title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2020 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/129

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2020
      (2020/C 282/20)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Rakousko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Rakousku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Současná krize ukázala potřebu silných plánů pro připravenost na krizové situace zejména v odvětví zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování širších plánů připravenosti na krize patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické zásoby základních dodávek.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Rakousko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které se výrazně spoléhají na cestovní ruch. To s sebou nese riziko, že se v Rakousku prohloubí regionální rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 14. dubna 2020 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 30. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  Vláda ve své technické aktualizaci programu stability z roku 2020 plánuje, že se celkové saldo zhorší z přebytku ve výši 0,7 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 8,0 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 1,9 % HDP. V programu stability z roku 2020 se předpokládá, že poté, co se poměr hrubého veřejného dluhu k HDP v roce 2019 snížil na 70,4 % HDP, se v roce 2020 zvýší na 81,4 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Rakousko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 5,0 % HDP. Zmíněná opatření zahrnují posílení služeb zdravotní péče, naléhavou pomoc pro podniky v obtížích a režimy zkrácené pracovní doby. Rakousko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 5,0 % HDP. Mezi tato opatření patří odklad daně z příjmů fyzických a právnických osob (2,6 % HDP) a úvěrové záruky (2,4 % HDP). Opatření, která Rakousko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo rakouské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –6,1 % HDP v roce 2020 a –1,9 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení by podle projekcí měla dosáhnout 78,8 % HDP v roce 2020 a 75,8 % HDP v roce 2021.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Rakousko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (16)

                  Rakouská vláda přijala ke kontrole šíření onemocnění COVID-19 bezprecedentní opatření. Zavedla přísná pravidla upravující karanténu a omezující fyzický kontakt a do systému zdravotnictví uvolnila značné finanční prostředky na nákup vybavení a prostředků, zvýšení kapacity laboratoří a posílení personálního obsazení. Primární zdravotní péče byla vystavena mimořádnému tlaku v důsledku nebývalého nárůstu žádostí o konzultace na dálku, lékařská vyšetření a návštěvy lékaře v domácnosti. Rychlé rozšíření onemocnění COVID-19 silně zasáhlo rakouské hospodářství. Národní a mezinárodní opatření proti šíření viru dopadla na stranu poptávky i nabídky a způsobila všeobecný útlum. Očekává se proto, že HDP se v roce 2020 sníží o 5,5 %, což je více než během hospodářské a finanční krize v letech 2008–2009. Vzhledem k poměrně rychlému poklesu počtu nově nakažených bylo Rakousko jedním z prvních členských států, které oznámily uvolňování opatření omezujících volný pohyb osob již v polovině dubna. Aby se zabránilo dlouhodobým hospodářským škodám a zmírnily dopady krize na zaměstnanost a na sociální oblast, přijala vláda komplexní balíček opatření na podporu rakouského hospodářství (ve výši přibližně 10 % HDP). Balíček zahrnuje režim zkrácené pracovní doby (Kurzarbeit), díky němuž lze v průběhu daného období pracovní dobu zkrátit v průměru až o 90 % a zaměstnavatelům je nahrazeno 80 % až 90 % posledního čistého příjmu zaměstnance, který se odvíjí od výše posledního hrubého příjmu. Cílem komplexního souboru opatření pro podniky a osoby samostatně výdělečně činné je dočasně předejít problémům s likviditou a poskytnout přímou podporu především tvrdě zasaženým podnikům a odvětvím se zvláštním důrazem na malé a střední podniky. Mezi tato opatření patří převody a podpora likvidity prostřednictvím půjček, záruk, kapitálových injekcí a odkladu daní. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

                  (17)

                  Rakouský systém zdravotnictví se s pandemií COVID-19 zatím vypořádával úspěšně. K dalšímu zlepšení zdraví obyvatelstva by přispělo rozšíření služeb primární a ambulantní péče se zaměřením na podporu zdraví a prevenci nemocí. Nákladovou efektivnost při zachování vysokých standardů kvality péče by bylo možné zvýšit efektivnějším zadáváním veřejných zakázek a účinnějšími generickými léčivými přípravky. Také systém dlouhodobé péče v Rakousku se potýká se strukturálními a fiskálními problémy, které dosud nebyly důkladně vyřešeny. Ze srovnání vyplývá, že systém poskytuje vysoce kvalitní služby, ale potýká se s problémy kvůli nedostatku personálu, které jsou v současné krizi ještě citelnější a patrnější. Sektor dlouhodobé péče silně závisí na péči pracovníků z jiných členských států, a poukazuje tak na nutnost zajistit volný tok přeshraniční pracovní síly. Ke zvýšení atraktivity práce ošetřovatelů by navíc mohla přispět odpovídající odměna.

                  (18)

                  Daňová politika hraje během omezení volného pohybu osob důležitou úlohu při podpoře domácností a podniků během šíření onemocnění COVID-19 a bude mít klíčový význam pro podporu hospodářského oživení po skončení krize COVID-19. Rakouskou daňovou skladbu charakterizuje vysoké zatížení práce, zatímco potenciál z majetkových a ekologických daní zůstává do značné míry nevyužit; zefektivnit by přitom bylo možné i daně spotřební. Daňové reformy by mohly pomoci přeorientovat daňovou skladbu na zdroje, které tolik nezatěžují inkluzivní a udržitelný růst, a poskytnout pevný základ pro oživení. Zejména nedostatečně využité daně z alkoholu a tabáku, znečištění a spotřeby zdrojů znamenají nevyužitý motivační účinek a příjmový potenciál. Nerovnoměrná, avšak obecně nízká úroveň zdanění energie oslabuje jeho účinnost a účelnost jakožto nástroje politiky, který má motivovat ke spotřebě prospívající životnímu prostředí. Zejména jednotné zdanění emisí CO2 by posílilo konkurenceschopnost energetických zdrojů šetrných ke klimatu a vytvořilo by fiskální prostor pro snížení počtu daní s rušivějším účinkem. Vyšší zdanění energie v souvislosti s CO2 by pomohlo internalizovat sociální náklady na znečištění, vést spotřebitele k tomu, aby více využívali energii z obnovitelných zdrojů, a motivovat investory k investicím do technologií šetrných ke klimatu. V neposlední řadě by větší využívání daní z majetku mohlo napomoci tomu, aby se daňový systém stal spravedlivějším, zejména s ohledem na to, že v Rakousku přetrvává vysoká majetková nerovnost. Především v případě periodické daně z nemovitostí a daně dědické se ukázalo, že jsou relativně prorůstové a progresivní, takže by neměly být přehlíženy při vytváření daňových příjmů určených k obnově veřejných financí.

