title: Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc�DŮVODOVÁ ZPRÁVA Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc

text:
|

52011PC0183

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 7.4.2011KOM(2011) 183 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc  DŮVODOVÁ ZPRÁVAÚVODVzhledem k silně rostoucím obavám z rizik během světové hospodářské krize, které vedou k omezenému přílivu kapitálu, tlakům na směnný kurz a stále omezenějšímu přístupu na trh dluhopisů pro veřejné výpůjčky, požádaly rumunské orgány dne 6. března 2009 o střednědobou finanční pomoc EU a s žádostí o další doplňkovou pomoc se obrátily rovněž na Mezinárodní měnový fond (MMF) a Světovou banku. Evropská komise (dále jen „Komise“) spolu s předsednictvím Rady dne 9. března 2009 oznámily, že EU je připravena podílet se s MMF na koordinovaném finančním balíčku na podporu udržitelnosti rumunské platební bilance. Bylo však zdůrazněno, že finanční pomoc bude podmíněna provedením podpůrného politického programu. Tento program, který byl EK a MMF zaslán dne 28. dubna 2009 ve formě prohlášení o záměru, se zaměřuje na zmírnění dopadů prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně na provedení politických opatření k vyřešení vnější a fiskální nerovnováhy a posílení finančního sektoru. S ohledem na koordinovaný finanční balíček podpořený tímto programem se v rámci iniciativy týkající se koordinace evropských bank mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku na vysoké úrovni. Dne 6. května 2009 se Rada Evropské unie na základě dohody o pohotovostním úvěru MMF ve výši 11,4 miliardy SDR, která byla schválena dne 4. května 2009, a další podpory ze strany Světové banky, EIB a EBRD ve výši až 2 miliard EUR rozhodla poskytnout Rumunsku vzájemnou pomoc a střednědobou finanční pomoc EU až do výše 5 miliard EUR[1]. Dne 23. června 2009 bylo mezi Evropskou unií a Rumunskem uzavřeno memorandum o porozumění, v němž byla upřesněna konkrétní politická opatření, jež mají být provedena během programového období a před vyplacením každé z pěti splátek půjčky EU.V období mezi říjnem 2009 a únorem 2011 uskutečnily útvary Komise kontrolní mise za účelem posouzení pokroku, pokud jde o podmínky, na něž je střednědobá finanční pomoc EU vázána. Na základě zjištění těchto misí dospěla Komise k závěru, že podmínky pro vyplacení pěti splátek půjčky EU byly celkově splněny. Mezi první a pátou splátkou byly k memorandu o porozumění připojeny celkem čtyři dodatky, které zohledňují účinky změn v hospodářském prostředí a rovněž další opatření v rámci strukturálních reforem.Po rozsáhlých diskusích s útvary Komise a zástupci MMF během mise, která se konala v Bukurešti ve dnech od 25. ledna do 8. února 2011, požádaly rumunské orgány dne 17. února 2011 o preventivní střednědobou finanční pomoc EU ve výši až 1,4 miliardy EUR, která bude nadále podporovat program vlády v oblasti hospodářské reformy. Podobně jako v případě předchozí pomoci bude i nová pomoc poskytnuta ve spojení s dohodou o pohotovostním úvěru MMF ve výši 3,09 miliardy SDR, kterou bude Rumunsko rovněž pokládat za preventivní, a s půjčkami Světové banky. Společně poskytnutá preventivní pomoc náležitě odstraní zbývající vážné hrozby pro rumunskou platební bilanci a související rizika pro hospodářskou a finanční stabilitu Rumunska a jeho hlavních obchodních partnerů v EU.MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHLEDPo počátečním 7,1% poklesu HDP a dalším 1,3% poklesu v roce 2010 se hromadí pozitivní signály naznačující zlepšení nálady a zvýšení činnosti. Údaje z nejnovějšího průzkumu potvrzují zlepšování ekonomické nálady. Průmyslová výroba se v roce 2010 zotavila o 5,5 %. Stejně tak se nové průmyslové zakázky ve druhém pololetí roku 2010 zvýšily meziročně v průměru přibližně o 25 %. Vývoz nadále zdravě rostl (v roce 2010 o 27,3 % v hodnotovém vyjádření v RON). Ačkoliv v prosinci 2010 došlo k silnému oživení stavební činnosti, maloobchod dosud pociťuje dopady zvýšení DPH a snížení mezd ve veřejném sektoru. Mírný růst mezd (průměrný čistý měsíční plat v prosinci vzrostl meziročně o 1,3 %) signalizuje zlepšení na trhu práce a podpoří spotřebu. Ačkoliv se počet zaregistrovaných nezaměstnaných osob v lednu 2011 dále snížil, v první polovině roku se míra nezaměstnanosti pravděpodobně zvýší, a to kvůli novým povinnostem nezaměstnaných osob týkajícím se registrace.V roce 2011 dojde v hospodářství podle očekávání ke změně situace s předpokládaným růstem reálného HDP o 1,5 %. Po významném poklesu v roce 2009 a 2010 by se investice podniků měly zvýšit, jelikož vnější poptávka roste a míry využití kapacit ve výrobním odvětví se blíží historicky nejvyšším hodnotám z roku 2008. Silný vývoz a nárůst průmyslových zakázek podle očekávání společnosti přesvědčí, aby investovaly, i když jsou riziková rozpětí poněkud vyšší. Bytová výstavba bude pravděpodobně i nadále utlumena, jelikož úvěrová činnost zůstává nízká a ceny domů se mají podle odhadů dále stabilizovat. Po značném poklesu v roce 2009 a 2010 se má tento rok podle předpokladů pomalu zvyšovat spotřeba domácností, která bude podpořena zvýšením mezd ve veřejném sektoru (+15 % po 25% snížení v červenci 2010), jakož i v průmyslu, kde dochází k silnému obnovování činnosti. Silnějšímu oživení brání přetrvávající fiskální omezení, vysoký poměr dluhové služby k příjmům a omezený růst úvěrů domácností kvůli vysokému podílu nesplacených úvěrů v retailovém bankovnictví. V roce 2012 se odhaduje reálný hospodářský růst okolo 4 %. Růst má být podle očekávání postupně šířeji založený, přičemž rozhodující úlohu v růstu hospodářství má hrát domácí poptávka. Díky zlepšení bilancí domácností porostou pravděpodobně rychleji výdaje na soukromou spotřebu, které budou poháněny dalším růstem mezd a zaměstnanosti.Inflace dosáhla v prosinci 2010 vrcholu ve výši 8,0 % (meziročně), a to kvůli významnému zvýšení nepřímých daní. To značně překračovalo cíl týkající se inflace ve výši 3,5 % ±1 procentní bod, který stanovila Rumunská národní banka (NBR) pro konec roku 2010. V prvním pololetí roku 2010 zůstala zachována vysoká míra inflace především kvůli zvýšení spotřebních daní u tabákových výrobků a vyšším cenám paliv – roční inflace činila v průměru 4,5 %, zatímco inflace HISC se při neměnných daních pohybovala pouze těsně okolo 2 %. Ve třetím čtvrtletí inflace kvůli zvýšení DPH a růstu cen potravin vzrostla na 7,5 %. Ve druhém pololetí roku 2011 se má inflace podle očekávání postupně vracet (jelikož se zmírní cenové dopady související se zvýšením nepřímých daní) do cílového pásma stanoveného NBR (3,0 % ± 1 procentní bod).Od května 2010 udržuje NBR hlavní úrokovou sazbu stálou. Značná likvidita na mezibankovním trhu však v posledních měsících udržovala krátkodobé úrokové sazby na mnohem nižších úrovních, než byla hlavní úroková sazba NBR. Navzdory poklesu úrokových sazeb na peněžním trhu je růst úvěrů pro soukromý sektor i nadále slabý kvůli nepříznivým cyklickým podmínkám a zpřísněným úvěrovým standardům bank. Měnová politika se i nadále potýká se složitými problémy. Opakované překračování