, opatřeními v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, zejména v odvětvích využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF). Specifikovat zamýšlené využívání flexibility mezi sdíleným úsilím, započítanými LULUCF a systémem obchodování s emisemi.

                  2.

                  Navrhnout podíl energie z obnovitelných zdrojů ve výši nejméně 46 % jako příspěvek k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 v souladu se vzorcem v příloze II nařízení (EU) 2018/1999 při současném zachování ambiciózního cíle, pokud jde o elektřinu z obnovitelných zdrojů. Uvést v konečném plánu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zvýšit úsilí, aby byl tento cíl společně dosažen. Uvést podrobné a kvantifikované politiky a opatření, jež jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a umožňují včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. Dále navrhnout trajektorie a odpovídající opatření v oblastech vytápění, chlazení a dopravy pro splnění indikativního cíle podle článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíle v odvětví dopravy podle článku 25 téže směrnice. Poskytnout další podrobnosti ohledně umožnění rámců pro samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Přezkoumat své příspěvky a stanovit další politiky a opatření, které by do roku 2030 mohly přinést další úspory energie s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti do roku 2030. Vyjasnit svůj vnitrostátní příspěvek, který je v současné době otevřen dvěma různým možnostem, a vyjádřit jej jak v primární, tak v konečné spotřebě energie. Dále řádně doložit své prozatímní údaje o politikách a opatřeních, jež mají být provedeny po roce 2020 a jejichž harmonogram provádění, jasné cíle a očekávané dopady a úspory by měly být zahrnuty do konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu.

                  4.

                  Stanovit konkrétní cíle týkající se diverzifikace ropy a zemního plynu a dodávek ze třetích zemí, snížení závislosti na dovozu energie a zvýšení odolnosti a flexibility vnitrostátního energetického systému.

                  5.

                  Dále objasnit vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Pokračovat v regionální spolupráci, včetně konzultací se sousedními zeměmi, a to jak s ohledem na finalizaci a provádění integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, zejména v rámci skupiny na vysoké úrovni pro propojení energetických sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC) a Pentalaterálního energetického fóra, zejména s ohledem na úlohu Rakouska jako regionálního plynárenského uzlu, tak s ohledem na rakouský cíl zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů v odvětví výroby elektřiny na 100 %.

                  7.

                  Poskytnout obecný přehled investičních potřeb pro dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu a obecné posouzení zdrojů investic, včetně příslušného financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni.

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu o interakce s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést dopady na znečištění ovzduší v případě různých scénářů, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením dalších podrobností o dopadech plánovaných cílů, politik a opatření na sociální oblast, zaměstnanost a dovednosti, včetně regionů s vysokými emisemi uhlíku a průmyslových regionů. Dále rozvíjet koncepci pro řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné poskytnutím dalších podrobností o stávajících a potenciálních opatřeních, plánech týkajících se energetické chudoby a jejich očekávaném dopadu, a zároveň dokončit analýzu vyžadovanou nařízením (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Rumunska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/88

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Rumunska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/23)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Rumunsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise rumunský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Rumunsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Rumunsku (5) v rámci procesu evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Konečný plán by měl dále rozvíjet posouzení vzájemných vazeb mezi politikami a opatřeními a popsat, jak je hodlá Rumunsko řešit. Plán by měl zejména popisovat synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“. Je třeba posoudit interakci mezi plánovaným dalším využitím uhlí a plynu na období do roku 2030 a cíli v oblasti snižování emisí uhlíku. Podobně by mělo být u politik a opatření s rozsáhlým dopadem zahrnuto posouzení interakcí jednotlivých politik a průřezových dopadů, jako jsou plánované nové kapacity vybudované s ohledem na rozměry energetické účinnosti a snižování emisí uhlíku, nejnovější regulační opatření týkající se trhu s energií oproti cílům v oblasti vnitřního trhu a bezpečnosti dodávek a dopady opatření na snižování emisí uhlíku v dopravě a větší využití obnovitelných zdrojů energie v síti. Rovněž by měl být posouzen dopad zvýšeného využívání lesní biomasy při výrobě elektřiny a tepla na započtené emise a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví. Nadto musí cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospělo posouzení výsledků vnitrostátní strategie konkurenceschopnosti v období 2014–2020 a představení komplexní analýzy aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů. Mohla by být doplněna komplexnějšími opatřeními s cílem využít potenciál interakcí s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Rumunsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Rumunska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE RUMUNSKU:

                  1.