                  (19)

                  I když ve srovnávacím přehledu sociálních ukazatelů, na němž stojí evropský pilíř sociálních práv, dosahuje Rakousko dobrých výsledků, může krize COVID-19 v případě, že nebudou odstraněny nedostatky v pokrytí, vést k nedostatečné ochraně příjmů zranitelných skupin a vyžádat si další opatření. Zatímco nezaměstnanost mladých lidí roste, riziku chudoby jsou vystaveni zejména nezaměstnaní, dlouhodobě nezaměstnaní, pracovníci s nestandardními smlouvami a lidé narození v zahraničí. Zásadní význam budou i nadále mít aktivní politiky na trhu práce, které nabízejí příležitosti k celoživotnímu učení a prohlubování dovedností. Situací, která vyžaduje distanční vzdělávání, jsou postiženi zejména znevýhodnění studenti, včetně studentů se zdravotním postižením. Jelikož přibližně 10 % žáků mladších 15 let nemá přístup k virtuálnímu vzdělávacímu prostředí, rakouská vláda přijala v reakci na krizi COVID-19 zmírňující opatření spočívající v tom, že takto znevýhodněným žákům poskytla počítač. Hrozí však zhoršení již existujících nerovností v dosaženém vzdělání, které souvisejí se socioekonomickým a přistěhovaleckým pozadím. Socioekonomický přínos by ve střednědobém a dlouhodobém horizontu měla strategie oživení, která zlepšuje přístup k inkluzivnímu a kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, u nichž se prokázalo, že napravují sociální znevýhodnění; tato strategie by zároveň poskytla ženám příležitosti k plnohodnotnému přístupu na trh práce. Celková míra zaměstnanosti žen před krizí byla vysoká, ale téměř polovina z nich pracovala na částečný úvazek (v důsledku krátké provozní doby škol a zařízení péče o děti), což vedlo ke značným neupraveným rozdílům v odměňování žen a mužů.

                  (20)

                  Účinnost podpůrných opatření v souvislosti s pandemií COVID-19, která mají ulevit podnikům pod silným tlakem, zachovat podnikatelské prostředí a předejít úpadkům, závisí na jejich rychlém a nebyrokratickém provedení ze strany veřejných orgánů a zprostředkovatelů. Začínající a rozvíjející se podniky mohou potřebovat speciální podporu, např. ve formě kapitálové účasti veřejných institucí a pobídek motivujících fondy rizikového kapitálu do takových podniků více investovat. To má posílit podniky, které mají zásadní význam pro oživení, a zároveň zabránit prodeji strategicky významných evropských podniků pod cenou. Firmy, které jsou pod silným tlakem, zejména ty menší, potřebují kromě finanční podpory i příznivé podnikatelské prostředí. V důsledku administrativní zátěže a hutnosti právních předpisů vznikají firmám náklady, které si nyní mohou dovolit ještě méně než dosud. Efektivním způsobem, jak podnikům poskytnout okamžitou a konkrétní pomoc, aniž by to zatížilo daňové poplatníky, je snížení zbytečné zátěže a zajištění účinných digitálních veřejných služeb. Insolvenční rámec by měl být zaměřen na prevenci, ale také na rychlou restrukturalizaci a umožnění „druhé šance“. Sítě pro řešení sporů, jako je SOLVIT, pomáhají podnikům v době narušení vnitřního trhu; na jejich fungování jsou však zapotřebí odpovídající zdroje.

                  (21)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Tyto investice budou nejefektivnější, zaměří-li se na inovace, digitalizaci a ekologickou transformaci, neboť tím zvýší produktivitu a zajistí udržitelnou konkurenceschopnost. Intenzita výzkumu a vývoje v Rakousku je sice jednou z nejvyšších v Unii, ale země zaostává za vedoucími inovátory ve výsledcích inovací. V situaci, kdy jsou rozpočty mnoha podniků určené na výzkum pod tlakem, je ještě důležitější proměnit vědecko-výzkumné úsilí Rakouska ve vynikající vědecké výsledky a špičkové inovace, udržet veřejné investice do základního a aplikovaného výzkumu a zajistit kapitálové financování pro rychle se rozvíjející inovativní podniky. Digitalizace má i nadále zásadní význam pro otevření ekonomiky a přípravu na „nový normální stav“ po skončení opatření omezujících volný pohyb osob v souvislosti s COVID-19. Nedostatečné rozšíření digitálních technologií a obchodních modelů mezi menšími podniky brání růstu produktivity. Přestože dovednosti Rakušanů v oblasti informačních a komunikačních technologií jsou na úrovni EU obecně nadprůměrné, nedostatečný počet studentů s ukončeným vzděláním ve výpočetní technice neumožňuje obsadit všechny dostupné pozice. Například vyšší úrovně elektronického obchodování, práce z domova a elektronická veřejná správa budou vyžadovat více investic do infrastruktury (včetně 5G a širokopásmového připojení ve venkovských oblastech), vybavení a dovedností.