cílů v oblasti inflace může vyvíjet tlak na důvěryhodnost NBR, ačkoliv velká část nedávného růstu cen byla mimo její přímou kontrolu. Opatrný přístup NBR k uvolnění měnové politiky v druhém pololetí roku 2010 byl opodstatněný vzhledem k možným druhotným účinkům vyplývajícím z růstu inflace v souvislosti s DPH. V zájmu lepšího ukotvení inflačních očekávaní bude NBR pokračovat v aktivní komunikační politice.VEřEJNÉ FINANCESchodek rozpočtu na rok 2010 činil 6,5 % HDP na hotovostní bázi, což je lepší výsledek než stanovená cílová hodnota schodku ve výši 6,8 % HDP. Příjmy v roce 2010 vzrostly o 7,2 %, což je odrazem mimořádných příjmů plynoucích ze zvýšení sazby DPH na 24 % a rovněž ze spotřebních daní a nedaňových příjmů, které vzrostly o 28,2 %. Naopak příjmy plynoucí z daně ze zisku v roce 2010 v důsledku opožděného dopadu krize poklesly o 17,4 %. Snížily se rovněž příspěvky na sociální zabezpečení (o 4,5 %) a daň z příjmů (o 3,2 %). Nominální výdaje v roce 2010 vzrostly o 4,2 % kvůli zvýšení ostatních transferů, sociální podpory a zboží a služeb, jejichž zvýšení částečně vysvětluje uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliard RON, k němuž došlo v září. Hlavní výdajové škrty byly provedeny v kapitálových výdajích, které se v roce 2010 snížily o 11,7 %, za nimiž následovaly mzdové náklady, které poklesly o 8,6 %, a dotace, jež byly nižší o 6,7 %.Zaměstnanci Komise předpokládají, že Rumunsko splnilo rovněž cílovou hodnotu schodku pro rok 2010 podle metodiky ESA, to však musí být potvrzeno v příštích měsících. Je však třeba podotknout, že přeřazení řady státem vlastněných podniků do vládního sektoru Eurostatem v září 2010 a dubnu 2011 bude mít za následek zvýšení schodku nejméně o 0,5 % HDP, dokud nebudou odstraněny příslušné schodky státem vlastněných podniků. V závislosti na plnění rozpočtu v roce 2011 to může vyžadovat úpravu cílové hodnoty schodku pro rok 2011 s cílem zohlednit tento vývoj. Z tohoto důvodu může být zapotřebí dodatečné úsilí, aby bylo zajištěno, že v roce 2012 bude v souladu s platnými doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku dosaženo schodku nižšího než 3 % HDP podle metodiky ESA.Do konce roku 2010 došlo ke snížení sumy zpožděných vnitrostátních plateb a rumunské orgány se zavázaly, že budou zpožďování plateb omezovat během celého roku 2011. Objem zpožděných vnitrostátních plateb (starších než 90 dnů) na konci roku 2010 činil 1,1 miliardy RON (0,2 % HDP), což představuje pokles oproti částce ve výši 1,6 miliardy RON (0,3 % HDP) na konci roku 2009. Zpožděné platby existují především na úrovni místní samosprávy (přibližně 84 % celkového objemu zpožděných plateb na konci roku 2010) a v menším rozsahu ve zdravotnictví, včetně nemocnic. Ačkoli zpožděné platby na úrovni místní samosprávy lze kontrolovat obtížněji, v tomto ohledu by měl pomoci nový zákon o financích místních samospráv, jenž nabyl účinku dne 1. ledna 2011. Po uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliardy RON (0,4 % HDP) v září 2010 byly zpožděné platby ve zdravotnictví s výjimkou nemocnic udrženy na nízké úrovni.Aby se trvale zabránilo opětovnému vzniku zpožděných plateb v této oblasti, bude zásadní další reforma zdravotnictví. Cílem je mít efektivní zdravotní systém, který funguje v rámci přidělených rozpočtových prostředků. Opatření, která se provádějí v současnosti a která mají být provedena v budoucnu, zahrnují zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech, odstranění povinného uzavírání smluv se všemi nemocnicemi ze strany Zdravotního fondu a reformu balíčku dávek pojištěných vládou s cílem vyloučit poskytování zdravotnických služeb, které nepatří k základním službám. Technickou pomoc v těchto záležitostech poskytuje a bude poskytovat i nadále Světová banka. Ministerstvo financí bude mimoto sledovat souhrnné údaje týkající se rozpočtů nemocnic s cílem zajistit, aby byly v souladu s plánovanými výdaji vlády. Nebude-li tomu tak, přijme spolu s ministerstvem zdravotnictví opatření s cílem zabránit opětovnému nahromadění zpožděných plateb na úrovni nemocnic.Rumunské orgány se zavázaly dosáhnout v roce 2011 schodku rozpočtu ve výši 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA). Schválily a přijaly rozpočet na rok 2011 a rovněž střednědobou rozpočtovou strategii na období 2011–13. Na straně příjmů zůstanou všechny důležité daně beze změn s cílem zajistit předvídatelnost. Na straně výdajů udržuje rozpočet mzdové náklady ve výši 39 miliard RON bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády (1,6 miliardy RON), jež bude podle nového zákona o důchodech od tohoto roku vyplácet stát. Po dočasném mimořádném 25% snížení mezd ve veřejném sektoru v polovině roku 2010 s cílem vrátit schodek rozpočtu do stanovených mezí se mzdy ve veřejném sektoru oproti úrovni v prosinci 2010 zvýšily o 15 %. Tento nárůst byl však vyrovnán zrušením třináctého platu a příspěvku na dovolenou. Počet zaměstnanců ve veřejném sektoru se mimoto snížil o dalších 20 000 osob v porovnání s počtem, který byl zapotřebí k dodržení celkových mzdových nákladů. Další opatření zahrnutá v rozpočtu na rok 2011 spočívají v zachování zmrazení důchodů, dalším snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru při uplatňování zásady, že nahrazen je pouze 1 ze 7 odcházejících pracovníků, a zrušení příplatků na vytápění. Značné úspory by měla přinést reforma důchodového systému spolu se zákonem o jednotné mzdě a restrukturalizací zdravotnictví.Pro rok 2012 se rumunské orgány zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP podle metodiky ESA, budou však zapotřebí další opatření. Hospodářská prognóza Komise z podzimu 2010, vycházející z předpokladu nezměněné politiky, již naznačila nutnost dalšího úsilí o snížení schodku o 0,5 % HDP. Kvůli přeřazení ztrátových státem vlastněných podniků do vládního sektoru, které bude vyžadovat úsilí o celkovou dodatečnou úpravu ve výši přibližně 1 % HDP, však mohou být nezbytná ještě významnější opatření. Bude rovněž nutné dodržovat i nadále omezení výdajů, včetně mezd a příplatků.Cílem navrhovaného preventivního programu bude rovněž další posílení systému rozpočtového řízení. Proces plánování rozpočtu by mělo zlepšit zavedení zákona o fiskální odpovědnosti a přijetí střednědobé fiskální strategie. Rovněž stanovování rozpočtových prostředků přidělených na kapitálové výdaje vyžaduje posílení na úrovni ústřední vlády. Ačkoliv rozpočty Rumunska na veřejné kapitálové výdaje jsou obvykle značné (pro rok 2011 je vyhrazeno 7,2 % HDP), výstup je pouze velmi malý, což naznačuje, že kapitálové výdaje jsou poměrně neefektivní. V předchozích letech byl mimoto zahájen velmi velký počet investičních projektů, aniž by byly zajištěny zdroje potřebné pro jejich dokončení. V důsledku toho jsou zdroje, jež jsou v současnosti k dispozici pro kapitálové výdaje, rozděleny v nedostatečném objemu na (příliš) velký soubor nedokončených projektů. Pracovní skupina řízená předsedou vlády vypracuje seznam prioritních investičních projektů, pro něž bude během příštích 3–5 let dostupné financování v rámci obálky