                  Významným způsobem zvýšit úroveň ambicí u podílu energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 minimálně o 34 % jakožto příspěvek Rumunska k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Vzhledem k potřebě zvýšit úsilí o společné dosažení tohoto cíle uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bod 2) nařízení (EU) 2018/1999. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření, které budou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivním způsobem. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení za účelem splnění orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a zavést vhodná opatření ke splnění cíle v oblasti dopravy stanoveného v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 25 téže směrnice. Zavést opatření na zjednodušení postupů udělování licencí a povolení a uvést další podrobnosti týkající se rámce umožňujícího samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001. Uvést další podrobnosti o konkrétních opatřeních k zajištění udržitelnosti dodávek biomasy a jejího využití v odvětví energetiky vzhledem k významnému podílu biomasy na skladbě zdrojů energie v Rumunsku, zejména pokud jde o odvětví vytápění a chlazení.

                  2.

                  Podstatně zvýšit míru ambicí při o snížení konečné i primární energie v roce 2030 vzhledem k potřebě posílit snahy o dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Navrhnout ambicióznější politiky a opatření, které by do roku 2030 dosáhly dalších úspor energie. Zajistit větší jasnost, pokud jde o stávající politiky a opatření, a uvést podrobnější informace o plánovaných politikách a opatřeních na celé období 2021–2030, zejména o jejich očekávaných úsporách a dopadech, jakož i o harmonogramu jejich provádění.

                  3.

                  Specifikovat opatření podporující plnění cílů energetické bezpečnosti v oblasti diverzifikace a snižování energetické závislosti, zejména opatření zajišťující flexibilitu a rozhodnou strategii diverzifikace dodávek plynu, včetně příslušných projektů infrastruktury, a odstranění nepřiměřených omezení investic do těžby plynu s ohledem na regionální potenciál zásob v Černém moři. Podrobně popsat strategii na zajištění dlouhodobého zásobování jaderným materiálem a palivem vzhledem k rozšíření kapacity pro výrobu jaderné energie a podrobně informovat o strategii na zachování vnitrostátních kapacit v rámci palivového cyklu.

                  4.

                  Definovat výhledové cíle a záměry týkající se integrace trhu, zejména opatření k rozvoji likvidních a konkurenceschopných velkoobchodních a maloobchodních trhů, a to jak podporou domácí hospodářské soutěže, tak odstraněním překážek pro přeshraniční obchod, včetně omezení vývozu. Řešit negativní dopad regulace velkoobchodních cen a poskytnout jasný výhled pro zajištění souladu vnitrostátních právních předpisů s právem Unie, pokud jde o otevřené a liberalizované trhy a volné utváření cen, a to začleněním strategie a harmonogramu pro pokrok směrem k plně tržním cenám za doprovodu cílených opatření na ochranu zranitelných zákazníků.

                  5.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo mezi lety 2020 a 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Zintenzivnit regionální spolupráci se sousedními členskými státy a v zavedených regionálních rámcích pro spolupráci, jako je skupina na vysoké úrovni pro propojení energetiky střední a jihovýchodní Evropy (CESEC), mimo jiné v oblasti infrastruktury plynu a elektřiny, obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti, a zohlednit společné úkoly a společné cíle. Existuje značný potenciál k další spolupráci s ohledem na předpokládaný vývoj v odvětví elektřiny, včetně potřeby přizpůsobit se vyššímu podílu energie z obnovitelných zdrojů a čisté dopravy, což by mohlo mít dopad na propojení elektrických sítí a obchod s elektřinou v regionu.

                  7.

                  Rozšířit svou analýzu investičních potřeb a rizik stanovených pro své cíle energetické strategie na obecný přehled investičních potřeb s cílem dosáhnout cílů svého integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Předložit obecné posouzení zdrojů těchto investic, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Zvážit jako zdroj financování rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9).