                  (22)

                  Rozsáhlé soukromé a veřejné investice během souvislého období si vyžádá transformace Rakouska na klimaticky neutrální ekonomiku. Rakouský národní plán v oblasti energetiky a klimatu poukazuje na významné problémy s dosažením cíle pro rok 2030 v oblasti emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi. Klíčovou hnací silou budoucího růstu, která zároveň minimalizuje dopady na životní prostředí, je zvýšení produktivity zdrojů. Zásadní význam pro splnění norem kvality ovzduší a cílů v oblasti klimatu má snížení emisí souvisejících s dopravou. Předsunutí již naplánovaných a uskutečňování nových investic na podporu ekologické transformace pomůže k vytvoření nových zelených pracovních míst a nastartování ekonomiky, která pomalu opouští režim krizového řízení z důvodu COVID-19. Investice do ekologických inovací by zahájily růst produktivity a zároveň by snížily ekologickou stopu Rakouska. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Rakousku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Rakousku z roku 2020. To by Rakousku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (23)

                  Zatímco doporučení určená Rakousku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (24)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Rakousko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (25)

                  Pro dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Rakousko mělo zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu z roku 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (26)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (27)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Rakousku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zlepšit odolnost systému zdravotnictví posílením veřejného zdraví a primární péče.

                  2.

                  Zajistit rovné příležitosti ve vzdělávání a lepší digitální učení.

                  3.

                  Zajistit účinné provádění opatření v oblasti likvidity a opatření podpůrných, zejména těch, jež jsou zaměřena na malé a střední podniky, a snížit administrativní a regulační zátěž. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména pak na základní a aplikovaný výzkum, jakož i na inovace, udržitelnou dopravu a čistou a účinnou výrobu a využívání energie.

                  4.

                  Zefektivnit daňový mix a zajistit, aby více podporoval inkluzivní a udržitelný růst.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Polska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2020 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/135

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Polska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2020
      (2020/C 282/21)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Polsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Polsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Současná krize ukázala potřebu plánů připravenosti na krize ve zdravotnictví. Lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické zásoby základních dodávek patří mezi klíčové prvky pro vypracování širších plánů připravenosti na krizové situace.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Polsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se v Polsku prohloubí územní rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Polsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 29. dubna 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 30. dubna 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  Dne 13. července 2018 Rada Polsku doporučila zajistit, aby míra nominálního růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,2 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové hodnocení Komise potvrzuje závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle za rok 2019 i za roky 2018 a 2019 dohromady. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při významné odchylce pro Polsko opodstatněné.

                  (13)

                  Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,4 % HDP v roce 2020. Poměr veřejného dluhu k HDP by se poté, co se v roce 2019 snížil na 46,0 % HDP, měl podle očekávání v roce 2020 zvýšit na 55,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19.

                  (14)

                  Polsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 představují tato rozpočtová opatření 3,2 % HDP a zahrnují příspěvky pro osoby samostatně výdělečně činné a osoby zaměstnané na nestandardní pracovní smlouvy, osvobození podniků od placení sociálních příspěvků (které zaplatí stát) a dotace na mzdy pro určité podniky. Polsko navíc oznámilo opatření, která ačkoli nemají přímý rozpočtový dopad, přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, jako jsou úvěrové záruky pro podniky. Fiskální dopad rozpočtových opatření stanovených v konvergenčním programu se liší zejména v důsledku přístupu k úvěrům pro podniky. Na základě oznámení příslušných orgánů vychází prognóza Komise z jara 2020 z předpokladu, že úvěry ve výši odpovídající přibližně 2¾ procentního bodu HDP budou změněny na dotace, a budou tedy v roce 2020 vykázány jako výdaje. Opatření, která Polsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (15)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo polské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –9,5 % HDP v roce 2020 a –3,8 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (16)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Polsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (17)

                  Vypuknutí nákazy COVID-19 postavilo Polsko do nové sociální a hospodářské situace. Poprvé za téměř tři desetiletí se pro rok 2020 předpovídá recese. Podle údajů, které poskytla vláda, byl dopad pandemie na zdraví obyvatel relativně nízký, mimo jiné díky brzkému přijetí bezprecedentních opatření, jako je přísná karanténa a omezení fyzického kontaktu. Dosud byly nejvíce negativní důsledky zaznamenány v sektoru služeb (včetně dopravy, maloobchodu a velkoobchodu a volného času) a rovněž ve výrobě v důsledku narušení dodavatelských řetězců. Za účelem vyrovnání hospodářského dopadu uložených omezení vláda zavedla soubor opatření v hodnotě přibližně 9 % HDP Polska (kombinace opatření zvyšujících schodek a opatření v oblasti likvidity) zahrnující financování ze strany Unie. K tomuto účelu přispívají i opatření Polské národní banky pro poskytování likvidity. Vládní podpora je zaměřená na stabilizaci hospodářství v krátkodobém horizontu prostřednictvím podpory příjmu zaměstnanců, poskytování finančních prostředků podnikům, které se potýkají s poklesem příjmů, posilování odolnosti zdravotnictví a jeho schopnosti reakce a posilování finančního systému. Její součástí je rovněž investiční program na podporu hospodářského oživení ve střednědobém horizontu. Veřejná poptávka po politické reakci zahrnující osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení, dávky pro zaměstnance v podnicích, které pozastavují činnost, a přístup k úvěrům pro mikropodniky je vysoká. Očekává se, že pandemie COVID-19 přispěje v roce 2020 k poklesu HDP o 4,3 %, po němž bude v roce 2021 následovat oživení o 4,1 %.