stanovené v aktualizované fiskální strategii na období 2011–2014. Posílením útvaru pro sledování veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a zlepšením databáze o kapitálových investicích, kterou ministerstvo spravuje, se mimoto zlepší monitorování a hodnocení investičních projektů na úrovni ústřední vlády. Zapotřebí může být rovněž případná technická pomoc ze strany členských států EU. Ministerstvo veřejných financí bude pro vládu vypracovávat čtvrtletní zprávy o stavu probíhajících a plánovaných investičních projektů, přičemž vláda tyto zprávy projedná a na jejich základě přijme opatření s cílem vyloučit možné odchylky od fiskální politiky či jiné problémy související s plněním rozpočtu. Kapitálové výdaje budou rovněž postupně přesměrovány z investic, které jsou financovány zcela z domácích zdrojů, na investice spolufinancované EU, což by mělo přispět rovněž k lepší absorpci finančních prostředků EU.FINANčNÍ TRHYRumunské finanční trhy vykazují od poloviny roku 2010 dobrou výkonnost, ačkoli situace je i nadále nejistá. Pokračující neklid na okraji eurozóny má (jak se zdá) na rumunské trhy malý přímý dopad. Finanční napětí se zmírnilo v souvislosti se zlepšením nálady na světových trzích a do jisté míry i s očekáváním navazujícího programu EU/MMF pro Rumunsko. Směnný kurz byl stabilní a v posledních měsících se pohyboval okolo 4,20–4,30 RON/EUR. Po dosažení nejvyšší hodnoty těsně nad 400 bazickými body v polovině roku 2010 se rozpětí swapů úvěrového selhání u státních dluhopisů od října 2010 pohybovalo okolo 300 bazických bodů (což je méně než v Řecku, Irsku, Portugalsku a Maďarsku). Index akciového trhu BET byl ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 celkově stálý, v lednu se však opět zvýšil. Výnosy u domácích jednoletých státních dluhopisů se v lednu a únoru 2011 snížily výrazně pod 7 % p. a., což pro rozpočet znamená nižší náklady na refinancování, než tomu bylo po většinu roku 2010. Kvůli zhoršení kvality aktiv se snížila ziskovost bankovního sektoru. Objem nesplácených úvěrů se do konce roku 2010 zvýšil na 11,9 % v porovnání se 7,9 % na konci roku 2009. Vzhledem k těmto tendencím týkajícím se znehodnocených aktiv se ziskovost bankovního sektoru zhoršila a před koncem roku vyvrcholila čistou ztrátou (tj. návratnost kapitálu byla záporná a činila –1 %). Banky však udržovaly dostatečné kapitálové rezervy a poměr kapitálové přiměřenosti systému zůstal nad 14 %. Navzdory snížení závazku angažovanosti na 95 % referenční úrovně z března 2009 v říjnu 2010 zachovaly mateřské banky, které se účastní „vídeňské“ iniciativy týkající se koordinace evropských bank, svou angažovanost přibližně na úrovni března 2009 (98 % na konci ledna 2011).PLATEBNÍ BILANCE A POTřEBA EXTERNÍHO FINANCOVÁNÍSaldo běžného účtu dosáhlo v roce 2010 schodku ve výši 4,2 % HDP. Příliv soukromého kapitálu se postupně zvyšoval. To umožnilo rychlejší akumulaci devizových rezerv, než se předpokládalo, a tyto rezervy nyní dosahují uspokojivých úrovní (přibližně 130 % krátkodobého dluhu). Na základě stávajících projekcí podle základního makroekonomického scénáře nebude během časového horizontu programu udržitelnost vnějšího zadlužení ohrožena.V případě negativních šoků může Rumunsko potřebovat další financování ve výši až 5 miliard EUR. Při takovémto alternativním nepříznivém scénáři by Rumunsko nebylo s to pokrýt plně své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V tomto alternativním případě by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci EU (ve spojení s pomocí MMF). Tento alternativní scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci MMF a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.Ačkoliv hospodářská krize pomohla zvrátit hromadění nerovnováh v hospodářství, nerovnováhy přesto přetrvávají. Běžný účet se snížil z 11,4 % HDP v roce 2008 na přibližně 4,2 % v roce 2010. Růst úvěrů stagnoval a stavební činnost v posledních dvou letech klesala dvouciferným tempem. Inflace je i nadále vysoká. Prudký pokles mezd, zejména ve veřejném sektoru, a další znehodnocení měny v roce 2010 však Rumunsku pomohly dosáhnout cenové konkurenceschopnosti. Opatření přijatá rumunskými orgány ke snížení schodku rozpočtu pod dohodnutý cíl pro rok 2010 byla úspěšná. Schodek běžného účtu a schodek veřejných financí (dvojí schodek) je však dosud poměrně vysoký. Riziko může mimoto představovat pokračující růst zahraničních půjček. To znamená, že dosud přetrvávají nežádoucí makroekonomické nerovnováhy, které vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance.POMOC EU V RÁMCI SYSTÉMU PODPORY PLATEBNÍ BILANCE JE SOUčÁSTÍ MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍVzhledem k dosud zvýšenému riziku výskytu problémů v oblasti platební bilance a pod podmínkou pevného závazku rumunských orgánů provést významný program fiskálních, finančních a strukturálních změn Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 3. března 2011 doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí pokračovat v poskytování vzájemné pomoci podle článku 143 Smlouvy (Smlouvy o fungování EU). Rumunská vláda provede svůj hospodářský program s cílem odstranit zbývající vážné hrozby pro udržitelnost její platební bilance.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem mimoto navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU až do výše 1,4 miliardy EUR na podporu udržitelnosti platební bilance Rumunska[2]. Navrhovaná preventivní pomoc bude k dispozici pro aktivaci až do dne 31. března 2013.Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvává vyšší fiskální a vnější nerovnováha. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu požádat MMF nebo EU o vyplacení poskytnutých finančních prostředků, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku.Pomoc zajistí věrohodnost hospodářského programu vlády, včetně další fiskální úpravy, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů EU. Provedení hospodářského programu zvýší růstový potenciál Rumunska, což by mělo mít kladný dopad na vnější hodnotu rumunské měny RON, a tím se sníží pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností. Hospodářské oživení by tak mělo být udržitelnější a měla by se zvýšit kvalita aktiv v bankovním sektoru, což opět uvolní zdroje pro nové investice.Vzhledem k tomu, že preventivní pomoc zohledňuje skutečnost, že za běžných tržních podmínek může Rumunsko pokrýt své potřeby v oblasti financování bez další oficiální pomoci, se má za to, že negativní rizika, která vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance, jsou do prvního čtvrtletí roku 2013 přiměřeně řešena plánovanými celkovými preventivními půjčkami ve výši až 5 miliard EUR, jelikož navrhovaná preventivní pomoc EU pro Rumunsko ve výši až 1,4 miliardy EUR bude poskytnuta spolu s podporou MMF prostřednictvím preventivní dohody o pohotovostním úvěru ve výši 3,09 miliardy SDR (300 % rumunského podílu v MMF; přibližně 3,6 miliardy EUR). Světová banka poskytne dříve přislíbenou podporu ve výši 400 milionů EUR v rámci svého rozvojového úvěrového programu (DPL3) a ve výši 750 