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Do analýzy interakcí s politikou v oblasti kvality ovzduší a emisí do ovzduší zahrnout požadované informace o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména zohledněním sociálních dopadů a dopadů na zaměstnanost, a doplnit je výčtem konkrétnějších opatření a harmonogramů, které se budou zabývat energetickou chudobou, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999. Prodiskutovat potřeby a opatření zaměřené na strukturální změny spojené s přechodem na čistou energii v případě jednoodvětvových regionů, například regionů závislých na odvětví uhelného průmyslu nebo jiných energeticky náročných odvětvích.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Slovenska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/96

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Slovenska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/25)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Slovensko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 21. ledna 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise slovenský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Slovensku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Slovensku (5) v rámci procesu evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Konečný plán by měl určit vzájemné vazby a zajistit soudržnost mezi různými rozměry. Ucelený přístup, který byl již uplatněn v rámci vnitrostátních mnohostranných diskusí o boji s energetickou chudobou, a to s přihlédnutím k rozměrům vnitřního trhu a energetické účinnosti, by měl být rozšířen na všechny rozměry. Rovněž by bylo možné řešit dopady změny klimatu jako rizika pro energetickou bezpečnost. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a vhodně je propojila s podnikatelskou a průmyslovou politikou. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Slovensko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Slovenska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE SLOVENSKU:

                  1.

                  Významným způsobem zvýšit úroveň ambicí u podílu energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 minimálně o 24 % jakožto příspěvek Slovenska k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Vzhledem k potřebě zvýšit úsilí o společné dosažení tohoto cíle uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bod 2) nařízení (EU) 2018/1999. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření, které budou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení za účelem splnění orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a zavést vhodná opatření ke splnění cíle v oblasti dopravy stanoveného v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 25 téže směrnice. V souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001 a v souvislosti s rámcem umožňujícím samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje navrhnout konkrétní opatření ke snížení administrativní zátěže. Uvést další podrobnosti o konkrétních opatřeních k zajištění udržitelnosti dodávek a využití biomasy v odvětví energetiky vzhledem k významnému podílu biomasy na skladbě zdrojů energie na Slovensku, zejména v oblasti vytápění a chlazení.

                  2.

                  Zvýšit míru svých ambicí týkajících se konečné spotřeby energie i spotřeby primární energie s ohledem na nutnost zvýšit snahy o dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 a podpořit je prostřednictvím politik a opatření, které by do roku 2030 přinesly dodatečné úspory energie. V rámci podrobnějšího posouzení dopadů předložit řádné vyčíslení úspor energie, jichž by se mělo dosáhnout díky plánovaným politikám a opatřením.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a dlouhodobých dodávek jaderných materiálů a paliva s ohledem na vývoj kapacity pro výrobu jaderné energie.

                  4.

                  Definovat výhledové cíle a cíle týkající se integrace trhu, zejména opatření k rozvoji konkurenceschopnějších velkoobchodních a maloobchodních trhů, včetně pokroku směrem k plně tržním cenám.

                  5.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo mezi lety 2023 a 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Pokračovat v konzultacích se sousedními členskými státy a v regionální spolupráci v rámci Visegrádské skupiny za účasti České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska a skupiny na vysoké úrovni pro propojení energetiky střední a jihovýchodní Evropy (CESEC), jakož i ve dvoustranné spolupráci, jaká probíhá například s Českou republikou na soustavách pro rozvod elektrické energie. Regionální výměny by se mohly zaměřit na další integraci vnitřního trhu s energií, posouzení přiměřenosti soustavy, otázky spravedlivé transformace, snižování emisí uhlíku, zavádění energie z obnovitelných zdrojů a z toho plynoucího dopadu na energetickou soustavu.

                  7.

                  Rozšířit analýzu investičních potřeb a zdrojů, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni, která je v současné době poskytována pouze pro účely energetické účinnosti a výzkumu, na obecný přehled o investičních potřebách nezbytných k dosažení svých cílů v oblasti energetiky a klimatu. Zvážit jako zdroj financování rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9).

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, představit a vyčíslit dopady různých scénářů na znečištění ovzduší a poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Konečný integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu by měl řešit dopady transformace na obyvatelstvo žijící v uhelném regionu Horná Nitra a vytvořit vazbu na akční plán vlády pro transformaci tohoto regionu a měl by se také zabývat změnami v dalších energeticky náročných odvětvích. Dále rozvíjet metody řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné poskytováním zvláštního posouzení energetické chudoby, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM(2019) 525 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).