                  (18)

                  V důsledku pandemie COVID-19 bylo nutné zavést bezprecedentní opatření v systému zdravotní péče. Byly vynaloženy značné výdaje například na nákup zdravotnického vybavení a materiálu, na navýšení kapacity nemocnic a laboratoří a rovněž na posílení personální kapacity. Dodatečné zdroje jsou nutné rovněž na kompenzaci za jiné zdravotní služby a investice, které byly odloženy nebo přesměrovány. Před vypuknutím nákazy COVID-19 činily veřejné výdaje na systém zdravotní péče 4,8 % HDP, což je méně než průměr Unie, který v roce 2018 činil 7 % HDP. To společně s neoptimalizovaným přidělováním finančních zdrojů oslabuje fungování systému zdravotní péče a její dostupnost. V roce 2018 si na to, že se jim nedostalo potřebných lékařských vyšetření, stěžovala 4,2 % polských obyvatel, což je v porovnání s unijní mírou 2 % podstatně více. Počet lékařů a sester v aktivní službě v poměru k počtu obyvatel stále patří k nejnižším v Unii a rozložení pracovní síly v sektoru zdravotní péče je v zemi nerovnoměrné. Veřejné zdraví, elektronické zdravotnictví a primární péče, což jsou oblasti stěžejní pro zlepšení prevence a dostupnosti a pro zvýšení odolnosti systému vůči budoucím výzvám, jsou i nadále nedostatečně rozvinuté. Pandemie měla dopad na zařízení dlouhodobé péče, v nichž mnoho obyvatel patří k rizikové skupině.

                  (19)

                  Pandemie COVID-19 bude mít významné důsledky pro trh práce, jelikož zvrátí pokles nezaměstnanosti z posledních let. Očekává se, že míra nezaměstnanosti se z 3,3 % v roce 2019 zvýší přibližně na 7,5 % v roce 2020 a poté v roce 2021 mírně klesne na 5,3 %. Existuje riziko, že tento krátkodobý dopad získá ve střednědobém horizontu strukturálnější charakter, zejména pro zranitelné skupiny. Účinným nástrojem pro zachování pracovních míst by mohl být dočasný režim zkrácené pracovní doby s dostatečnými pobídkami pro zavádění ze strany podniků. Zároveň navzdory příznivému vývoji před krizí zůstává v důsledku pandemie COVID-19 účast na trhu práce v případě některých skupin nízká; týká se to hlavně žen, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších osob a osob se zdravotním postižením a osob, které o ně pečují. Nedostatek pracovní síly pomáhá zmírňovat migrace ze zemí mimo Unii, avšak další přísun migrujících pracovníků může být obtížný kvůli kontrolám na hranicích. U stálých typů zaměstnaneckého poměru proto může při řešení krize pomoci podpora pružných pracovních režimů, včetně práce na dálku a pružné pracovní doby, jež mohou rovněž pomoci skupinám s nižší mírou aktivity najít stálé zaměstnání. To by rovněž zvýšilo odolnost trhu práce během období útlumu v budoucnu.

                  (20)

                  Pro zmírnění sociálních dopadů pandemie COVID-19, zachování sociální soudržnosti a podporu hospodářského oživení jsou potřebné důkladné bezpečnostní sítě. V minulých letech Polsko zavedlo rozsáhlý program sociálních dávek, včetně všeobecných přídavků na děti a dodatečných jednorázových dávek každoročně vyplácených důchodcům, které odpovídají téměř 2,5 % HDP ročně. Tato opatření ponechávají prostor pro lepší zacílení sociální ochrany. Rozsah sociálních dávek je přitom nízký pro lidi s nejnižšími příjmy. Nejvyšší nárůst případů extrémní chudoby byl v roce 2019 v průzkumu rozpočtu domácností zaznamenán u osob nebo rodin žijících z dávek (jiných než důchody a invalidní důchody), což svědčí o nedostatcích systému sociálního zabezpečení. Navíc ne všechny typy pracovních smluv poskytují přístup k sociální ochraně, jako je odpovídající podpora v nezaměstnanosti, dávky v mateřství a v nemoci a invalidní důchod. Kvůli tomu jsou někteří pracovníci dotčení mimořádnými opatřeními zranitelnější a hrozí jim chudoba. Výše dávek minimálního příjmu je navíc pod průměrem Unie.

                  (21)

                  Náhlé pozastavení vyučování na všech úrovních vzdělávání představuje pro vzdělávací systém výzvu v podobě zajištění distančního učení. Aby se zamezilo prohloubení nerovností, je zásadní zajistit, aby k distančnímu učení měli přístup všichni žáci a studenti, zejména ze znevýhodněného prostředí. V roce 2018 však téměř 330 000 žáků žilo v domácnostech, které nebyly vybaveny počítačem s přístupem k internetu. Značná část učitelů nemá dovednosti potřebné k poskytování digitálního vzdělávání. Zároveň mnoho rodičů nezvládá výpomoc při digitálním učení a domácím vyučování. Některé z těchto problémů by vyřešilo pokračování opatření na vybavení škol a učitelů digitální infrastrukturou a on-line výukovými materiály, jež by zároveň zajistilo kvalitu. Krize způsobená pandemií COVID-19 ukázala na obecný strukturální problém se získáváním digitálních dovedností, neboť téměř polovina dospělé populace nemá základní digitální dovednosti a celková účast dospělých na vzdělávání je výrazně nižší, než je průměr v Unii. Nedávné reformy v oblasti odborného vzdělávání nemotivovaly k účasti na jeho poskytování dostatečný počet zaměstnavatelů a nadále se málo využívá učení se prací. Nedostatek učitelů, který začíná hrozit, poukazuje na potřebu zvýšit atraktivitu učitelského povolání.