milionů EUR v rámci financování založeného na dosažených výsledcích, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.Preventivní finanční pomoc EU je poskytnuta na podporu pokračujícího silného odhodlání rumunských orgánů provést komplexní hospodářský program. Program bude plně zohledněn v aktualizované verzi rumunského konvergenčního programu a v rumunském národním programu reforem. Zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je vázáno vyplacení splátek v rámci půjčky EU, budou stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře s rumunskými orgány. K základním prvkům této podmíněnosti patří:A: Fiskální konsolidaceFiskální konsolidace je i nadále zásadním prvkem programu reforem, který předpokládá snížení schodku rozpočtu v roce 2011 na 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA) a v roce 2012 pod 3 % HDP podle metodiky ESA, čímž bude odstraněn nadměrný schodek. Program mimoto zvýší úsilí o omezení zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů, a to na úrovni ústřední vlády i místní samosprávy. Je nutno zlepšit systém finančního výkaznictví podniků vlastněných státem, které jsou přeřazeny do vládního sektoru (nebo u nichž toto hrozí), s cílem umožnit měsíční sledování jejich finanční situace, včetně objemu zpožděných plateb v zájmu jejich postupného odstranění. Mzdové náklady ve veřejném sektoru jsou v roce 2011 omezeny na 39 miliard RON (bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády ve výši 1 574 milionů RON v důsledku uplatňování nového zákona o důchodech) a bude nutno dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii na období 2012–2014.B: Fiskální řízení a fiskální strukturální reformaFiskální řízení bude mít velký prospěch z pokračující technické pomoci, kterou v oblasti řízení a kontroly veřejných financí poskytuje MMF a Světová banka. To zahrnuje rovněž odbornou přípravu zaměstnanců a modernizaci celé infrastruktury informačních technologií v oblasti rozpočtového řízení a řízení výdajů na úrovni ústřední vlády. Hospodářský program zohledňuje skutečnost, že musí být lépe stanoveny priority veřejných investic a že je třeba zlepšit plánování, monitorování a hodnocení veřejných investičních projektů. Hospodářský program obsahuje řadu opatření za tímto účelem, včetně vytvoření databáze projektů a zvýšení kapacity úřadu předsedy vlády respektive ministerstva financí v oblasti plánování a monitorování kapitálových investic. Ministerstvo financí bude pečlivě sledovat rozpočty nemocnic, které jsou podřízeny ministerstvu zdravotnictví, s cílem zamezit opětovnému hromadění zpožděných plateb. Rumunské orgány budou i nadále provádět každoroční přezkum a aktualizaci strategie řízení dluhu, tj. v rámci tohoto programu na konci prosince 2011 a na konci prosince 2012.C: Regulace finančního sektoru a dozor nad tímto sektoremVe finančním sektoru rumunské orgány zajistí, aby obezřetné zacházení s kapitalizací pohledávek nevedlo k oslabení finanční pozice úvěrových institucí. Při přípravě na zavedení IFRS od roku 2012 vypracují orgány návrhy na obezřetnostní filtry, jejichž cílem je zachování obezřetného přístupu k tvorbě opravných položek k úvěrům, platební schopnosti a rezervám. K vyšší finanční stabilitě významně přispěje zachování úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu. Rumunské orgány mimoto provedou potřebné změny za účelem uvedení ustanovení zákona o konkursu pojišťoven do souladu s obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami.D: Měnová politikaMěnová politika bude i nadále zaměřena na stabilitu cen a dosažení cílů Rumunské národní banky v oblasti inflace (3,0 % ± 1 procentní bod na konci roku 2011 a na konci roku 2012).E: Strukturální reformyHospodářský program rumunské vlády se výrazně zaměřuje na reformu trhů výrobků a práce s cílem zlepšit fungování těchto trhů, a tím zajistit větší odolnost rumunského hospodářství v případě vnějších šoků a posílit jeho dlouhodobý růstový potenciál. Strukturální reformy obsažené v tomto programu budou zahrnuty do chystaného rumunského národního programu reforem a pomohou Rumunsku dosáhnout jeho cílů stanovených v rámci strategie růstu Evropa 2020.V energetickém odvětví program předpokládá deregulaci cen a obchodu s elektřinou a zemním plynem s cílem zlepšit přístup na trh a zvýšit přepravní kapacitu a přispět k vytvoření plně funkčního, integrovaného a propojeného vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem, jak připomenula Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011. Program předpokládá zřízení silného a nezávislého energetického regulačního orgánu, který je schopen plnit své úkoly a dostát svým povinnostem stanoveným ve třetím energetickém balíčku. Komisi bude oznámen plán restrukturalizace odvětví těžby uhlí. Program obsahuje ucelenou reformu odvětví železniční dopravy, jejímž cílem je vyšší účinnost při poskytování služeb v oblasti osobní dopravy a plánování železniční infrastruktury, přičemž je zajištěna větší přitažlivost tohoto odvětví pro jinou než osobní dopravu (nákladní doprava). Reformě napomůže silný a nezávislý regulační orgán pro odvětví železniční dopravy.Rumunský právní rámec pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vyžaduje přezkum, aby se zajistilo plné dodržení směrnic EU o zadávání veřejných zakázek. Dále bude dokončen přezkum prostředí pro zadávání veřejných zakázek. Program předpokládá vytvoření funkčního jednotného kontaktního místa podle směrnice o službách s cílem pomoci podnikům při všech správních postupech spojených se založením podniku v Rumunsku nebo s přeshraničním poskytováním služeb a odstraní omezení týkající se zřizování maloobchodních prodejen.Program pokračuje v reformě trhu práce prostřednictvím novely zákoníku práce, jež má být podle očekávání schválena v roce 2011, a zefektivněním institucí stanovujících mzdy. Rigidita trhu práce bude řešena větším využíváním pracovních smluv na dobu určitou, snížením štědrých náhrad za přesčasovou práci a prodloužením zkušební doby u smluv na dobu neurčitou. Rumunská vláda bude s příslušnými zúčastněnými stranami usilovat o racionalizaci vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru. Politický program obsahuje rovněž opatření k větší stimulaci nabídky pracovních sil a omezení nehlášené práce. Reformy budou v souladu se směrnicemi EU a základními pracovními normami a vezmou patřičně v úvahu potřebu integrovaného přístupu k flexikuritě.Rumunské orgány přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků vlastněných státem, včetně podniků ve finančním sektoru.Pokud jde o velmi potřebné zvýšení absorpce finančních prostředků EU, program předpokládá provedení akčního programu vlády, který rumunské orgány v současnosti dokončují v reakci na dopis předsedy Komise ze dne 13. prosince 2010. Program stanoví zvláštní cíle pro kumulativní agregovanou úroveň certifikovaných výdajů do konce roku 2012 včetně garancí, že budou v ročních rozpočtech zajištěny odpovídající vnitrostátní zdroje pro spolufinancování, aby se zabránilo situaci, kdy by Rumunsko přišlo o významnou část strukturálních fondů poskytnutých na jeho hospodářský rozvoj.Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 143 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Rumunsko od roku 2009 realizovalo významný program reforem. Veřejné finance se dostaly na cestu větší udržitelnosti a výrazně se zlepšil přístup vlády k tržnímu financování. V situaci, kdy pokračuje fiskální korekce, směnný kurs rumunské národní měny RON vůči měnám hlavních obchodních partnerů je stabilnější a mateřské instituce bank se zahraničními vlastníky zachovaly svou angažovanost v Rumunsku, zůstal bankovní sektor stabilní a dobře kapitalizovaný a růst rumunského vnějšího schodku se zastavil.2.  Je třeba pokračovat ve fiskální konsolidaci, aby se dále stabilizoval poměr dluhu k HDP a aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v rychle stárnoucí společnosti. Rumunsko si začalo vytvářet výnosovou křivku, avšak financování rozpočtového schodku i refinancování splatných závazků je zatím stále nákladné a Rumunsko se i nadále spoléhá na dluhové nástroje s převážně krátkou lhůtou splatnosti. Stabilita bankovního sektoru byla zachována, avšak nárůst znehodnocených aktiv může systém i nadále zatěžovat.3.  V této situaci má zásadní význam, aby rumunské orgány prováděly solidní a věrohodnou makroekonomickou politiku, aby se zamezilo vzniku velkého napětí na finančních trzích. Základním prvkem hospodářského programu zůstává snížení rozpočtového schodku v souladu s doporučeními, která pro Rumunsko přijala Rada v rámci postupu při nadměrném schodku. Aby byly dosažené nižší rozpočtové schodky udržitelné, musí Rumunsko pokračovat v reformě řízení svých veřejných financí a kontrolního prostředí.4.  Rada pravidelně hodnotí rumunskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s každoročním hodnocením aktualizace rumunského konvergenčního programu a prováděním národního programu reforem a pravidelným hodnocením pokroku dosaženého Rumunskem v souvislosti s konvergenční zprávou.5.  Přestože jsou podle základního scénáře hospodářského programu celkové hrubé finanční potřeby až do prvního čtvrtletí roku 2013 plně pokryty a vláda pokračuje v konsolidaci svého přístupu k tržnímu financování, nedokončená reformní agenda a významná rizika spojená se základním scénářem podporují žádost Rumunska o preventivní finanční pomoc v návaznosti na pomoc poskytnutou na základě rozhodnutí Rady 2009/458/ES[3].6.  Rumunské orgány požádaly o finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí na podporu udržitelnosti platební bilance a na zajištění toho, aby bylo možné udržet mezinárodní měnové rezervy na obezřetné úrovni i v případě nepříznivého hospodářského vývoje.7.  Rumunsko je dosud vážně ohroženo problémy souvisejícími s jeho platební bilancí a tato hrozba nadále odůvodňuje poskytnutí vzájemné finanční pomoci Evropské unie,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Evropská unie Rumunsku nadále poskytuje vzájemnou pomoc, a pokračuje tak v pomoci stanovené rozhodnutím Rady 2009/458/ES ze dne 6. května 2009.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu.Za RadupředsedaVÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU(viz článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE1. NÁZEV NÁVRHU, PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEVDoporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc ve spojení s návrhem rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU.01 04 01 01 Záruka Evropské unie za půjčky EU získané na podporu platební bilance.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Články 143 a 352 Smlouvy o fungování EU, nařízení Rady č. 332/2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka (Rumunsko).Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.CA |Původní prostředky na finanční rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.CA |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrh.CA |Původní prostředky na finanční rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou preventivní střednědobou finanční pomoc EU Rumunsku (pokud bude aktivována) tvoří půjčka EU (která se bude financovat z výpůjček Unie na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši až 1,4 miliardy EUR. Bude poskytnuta v součinnosti s mezinárodním finančním balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR), jež se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1,15 miliardy EUR, přičemž z této částky již bylo 400 milionů EUR uvolněno v rámci předchozího mezinárodního finančního balíčku. Preventivní střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko má odstranit dosud zvýšená rizika spojená s udržitelností rumunské platební bilance, jež je od roku 2009 vážně ohrožena. Preventivní pomoc rovněž nadále poskytuje podporu hospodářskému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění obnovené důvěry investorů a snížení pravděpodobnosti dalšího zvýšení napětí na finančních trzích. Nově poskytnutá preventivní pomoc má podle očekávání přispět k finanční stabilitě, která s ohledem na důležité mezinárodní vazby (včetně mezibankovních vazeb) přesahuje přijímající zemi. Podpořený hospodářský balíček vlády zahrnuje další snižování schodku v období 2011–2013, což by mělo snížit potřeby vlády v oblasti financování. Pomoc řízená Komisí po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem je způsobem, jak zajistit, aby se EU i nadále úzce podílela na tvorbě hospodářských politik v Rumunsku a aby byly tyto politiky v souladu se závazky Rumunska v rámci EU a doporučeními Rady, zejména pokud se týká provádění národního programu reforem a rovněž konvergenčního programu.Na výpůjčky EU získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí půjčky Rumunsku v případě žádosti podané Rumunskem a kladného vyhodnocení takovéto žádosti Komisí a Hospodářským a finančním výborem se vztahuje záruka EU. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny půjček poskytnutých Rumunsku činí maximálně 1,4 miliardy EUR.Struktura záruky poskytnuté EU umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko půjčku nesplácelo.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUNevztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Okruh | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n + 1 | Rok n + 2 | Rok n + 3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n + 1 |Rok n |Rok n + 1 |Celkem |[1] Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2009, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc (2009/458/ES) (Úř. věst. L 1150, 13.6.2009) a rozhodnutí Rady z téhož dne, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (2009/459/ES) (Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 8). Dne 16. února 2010 Rada toto rozhodnutí pozměnila s cílem zohlednit dopad větší než očekávané recese na cíle programu (2010/183/EU) (Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 19).[2] Navrhovaná pomoc bude poskytnuta v rámci systému pomoci EU pro členské státy, které dosud nepřijaly euro, podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002.[3] Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 6.