                  (22)

                  Rozšíření onemocnění COVID-19 mělo závažný dopad na pracovní podmínky v podnicích, zejména malých a středních podnicích (MSP) a mikropodnicích. Nabídka režimů práce na dálku představuje problém a pouze desetina polských podniků je dostatečně digitalizována na to, aby pro ně bylo možné rychle se přizpůsobit novým podmínkám. Jednou z hlavních překážek digitalizace MSP je nízká úroveň digitální gramotnosti vlastníků, vedoucích pracovníků a zaměstnanců. Využívání digitálních technologií veřejnou správou je zásadní pro zajištění poskytování služeb veřejné správy a rovněž pro řízení opatření potřebných ke sledování a řešení krize. Efektivní fungování digitálních veřejných služeb navíc vede ke snížení zbytečné regulační a administrativní zátěže, což může mít zásadní význam ve fázi obnovy.

                  (23)

                  Za účelem zmírnění dopadů krize COVID-19 nabídla polská vláda prostřednictvím záruk, úvěrů a podmíněných grantů postiženým společnostem významnou likviditní podporu, přičemž se zaměřila na malé a střední podniky a mikropodniky. Vládní opatření podporuje Polská národní banka, mimo jiné prostřednictvím programu nákupu státních dluhopisů na sekundárním trhu a výrazného snížení úrokových sazeb. Efektivní a rychlé zavedení těchto opatření a jejich účinná distribuce ze strany zprostředkovatelů jsou zásadní pro to, aby podnikatelský sektor mohl pokračovat ve své činnosti, jakož i pro usnadnění hospodářského oživení. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru a sledovat stabilitu finančního systému. Zlepšit peněžní tok postižených společností pomáhá i povolení odkladu splatnosti daní a sociálních příspěvků a urychlení vyplácení smluvních plateb orgány veřejné správy.

                  (24)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Polské hospodářství je uhlíkově náročné a kvalita ovzduší patří k nejnižším v Unii, což vzbuzuje významné obavy týkající se zdraví a životního prostředí. Zásadní význam má proto včasné plánování a přijímání ambiciózních opatření s cílem přechodu na čistou energii v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu. Přestože zavádění optických sítí v Polsku převyšuje průměr Unie a v minulých letech bylo dosaženo významného pokroku ve využívání superrychlého a mobilního širokopásmového připojení, je Polsko stále daleko od splnění svých cílů v oblasti konektivity. K oživení by mohly dále přispět významné investice do udržitelné dopravní infrastruktury s cílem zlepšit propojení okrajových oblastí a center ekonomické aktivity. Pro zajištění dlouhodobého udržitelného hospodářského růstu a konkurenceschopnosti se bude Polsko stále více opírat o vědu a inovace. Všeobecné výdaje na výzkum a vývoj v poměru k HDP jsou i nadále pod průměrem Unie a navzdory viditelnému pokroku v mnoha složkách souboru politik polského inovačního ekosystému je spolupráce mezi vědou a podnikatelskou sférou i nadále zásadní překážkou, jež Polsku brání v posilování inovací. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Polsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Polsku z roku 2020. To by Polsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (25)

                  Při hospodářském oživení po skončení pandemie hraje důležitou roli stabilní a předvídatelné podnikatelské prostředí a příznivé investiční prostředí. V tomto ohledu jsou zásadními prvky nezávislost, efektivita a kvalita soudního systému. Právní jistota, včetně přístupu k nezávislým soudům, a důvěra v kvalitu a předvídatelnost regulačních politik a institucí jsou rovněž klíčovými faktory fungování vnitřního trhu a pro zajištění postavení Polska v evropských dodavatelských řetězcích po skončení pandemie. Kromě dlouhotrvajících obav Komise týkajících se právního státu v Polsku, z nichž některými se již ve svých rozhodnutích zabýval Soudní dvůr Evropské unie, vyvolává poslední vývoj další obavy související s fungováním právního řádu Polska i Unie.

                  (26)

                  Zdravé a stabilní regulační prostředí je základem pro udržení hospodářského růstu a soukromých investic. Absence řádných veřejných konzultací a konzultací se sociálními partnery poškozuje stabilitu a odolnost podnikatelského prostředí a rovněž kvalitu právních předpisů. Veřejné konzultace jsou nyní povinné u návrhů zákonů předkládaných Radou ministrů, avšak u návrhů, pro něž se využívají alternativní cesty, jako jsou návrhy předkládané členy parlamentu, buď nejsou prováděny, nebo nejsou povinné. Tato nekonzistentnost má pak vliv i na kvalitu výsledných právních předpisů. Kvalita sociálního dialogu se navíc zhoršila, zejména kvůli chybějícím či velmi krátkým konzultacím během procesu tvorby politik. Zajištění dostatečného času pro konzultace, větší zohledňování stanovisek zainteresovaných stran k zákonům a politickým dokumentům a minimalizace počtu zákonů vyňatých z konzultací by posílily zapojení sociálních partnerů a napomohly zlepšení kvality tvorby právních předpisů. Institucionální rámec pro třístranný sociální dialog tvoří Rada pro sociální dialog. Právní předpisy přijaté v dubnu 2020 však oslabují autonomii sociálních partnerů v Radě pro sociální dialog a znamenají riziko dalšího zhoršení efektivnosti sociálního dialogu v zemi.

                  (27)

                  Zatímco doporučení určená Polsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (28)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Polsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (29)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (30)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Polsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zlepšit odolnost a efektivitu systému zdravotní péče a její dostupnost, mimo jiné poskytnutím dostatečných zdrojů a urychlením zavádění služeb elektronického zdravotnictví.

                  2.

                  Zmírnit dopady krize v oblasti zaměstnanosti, zejména podporou pružných pracovních režimů a režimů zkrácené pracovní doby. Lépe cílit sociální dávky a zajistit přístup k nim pro potřebné osoby. Zlepšit digitální dovednosti. Dále podporovat digitální transformaci podniků a veřejné správy.

                  3.

                  Pokračovat v úsilí o zajištění přístupu podniků k financování a likviditě. Předsunout vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na digitální infrastrukturu, čistou a efektivní výrobu a využívání energie a udržitelnou dopravu, a přispět tak k postupné dekarbonizaci ekonomiky, a to i v regionech s těžbou uhlí.

                  4.

                  Zlepšit investiční prostředí, zejména zajištěním soudní nezávislosti. Zajistit efektivní veřejné konzultace a zapojení sociálních partnerů do procesu tvorby politik.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 123.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění
      COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2020 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/142

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2020
      (2020/C 282/22)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Portugalsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Portugalska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Portugalsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Za slabiny v kontextu nízkého růstu produktivity se považují zejména velký objem čistých vnějších závazků, soukromý a veřejný dluh a vysoký podíl úvěrů se selháním.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Portugalsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč portugalskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které jsou výrazně závislé na cestovním ruchu, jako jsou Algarve a nejvzdálenější regiony Madeira a Azory. To s sebou nese zásadní riziko, že se v Portugalsku prohloubí regionální a územní rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 16. května 2020 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Portugalsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Dne 13. července 2018 Rada Portugalsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) nepřekročila v roce 2019 hodnotu 0,7 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové posouzení Komise potvrzuje závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a za roky 2018 a 2019 dohromady. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při závažné odchylce pro Portugalsko opodstatněné.

                  (12)

                  Vláda do svého programu stability z roku 2020 nezahrnula makroekonomický scénář ani plány týkající se salda veřejných financí a poměru dluhu k HDP alespoň na rok 2020. Program stability z roku 2020 nicméně předpokládá, že každých 30 pracovních dní – tj. přibližně 1,5 celého měsíce – omezení volného pohybu osob bude mít na roční HDP negativní dopad ve výši 6,5 procentního bodu. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik souvisejících s prudkým nárůstem podmíněných závazků veřejného sektoru, které mají původ u některých veřejnoprávních korporací a v opatřeních souvisejících s COVID-19 zaměřených na soukromý sektor. To je nad rámec dříve uzavřených podmíněných závazků.

                  (13)

                  Portugalsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. V programu stability z roku 2020 jsou uvedeny odhady dopadu těchto opatření na rozpočet, a to buď na měsíčním, nebo na ročním základě, aniž by byl uveden předpokládaný roční souhrnný údaj za rok 2020. Opatření zahrnují mimo jiné jednorázovou zvláštní podporu pro podniky na obnovení podnikatelské činnosti (508,0 milionu EUR neboli 0,3 % HDP), zjednodušený režim pro dočasné přerušení práce nebo snížení běžného úvazku („dočasné propuštění“, 373,3 milionu EUR neboli 0,2 % HDP za měsíc uplatňování) a nákup osobních ochranných prostředků systémem zdravotní péče (0,1 % HDP za měsíc uplatňování) (8). Podle odhadu Komise mohou v důsledku těchto opatření v roce 2020 vzniknout celkové přímé rozpočtové náklady ve výši přibližně 2,5 % HDP. Portugalsko navíc oznámilo opatření, která sice zpravidla nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky a domácnosti, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na přibližně 25,1 miliardy EUR, což představuje 12,5 % HDP. Uvedená opatření zahrnují odklady plateb daně z přidané hodnoty, daně z příjmů fyzických a právnických osob, jakož i příspěvků na sociální zabezpečení (7,9 miliardy EUR, tj. 3,9 % HDP), a státem zaručené úvěrové linky a další podobné iniciativy (4,0 miliardy EUR, tj. 2,0 % HDP). Opatření, která Portugalsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává schodek veřejných financí Portugalska ve výši 6,5 % HDP v roce 2020 a ve výši 1,8 % HDP v roce 2021. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne v roce 2020 maximální hodnoty 131,6 % a následně se v roce 2021 sníží na hodnotu 124,4 %.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu pro Portugalsko vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (16)

                  Pandemie COVID-19 zasáhla Portugalsko počátkem března 2020 a vystavila jeho systém zdravotní péče velkému tlaku. Vláda rychle provedla širokou škálu přísných opatření proti šíření nákazy poté, co na období od 18. března 2020 do 2. května 2020 vyhlásila ústavní nouzový stav s cílem co nejvíce omezit šíření nákazy a ztráty na životech. Portugalsko přijalo opatření na posílení reakční schopnosti systému zdravotní péče a na zploštění křivky nákazy, aby nedošlo k přetížení nemocnic. Vnitrostátní a globální opatření proti šíření nákazy výrazně omezila hospodářskou činnost ve většině odvětví a zejména tvrdě zasáhla cestovní ruch a související činnosti a zhoršila sociální a hospodářský výhled v Portugalsku, zejména v oblasti mikropodniků a malých a středních podniků. Očekává se, že v roce 2020 ekonomika poklesne o 6,8 % a v roce 2021 poroste o 5,8 %.