Avis juridique important

|

52004PC0548

Doporučení pro rozhodnutí Rady o zahájení jednání o dohodě týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím  /* KOM/2004/0548 konecném znení - CNB 2004/0184 */

Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o zahájení jednání o dohodě týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím(předlozená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. ÚVODDne 11. května 2004 přijala Rada rozhodnutí č. 548/04 o postoji Společenství ohledně dohody týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím. Článek 8 tohoto rozhodnutí stanoví, ze jednání s Andorrou týkající se měnové dohody budou zahájena, jakmile Rada na doporučení Komise vysloví souhlas s tím, ze byly splněny nezbytné podmínky. Tyto podmínky souvisí zejména s předchozím oboustranným parafováním dohody o zdanění příjmů z úspor a se závazkem Andorry uzavřít takovouto dohodu do termínu, který bude dohodnut se Společenstvím.2. SPLNĚNÍ NEZBYTNÝCH PODMÍNEKKomise zastává názor, ze podmínky byly nyní splněny. Zaprvé, dohoda, kterou se stanoví opatření ekvivalentní opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor v podobě výplaty úroků, byla parafována v Bruselu dne 1. července 2004. Zadruhé, Andorrské knízectví písemně oznámilo Komisi (verbální nóta z 1. července 2004 od velvyslankyně Andorrského knízectví u Společenství, paní Meritxell Mateu), ze má v úmyslu tuto dohodu ratifikovat do 30. dubna 2005. Proto Komise doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se povoluje zahájení jednání o měnových zálezitostech s Andorrou.3. DOPORUČENÍ KOMISE ZAHÁJIT JEDNÁNÍDoporučení Komise se vydává na základě článku 8 rozhodnutí Rady č. 548/04 o postoji Společenství ohledně dohody týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím. Postup pro přijetí tohoto doporučení Radou je stanoven v čl. 111 odst. 3 Smlouvy, který tvoří právní základ pro měnové dohody mezi Společenstvím a třetími zeměmi. Tento článek stanoví přijetí kvalifikovanou větsinou a po konzultaci s ECB. Podle čl. 122 odst. 5 Smlouvy mohou hlasovat pouze ty členské státy, které patří do eurozóny, přičemz kvalifikovaná větsina je definována jako dvě třetiny hlasů vázených v souladu s čl. 205 odst. 2 Smlouvy.Předloha rozhodnutí Rady stanoví, ze byly splněny nezbytné podmínky pro zahájení jednání s Andorrou týkající se dohody o měnových zálezitostech. Přijetí tohoto rozhodnutí Radou otevírá cestu pro zahájení jednání.Jestlize Andorra neratifikuje dohodu o zdanění příjmů z úspor do dohodnutého termínu, přerusí se jednání o měnové dohodě do doby, dokud nedojde k ratifikaci, jak stanoví článek 8 rozhodnutí Rady č. 548/04 ze dne 11. května 2004.2004/0184 (CNB)Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o zahájení jednání o dohodě týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvímRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství,s ohledem na rozhodnutí Rady (ES) č. 548/04 ze dne 11. května 2004 o postoji Společenství ohledně dohody týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím [1], a zejména na článek 8 tohoto rozhodnutí,[1]   Úř. věst. L 244, 16.7.2004 (s. 47-49).s ohledem na doporučení Komise, [2][2]  Úř. Věst C [...] [...]s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, [3][3]  Úř. Věst C [...] [...]vzhledem k těmto důvodům:(1) Zahájení jednání o dohodě s Andorrským knízectvím (dále jen "Andorra") týkající se měnových zálezitostí by mělo být podmíněno splněním nezbytných podmínek. Součástí těchto podmínek by mělo být předchozí oboustranné parafování dohody o zdanění příjmů z úspor a závazek Andorry ratifikovat takovouto dohodu do termínu dohodnutého se Společenstvím.(2) Andorra a Komise parafovaly dne 1. července 2004 dohodu, kterou se stanoví opatření ekvivalentní opatřením stanoveným ve směrnici Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor v podobě výplaty úroků.(3) Verbální nótou ze dne 1. července 2004 od velvyslankyně Andorry u Společenství se Andorra zavázala tuto dohodu ratifikovat do 30. dubna 2005. Tento termín je pro Společenství přijatelný.(4) Pokud Andorra dohodu o zdanění příjmů z úspor neratifikuje do dohodnutého termínu, měla by být přerusena jednání o měnové dohodě do doby, dokud nedojde k ratifikaci,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekNezbytné podmínky pro zahájení jednání s Andorrským knízectvím o dohodě týkající se měnových zálezitostí, jak jsou stanoveny v článku 8 rozhodnutí Rady (ES) č. 548/04 o postoji Společenství ohledně dohody týkající se měnových vztahů s Andorrským knízectvím, byly splněny.Komise uvědomí Andorrské knízectví o připravenosti Společenství uzavřít dohodu o měnových zálezitostech a navrhne zahájit jednání o této dohodě.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně


title: Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                 EVROPSKÁ KOMISE
                                               V Bruselu dne 2.3.2011
                                               SEK(2011) 249 v konečném znění
                                  Doporučení pro
                              ROZHODNUTÍ RADY
                                  ze dne 2.3.2011
   o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve
        prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                     DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   • Ostrov Svatý Bartoloměj – který je v současné době uveden na seznamu nejvzdálenějších
     regionů EU – vyjádřil přání změnit právní status, aby se stal zámořským územím, na něž se
     vztahuje část čtvrtá Smlouvy o fungování Evropské unie. Francouzský prezident dopisem
     ze dne 30. června 2010 požádal Evropskou radu, aby o této změně, kterou schválila během
     svého zasedání dne 29. října 2010, rozhodla s účinkem ode dne 1. ledna 2012.
   • Francouzské orgány vyjádřily přání na Svatém Bartoloměji zachovat euro, a to i přesto, že
     ostrov již nebude součástí území Evropské unie. Používání eura jakožto oficiální měny
     mimo EU s jejím souhlasem není bezprecedentní záležitostí: EU uzavřela měnovou
     dohodu na základě čl. 219 odst. 3 Smlouvy s Monackým knížectvím, Republikou San
     Marino, Vatikánským městským státem a chystá se uzavřít čtvrtou dohodu s Andorrským
     knížectvím. Euro je oficiální měnou dvou francouzských zámořských zemí a území –
     ostrovů Saint-Pierre a Miquelon a Mayotte.
   • Těmito dohodami se uznává oficiální používání eura a je jimi zajištěno, že právní předpisy,
     jež jsou nezbytné pro řádné fungování hospodářské a měnové unie, budou v dotčené zemi
     uplatňovány. Oblasti, na něž se dohody vztahují, obvykle zahrnují zejména měnové,
     bankovní a finanční právní předpisy a různé akty týkající se prevence podvodů, padělání a
     praní peněz.
   • Žádná z výše uvedených oblastí nespadá do pravomoci zámořského společenství Svatého
     Bartoloměje. I když akty EU, jež Francie musí provést do svých právních předpisů, se i
     nadále budou na Svatém Bartoloměji používat, je nicméně nezbytné řešení ad hoc, aby
     příslušné stávající a budoucí právní akty či nástroje, jež mají přímé účinky – zejména
     nařízení a rozhodnutí ECB – byly v tomto zámořském společenství i nadále použitelné.
   • Je tedy třeba pověřit Komisi, aby za tímto účelem uzavřela měnovou dohodu mezi
     Evropskou unií a Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského
     zámořského společenství Svatého Bartoloměje. ECB by měla být k tomuto jednání
     přizvána.
CS                                              2                                                CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            ROZHODNUTÍ RADY
                                              ze dne 2.3.2011
      o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve
            prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 219 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise1,
   s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky2,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Od zavedení eura má Unie pravomoc v měnových záležitostech a v otázkách
          směnného kurzu.
   (2)    Rada rozhoduje o podmínkách pro sjednávání a uzavírání dohod o měnových
          záležitostech a otázkách směnného kurzu.
   (3)    Rozhodnutí Evropské rady ze dne 29. října 20103, kterým se mění status ostrova Svatý
          Bartoloměj vůči Evropské unii, stanoví, že dnem 1. ledna 2012 ostrov Svatý
          Bartoloměj pozbývá statusu nejvzdálenějšího regionu Unie a nabývá statusu zámořské
          země a území podle části čtvrté Smlouvy o fungování Evropské unie.
   (4)    Francouzská republika se zavázala uzavřít dohody nezbytné k ochraně zájmů Unie v
          rámci nového statusu.
   (5)    Francie informovala orgány EU o svém úmyslu zachovat euro jakožto jednotnou měnu
          Svatého Bartoloměje.
   (6)    Měla by být tedy sjednána měnová dohoda mezi Evropskou unií a Francouzskou
          republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého
          Bartoloměje, jíž se zajistí kontinuita uplatňování příslušných právních předpisů EU na
          jeho území,
   1
          Úř. věst. C , , s. .
   2
          Úř. věst. C , , s. .
   3
          Úř. věst. L 325, 9.12.2010, s. 4.
CS                                                   3                                           CS
 ---pagebreak---    PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                               Článek 1
   Evropská unie při sjednávání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve
   prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje usiluje o následující
   záležitosti:
   a) Francouzská republika je oprávněna zachovat euro jakožto jednotnou měnu Svatého
   Bartoloměje a přiznat eurobankovkám a euromincím na jeho území status zákonného platidla.
   b) Právní akty EU se na území ostrova Svatý Bartoloměj nadále uplatňují v těchto oblastech:
   měnové, bankovní a finanční právní předpisy (včetně dohledu nad dotyčnými institucemi),
   pravidla upravující opatření nezbytná pro používání eura, prevenci praní peněz, prevenci
   podvodů a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, pravidla o
   medailích a žetonech a o požadavcích na statistické výkazy.
   c) Kontinuita uplatňování příslušných právních aktů EU je zajištěna:
   - prostřednictvím francouzských prováděcích opatření (v případě směrnic EU) a přímým
   prosazováním (v případě právních aktů EU s přímými účinky),
   - nebo změnami příslušných francouzských právních předpisů, aby se zajistila úplná a
   okamžitá použitelnost právních předpisů EU na Svatém Bartoloměji v oblastech, jež jsou
   uvedeny v písmenu b).
                                               Článek 2
   Komise povede jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského
   zámořského společenství Svatého Bartoloměje. ECB se na jednáních plně účastní a vyjadřuje
   souhlas ve věcech, jež spadají do její pravomoci.
                                               Článek 3
   Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí, kterým se schvaluje podepsání a uzavření dohody.
   Toto rozhodnutí je určeno Komisi a ECB.
   V Bruselu dne 2.3.2011.
   Za Radu
   předseda
CS                                                4                                            CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 242 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2013/319/EU o existenci nadměrného schodku na Maltě

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se zrušuje rozhodnutí 2013/319/EU o existenci nadměrného schodku na Maltě

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 2013/319/EU ze dne 21. června 2013
                  1
                bylo na základě doporučení Komise rozhodnuto, že na Maltě existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných financí Malty dosáhl výše 3,3 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy, a Malta neuskutečnila dostatečný pokrok směrem k dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu v souladu s požadavky přechodného období
                  2
               , které následovalo po odstranění nadměrného schodku v roce 2012
                  3
               .

               (2)V souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
                  4
                a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 21. června 2013 doporučení Maltě, aby nejpozději do roku 2014 nadměrný schodek odstranila. Doporučení bylo zveřejněno.

               (3)Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství
                  5
               .

               (4)Rada by měla na základě oznámených údajů přijmout rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud i) z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP
                  6
               ; a ii) dluh k HDP splňuje podmínku přibližování se k referenční hodnotě pro dluh.

               (5)Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Maltou v dubnu 2015, podle programu stability na rok 2015 a podle prognózy Komise z jara 2015 jsou oprávněné následující závěry:

               –Po dosažení nejvyšší hodnoty 3,6 % HDP v roce 2012 se schodek veřejných financí Malty v roce 2013 snížil na 2,6 % HDP a v roce 2014 klesl na 2,1 % HDP. Snížení schodku v roce 2014 bylo způsobeno zejména zlepšením cyklických podmínek a rozpočtovými opatřeními, která vedla ke značnému nárůstu běžných příjmů (o 2,5 % HDP), které více než dostatečně vyrovnají růst běžných výdajů (o 0,8 % HDP), a čistými kapitálovými výdaji (0,1 % HDP), které lze vysvětlit vyšší mírou čerpání fondů EU.

               –Program stability na období 2015–2018 předložený maltskou vládou dne 30. dubna 2015 plánuje snížení schodku na 1,6 % HDP v roce 2015 a na 1,1 % HDP v roce 2016. Prognóza Komise z jara 2015 očekává schodek ve výši 1,8 % HDP v roce 2015 a 1,5 % HDP v roce 2016. Po celé období prognózy má tedy schodek zůstat pod referenční hodnotou Smlouvy ve výši 3 % HDP.

               –Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se v období 2013–2014 zlepšilo o 1,4 % HDP ročně.

               –Z důvodu vnitřní dynamiky dluhu dočasně zvyšující zadlužení se poměr k HDP zvýšil na 69,2 % HDP v roce 2013 z 67,4 % HDP v roce 2012. Ten se následně v roce 2014 snížil na 68,0 % HDP. Předpokládá se, že z důvodu příznivého makroekonomického scénáře bude hrubý veřejný dluh v roce 2016 dále klesat na 65,4 % HDP. Navíc je dodržení pravidla pro dluh, které je zaměřeno na budoucí vývoj, pro rok 2014 zajištěno.