                  (17)

                  Aby se zmírnil bezprostřední dopad pandemie COVID-19 na zdraví lidí, jsou vysoké výdaje na zdravotní systém vynakládány v širokém měřítku. Jsou zapotřebí investice ke zlepšení odolnosti systému zdravotní péče, zajištění vybavení, výrobků a infrastruktury nezbytných pro posílení schopnosti reagovat na krizové situace, včetně intenzivní péče, testování, technologického a aplikovaného lékařského výzkumu a všeobecného přístupu, a to i mimo městské oblasti a v nejvzdálenějších regionech, kterými jsou Madeira a Azory. Od počátku pandemie COVID-19 byl postupně realizován plán na zavedení nového modelu řízení veřejných nemocnic, přičemž došlo k podstatnému navýšení ročních rozpočtů. Pokračování v realizaci tohoto modelu v tomto rozhodujícím období by mohlo pomoci posílit odolnost systému zdravotní péče. Pandemie COVID-19 odhalila slabá místa zařízení dlouhodobé péče v Portugalsku, ve kterých byla zaznamenána vyšší míra rozšíření nákazy. I přes zlepšení územního pokrytí dlouhodobé péče v posledním desetiletí je celková míra přístupu ve všech regionech země nízká. Zároveň se již před pandemií COVID-19 předpokládalo, že se výdaje na zdravotní péči vyjádřené jako procentní podíl HDP z dlouhodobého hlediska výrazně zvýší. Pro zvládnutí současné krize a řešení problémů souvisejících se stárnutím obyvatelstva je nutné pokračovat v úsilí o zlepšení efektivnosti a kapacity zdravotní a dlouhodobé péče.

                  (18)

                  Po delším pozitivním vývoji na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v důsledku pandemie nyní čelit mimořádným problémům v oblasti zaměstnanosti. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 9,7 % aktivního obyvatelstva a v roce 2021 klesne na 7,4 %, což představuje nárůst oproti 6,5 % v roce 2019. S cílem podpořit zaměstnanost a zmírnit riziko ztráty pracovních míst Portugalsko zjednodušilo a přizpůsobilo využívání svého stávajícího režimu pro dočasné přerušení práce nebo snížení běžného úvazku. Cílené využívání unijních a vnitrostátních programů by mohlo pomoci zachovat pracovní místa a udržet ekonomickou činnost, zejména pokud jde o malé a střední podniky. Ve fázi oživení sehrají individuální a cílené aktivní politiky na trhu práce, zejména prohlubování dovedností a změny kvalifikace, rozhodující úlohu při zachování schopnosti pracovní síly zapojit se do pracovního procesu. Spolupráce mezi zaměstnavateli, institucemi vzdělávání a odborné přípravy a veřejnými službami zaměstnanosti bude mít zásadní význam pro zvýšení náboru pracovníků.

                  (19)

                  Pandemie COVID-19 vyžaduje opatření ke zmírnění sociálních dopadů a k ochraně nejvíce ohrožených osob, aby se neprohlubovaly nerovnosti. Patří mezi ně programy podpory v nezaměstnanosti a podpora příjmu pro nejvíce postižené pracovníky, včetně osob samostatně výdělečně činných a pracovníků v nestandardním pracovním poměru, přístup ke službám a opatření podporující opětovné začlenění do trhu práce. Provedení vnitrostátního sociálního plánu pro nepředvídané události ve spolupráci se sociálními partnery a občanskou společností by mohlo přispět k okamžité a koordinované reakci a zmírnit sociální důsledky krize. Změny politiky ke zvrácení poklesu účinnosti sociálních transferů v posledních letech, např. zvýšení minimálního příjmu, příspěvku solidarity pro starší osoby, důchodů a rodinných dávek, měly pozitivní vliv na rozdělení příjmů. Sociální transfery (kromě důchodů) však v roce 2018 snížily podíl obyvatel Portugalska ohrožených chudobou pouze o 23,8 %, což je výrazně pod průměrem Unie, který činí 34 %. Systém minimálního příjmu je kromě toho jedním z nejméně přiměřených v Unii, neboť poskytuje příjmy ve výši 40 % vnitrostátní hranice chudoby.

                  (20)

                  V souvislosti s nezbytným přijetím opatření k omezení fyzického kontaktu klade pandemie COVID-19 značné požadavky na používání digitálních technologií k zajištění trvalého přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě a podnikatelské činnosti. Portugalské školy a školicí střediska byly uzavřeny a tradiční prezenční vyučování ve školách bylo přerušeno a nahrazeno nabídkou distančního vzdělávání. Přibližně 6 % domácností stále nemá přístup k internetu, což se odhadem týká 50 000 žáků, přičemž existují velké rozdíly v přístupu k internetu a pokrytí telekomunikační sítí mezi městskými a venkovskými oblastmi. Studenti z rodin s dobrým sociálně-ekonomickým zázemím mají lepší pozici ke zvládnutí problémů spojených s distančním vzděláváním. Kromě toho má Portugalsko velký deficit digitálních dovedností. V roce 2019 nemělo 48 % obyvatelstva základní digitální dovednosti, včetně přibližně 26 % bez jakýchkoli digitálních dovedností, a podíl osob, které nikdy nevyužívaly internet, je dvakrát vyšší než průměr Unie. Současné okolnosti vyžadují intenzivní provádění kurzů elektronického učení a úsilí pomoci lidem trpícím digitálním vyloučením, aby překonali překážky v přístupu k distančnímu vzdělávání. Osvojení digitálních technologií podniky za účelem nabízení alternativní organizace práce a digitálních služeb by umožnilo kontinuitu činnosti podniků, jejichž služby lze poskytovat on-line, čímž by se zmírnil dopad omezení v některých odvětvích. To je pro Portugalsko, jehož hospodářství typicky tvoří převážně mikropodniky soustředěné v tradičních odvětvích, obzvláště důležité. Jedním z hlavních faktorů, které brání digitalizaci malých a středních podniků, je nedostatek digitálních znalostí, který vychází z celkové nízké úrovně digitální gramotnosti vedoucích pracovníků a zaměstnanců.

                  (21)

                  Aby nedocházelo k úpadkům, jimž se dá zabránit, a umožnilo se podnikům, aby se vypořádaly s otřesem a zůstaly konkurenceschopné, přijalo Portugalsko soubor opatření zaměřených na podporu životaschopných firem, zejména malých a středních podniků, které byly postiženy uložením opatření k omezení fyzického kontaktu, jež s sebou nesou omezení provozu a snížení domácí i celosvětové poptávky. Tato opatření se zaměřují na poskytování likviditní podpory, včetně záruk financovaných státem a veřejnými finančními institucemi, přímých dotací, odkladů daní, snižování a odkladů plateb sociálního zabezpečení, odkladů plateb nájemného a zákonného moratoria na splácení bankovních úvěrů domácnostmi a podniky. Zaměřují se zejména na odvětví, která jsou nejvíce zasažena, mezi něž patří cestovní ruch, pohostinství a související hospodářské činnosti, jakož i výrobní a vývozní podniky. Je důležité, aby veřejné instituce a soukromí zprostředkovatelé prováděli tato opatření včas a efektivně. Portugalská vláda v této souvislosti zjednodušila postup pro přístup k úvěrovým linkám, konkrétně dokumentaci, kterou mají podniky předkládat. Během navrhování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru a podmínky financování v portugalské ekonomice. Další politická opatření jsou zaměřena na podporu podnikání a osob samostatně výdělečně činných.

                  (22)

                  Na podporu hospodářského oživení bude důležité přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Investice stimulující růst na podporu výzkumu a inovací, digitalizace, konektivity a ekologické transformace přispějí k obnově portugalského hospodářství a jeho přesměrování na dlouhodobý udržitelný růst. Investice do dopravní infrastruktury by mohly řešit okrajovou polohu Portugalska zejména tím, že se odstraní mezery ve spojení železničních tratí se Španělskem a umožní využívání nedostatečně využívaných možností portugalských přístavů. Z portugalského integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu vyplývá potřeba významných investic pro řešení transformace v oblasti energetiky a klimatu. Stále existuje široký prostor pro zlepšení energetické účinnosti budov a snížení spotřeby energie v podnicích. Lepší energetická propojenost v rámci Iberského poloostrova by umožnila větší konkurenci a usnadnila by zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Investice mohou rovněž přispět k včasné reakci na nepříznivé účinky změny klimatu, jako jsou povodně a lesní požáry, jakož i ke zlepšení vodního hospodářství a nakládání s odpady a k rozvoji potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Portugalsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Portugalsku z roku 2020. Portugalsko by tak mohlo tento fond optimálně využít.

                  (23)

                  Portugalský soudní systém se v posledních letech díky řadě opatření, která jsou i nadále prováděna, zefektivnil. Pandemie a z ní vyplývající recese však mohou vést ke zvýšení počtu soudních sporů, což by mohlo zhoršit zbývající problémové oblasti, zejména zdlouhavá řízení a velký počet nevyřízených případů u správních a daňových soudů. Větší účinnost a odolnost systému soudnictví by mohly zlepšit podnikatelské prostředí, z čehož by měli prospěch zejména domácí malé a střední podniky a investoři.

                  (24)

                  Zatímco doporučení určená Portugalsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (25)

                  V minulých letech došlo v portugalském bankovním systému k několika celkovým zlepšením. Ukazatele ziskovosti se díky úsilí o zvýšení účinnosti v tomto odvětví, snížení rezerv a menší míře znehodnocení zlepšily. Vzhledem k lepší ziskovosti dosáhl bankovní systém pokroku v posilování ukazatelů kapitálové přiměřenosti. Výše kapitálu je však stále pod průměrem Unie. Poměr úvěrů se selháním pokračoval ve víceletém klesajícím trendu, ale je i nadále dvojnásobný ve srovnání s poměrem Unie. Schopnost vytvářet příjmy zůstává při nízkých úrokových sazbách a v ekonomice se stále vysokou mírou zadlužení nadále problémem. Krize COVID-19, prostředí s nízkou úrokovou sazbou a také určitá vazba na země závislé na ropě vytvářejí výzvy pro bankovní sektor a projeví se v úvěrové kvalitě poskytovaných úvěrů.

                  (26)

                  Jako jeden z klíčových faktorů, které bankám brání rychle se vypořádat se stávajícím objemem úvěrů se selháním, bylo označeno zdlouhavé insolvenční řízení. To má rovněž podstatný vliv na oceňování těchto aktiv na sekundárním trhu, neboť výsledky, měřené jako platby věřitelům, jsou nedostatečné. Podíl podnikových úvěrů, které jsou nejméně vhodné k rychlému a standardizovanému přístupu, na úvěrech se selháním je stále vysoký (přibližně dvě třetiny). V posledních letech bylo provedeno několik změn v insolvenčním i občanskoprávním exekučním řízení. Další úpravy, zejména se zaměřením na neodůvodněné průtahy, by pomohly jak věřitelům, tak dlužníkům, kteří by měli možnost začít znovu.

                  (27)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Portugalsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (28)

                  Pro dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Portugalsko mělo zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu z roku 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (29)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (30)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (31)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok umožňující nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou níže promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Portugalsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče a zajistit rovný přístup ke kvalitní zdravotní a dlouhodobé péči.

                  2.

                  Podporovat zaměstnanost a upřednostňovat opatření zaměřená na zachování pracovních míst. Zaručit dostatečnou a účinnou podporu v oblasti sociální ochrany a podporu příjmů. Podporovat využívání digitálních technologií s cílem zajistit rovný přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě a podpořit konkurenceschopnost podniků.

                  3.

                  Provést dočasná opatření zaměřená na zajištění přístupu zejména malých a středních podniků k likviditě. Na podporu hospodářského oživení přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, železniční infrastrukturu a inovace.

                  4.

                  Zvýšit efektivitu správních a daňových soudů.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 129.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocněníCOVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Rozpočtové dopady jsou podle prognózy Komise z jara 2020 (200,4 miliardy EUR) vyjádřeny jako procento HDP v roce 2020.

         (9)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.