               (6)Počínaje rokem 2015, což je rok následující po odstranění nadměrného schodku, podléhá Malta preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a měla by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení výdajového kritéria a dodržení kritéria dluhu v souladu s čl. 2 odst.1a nařízení (ES) č. 1467/97. V této souvislosti se zdá, že existuje riziko určitého odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2015 i 2016. V roce 2015 se předpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,1 % HDP pod požadovanou hranicí. Zatímco předpokládaná korekce pro rok 2016 je v souladu s požadavky, pro společné období let 2015 a 2016 existuje riziko určitého odchýlení. Proto budou pro rok 2015 a 2016 nutná další opatření.

               (7)V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl napraven.

               (8)Podle názoru Rady byl nadměrný schodek na Maltě odstraněn a rozhodnutí 2013/319/EU by proto mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek na Maltě byl odstraněn.

               Článek 2

               Rozhodnutí 2013/319/EU se zrušuje.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Maltské republice.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 173, 26.6.2013, s. 52.

                     (2)
                  Po zrušení postupu při nadměrném schodku v prosinci 2012 v souladu s Paktem o stabilitě a růstu Malta využívala tříletého přechodného období pro dosažení souladu s referenční hodnotou pro snížení dluhu, počínaje rokem 2012. Požadavky pro přechodné období jsou stanoveny v druhém pododstavci čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 a podrobnější informace o uvedených požadavcích jsou uvedeny v dokumentu „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3. září 2012 (viz
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf). Výše minimální lineární strukturální korekce požadovaná pro rok 2012 byla 0,4 procentního bodu HDP, zatímco strukturální schodek se v roce 2012 zhoršil o 0,5 procentního bodu HDP.

                     (3)
                  Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2012 byly následně revidovány na současných 3,6 % HDP a 67,4 % HDP.

                     (4)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (5)
                  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (6)
                  V souladu s dokumentem Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 295 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/401/EU o existenci nadměrného schodku na Kypru

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/401/EU o existenci nadměrného schodku na Kypru

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada dne 13. července 2010 na základě doporučení Komise rozhodnutím 2010/401/EU
                  1
                v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že na Kypru existuje nadměrný schodek. Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl schodek veřejných financí na Kypru v roce 2009 výše 6,1 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Hrubý veřejný dluh byl v roce 2010 plánován na 62 % HDP, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

               (2)Téhož dne vydala Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Kypru doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek nejpozději do roku 2012. Doporučení Rady bylo zveřejněno.

               (3)Dne 27. ledna 2011 Komise dospěla k závěru, že na základě informací, které byly v té době k dispozici, přijal Kypr opatření představující přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Dne 11. ledna 2012 Komise opět potvrdila, že Kypr přijal účinná opatření pro včasnou a udržitelnou nápravu nadměrného schodku.

               (4)Kyperské orgány požádaly o finanční pomoc z Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu. Dne 25. dubna 2013 vydala Rada rozhodnutí určené Kypru o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu
                  2
               . Kypru zároveň poskytl finanční pomoc Evropský mechanismus stability (ESM). V této souvislosti bylo dne 26. dubna 2013 mezi kyperskými orgány a Komisí jednající jménem ESM podepsáno memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky („memorandum o porozumění“).

               (5)Dne 16. května 2013 Rada v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 dospěla k závěru, že byla přijata účinná opatření, avšak po přijetí doporučení v roce 2010 nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Proto Rada na základě doporučení Komise dospěla k závěru, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97, a podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy vydala Kypru revidované doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2016.

               (6)Dne 6. září 2013 Komise dospěla k závěru, že Kypr přijal účinná opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2016 dle doporučení Rady ze dne 16. května 2013.

               (7)V souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 472/2013 byl Kypr osvobozen od povinnosti podávat samostatné zprávy v rámci postupu při nadměrném schodku a podával je v rámci svého makroekonomického ozdravného programu.

               (8)V březnu 2016 Kypr ukončil svůj tříletý makroekonomický ozdravný program, který zahrnoval provedení ambiciózního reformního plánu a přispěl k zajištění finanční stability, zlepšení veřejných financí a obnovení udržitelného hospodářského růstu.

               (9)Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem
                  3
               .

               (10)Rada by měla na základě oznámených údajů přijmout rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v časovém horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě
                  4
               .

               (11)Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Kyprem v dubnu 2016, podle programu stability z roku 2016 a podle prognózy Komise z jara 2016 jsou oprávněné následující závěry:

                  –V roce 2015 činil schodek veřejných financí 1,0 % HDP, takže se dostal pod referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě jeden rok před vypršením lhůty stanovené Radou. Tohoto zlepšení bylo dosaženo díky úsilí o fiskální konsolidaci a vymizení jednorázového dopadu opatření pro stabilizaci finančního sektoru na schodek v roce 2014.

                  –Kyperská vláda v programu stability z roku 2016 předloženém dne 13. května 2016 plánuje schodek veřejných financí v roce 2016 ve výši 0,4 % HDP a v roce 2017 ve výši 0,5 % HDP. Prognóza Komise z jara 2016 očekává v roce 2016 celkové saldo ve výši –0,4 % HDP a v roce 2017 pak 0 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. V časovém horizontu prognózy má tedy schodek zůstat pod referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

                  –Komise odhaduje, že strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financi bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se v období 2013 až 2015 zlepšilo o 6,6 % HDP.

                  –Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se v roce 2015 zvýšil na 108,9 % HDP (ze 102,5 % v roce 2013) z důvodu veřejné podpory poskytnuté finančnímu sektoru a poklesu nominálního HDP. Prognóza Komise z jara 2016 předpokládá, že hrubý veřejný dluh zůstane v roce 2016 stabilní a v roce 2017 se sníží na 105,4 % HDP, a to zejména díky růstu nominálního HDP.

               (12)Počínaje rokem 2016, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, bude Kypr podléhat preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a měl by zajistit dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 z července 1997. V této souvislosti se zdá, že Kypr by měl být v roce 2016 v souladu se svým střednědobým cílem, zatímco v roce 2017 se očekává určité odchýlení. Strukturální saldo se podle prognózy zhorší více, než jak povoluje přechodné pravidlo pro zadlužení. V roce 2017 budou potřebná další opatření.

               (13)V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.

               (14)Podle názoru Rady byl nadměrný schodek na Kypru napraven, a rozhodnutí 2010/401/EU by proto mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek na Kypru byl napraven.

               Článek 2

               Rozhodnutí 2010/401/EU se zrušuje.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady 2010/401/EU ze dne 13. července 2010 o existenci nadměrného schodku na Kypru (Úř. věst. L 186, 20.7.2010, s. 30).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady 2013/236/EU ze dne 25. dubna 2013 určené Kypru o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu (Úř. věst. L 141, 28.5.2013, s. 32).

                     (3)
                  Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (4)
                  V souladu s dokumentem „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3. září 2012. Viz:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf