               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 525 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 9. dubna 2019.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovensko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 2 až 4, bylo plně a včas zohledněno. Zejména opatření proti korupci a zlepšení systému soudnictví pomohou zohlednit první doporučení pro eurozónu, jež se týká kvality institucí, zaměření hospodářské politiky související s investicemi do určených oblastí pomůže zohlednit druhé doporučení pro eurozónu, jež se týká podpory investic, a opatření ke zlepšení kvalifikace pomohou zohlednit třetí doporučení pro eurozónu, jež se týká fungování trhu práce.

               (3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Slovensku pro rok 2019
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 25. dubna 2019 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  3
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo zohledňování příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2019 předpokládá slovenská vláda zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2018 na vyrovnaný rozpočet v roce 2019, který zůstane beze změny do roku 2022. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  5
                má být střednědobý rozpočtový cíl, který se změnil ze strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 na 1 % HDP od roku 2020, podle plánu v roce 2020 dosažen. Podle programu stability z roku 2019 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 47,5 % v roce 2019 na 44,4 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Potřebná opatření na podporu plánovaných cílů pro schodek počínaje rokem 2019 však nebyla v plné míře konkretizována. Rozpočet zahrnuje nespecifikovanou kategorii výdajů nazvanou rozpočtové rezervy (v celkové výši 0,7 % HDP), což snižuje předvídatelnost při plnění rozpočtu.

               (7)Dne 13. července 2018 Rada Slovensku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru
                  6
                nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,1 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na prognózu Komise z podzimu 2018, která v roce 2019 předpokládala pozici bližší střednědobému cíli a potřebnou korekci v souladu s pravidly pro uvolnění, by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla překročit 4,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,3 % v roce 2019. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje riziko významné odchylky od doporučené fiskální korekce v celém období 2018 a 2019.

               (8)V roce 2020 by Slovensko mělo dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. Na základě prognózy Komise z jara 2019 to při nezměněné politice odpovídá maximální nominální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 4,6 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,3 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje při nezměněné politice riziko, že za období let 2019 a 2020 celkově dojde k významnému odchýlení od tohoto požadavku. Předpokládá se, že Slovensko v letech 2019 a 2020 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu je třeba od roku 2019 přijímat nezbytná opatření.

               (9)Slovenské veřejné finance se v dlouhodobém horizontu potýkají se středně velkými riziky pro fiskální udržitelnost. Podle zprávy Komise o fiskální udržitelnosti z roku 2018 by ke stabilizaci poměru dluhu k HDP (míry zadlužení) v dlouhodobém horizontu vzhledem ke scénáři, kdy nedojde ke změně politiky, bylo třeba kumulovaného zlepšení strukturálního primárního salda o 2,5 procentního bodu HDP. Důvodem je předpokládaný nárůst výdajů na důchody a zdravotní péči, který zvyšuje náklady související se stárnutím populace (dohromady 1,8 procentního bodu HDP). Jelikož porodnost je nízká, zatímco naděje dožití má se na Slovensku dále zvyšovat, očekává se, že míra závislosti starších osob (počet starších osob ve srovnání s aktivním obyvatelstvem, tj. obyvatelstvem v pracovním procesu nebo v odborné přípravě) se do roku 2060 téměř ztrojnásobí. Zatímco v roce 2016 připadaly na každých deset zaměstnaných osob pouze asi tři ekonomicky neaktivní osoby nad 65 let, očekává se, že se tento poměr do roku 2060 zvýší na více než sedm ekonomicky neaktivních osob na každých deset osob zaměstnaných (index ekonomické závislosti starých osob). Zavedení automatických přizpůsobení věku odchodu do důchodu podle naděje dožití postupně zlepšilo dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. To bylo považováno za důležitý nástroj k zajištění mezigenerační spravedlnosti a dlouhodobé udržitelnosti. Obavy ohledně dlouhodobé fiskální udržitelnosti důchodových systémů se zvýšily poté, co Parlament dne 28. března 2019 schválil změnu ústavy, která zavádí limity věkové hranice pro odchod do důchodu (64 let pro muže a bezdětné ženy, přičemž za každé z prvních tří dětí dochází u žen ke snížení o půl roku) a zrušuje automatické úpravy související s nadějí dožití. Podle fiskální rady Slovenska bude limit znamenat další zvýšení výdajů o 1,6 % HDP, jež tak z 8,6 % v roce 2016 vystoupají na 11,4 % v roce 2070, ačkoli ve zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2018 se předpokládalo zvýšení o 9,8 %. To významně zvýší rizika udržitelnosti. V tomto okamžiku nebyla navržena vyrovnávací opatření a nebyl vypočten dopad na příjmy ve stáří a na chudobu.

               (10)I přes určitý pokrok v boji proti daňovým únikům zůstává dodržování daňových předpisů výzvou a výpadek příjmů z DPH představoval v roce 2016 více než dvojnásobek průměru EU. Přestože se očekává, že opatření plánovaná v rámci třetího akčního plánu přinesou pozitivní výsledky, některá z nich dosud nebyla provedena. Například zavedení elektronických daňových přiznání povede pravděpodobně ke snížení administrativní zátěže daňových poplatníků, avšak nezavedení všech plánovaných opatření by mohlo snížit celkový účinek. Současně může strukturovaný rámec politických opatření pomoci snížit časté změny daňového zákoníku a podpořit jeho zjednodušení. A konečně příjmový potenciál zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí není ve srovnání s ostatními zeměmi EU dostatečně využíván.

               (11)Příznivý vývoj na trhu práce, vyznačující se rostoucí zaměstnaností a historicky nízkými mírami nezaměstnanosti, pokračuje. V provádění akčního plánu pro dlouhodobě nezaměstnané, který během dvou let pomohl snížit počet dlouhodobě nezaměstnaných o jednu třetinu, bylo dosaženo značného pokroku. Míra dlouhodobé nezaměstnanosti však zůstává nad průměrem EU, což má dopad zejména na osoby s nízkou kvalifikací, mladé lidi a Romy. Ačkoli klesají míry nezaměstnanosti, významným problémem se staly zprávy o nedostatku kvalifikovaných pracovních sil. Přetrvávají vážné regionální rozdíly na trhu práce, přičemž vyšší nezaměstnanost existuje zejména ve třech regionech východního Slovenska a nedostatek pracovních sil v západní části země. Je třeba pokračovat v budování kapacit pro zaměstnavatele a odbory, aby se podpořilo jejich aktivnější zapojení.

               (12)Rozsah a efektivita politik ke zlepšení zaměstnatelnosti jsou omezené. Odborná příprava a rekvalifikační programy byly posíleny, ale jsou stále nedostatečné a nejsou plně zacílené na dlouhodobě nezaměstnané a znevýhodněné skupiny. Vzdělávací systém nepřispívá dostatečně k socioekonomickému rozvoji a je podfinancován na všech úrovních. Mezi naléhavé problémy patří nízká kvalita výsledků vzdělávání, účast Romů ve všeobecném inkluzivním vzdělávání od raného dětství a účinná integrace žáků ze socioekonomicky znevýhodněného prostředí do vzdělávání a odborné přípravy (vzhledem k narůstající míře předčasných odchodů ze vzdělávání). Výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně základních dovedností jsou podle mezinárodních standardů stále neuspokojivé a jsou silně ovlivněny sociálně-ekonomickým zázemím žáků. Problémem je zajistit, aby slovenská populace byla vybavena lepšími dovednostmi, které si vyžaduje měnící se ekonomika i společnost. Přes postupný růst mezd do roku 2020 zůstává učitelská profese neatraktivní a nedostatek učitelů roste. Kvalita a význam počáteční odborné přípravy a příležitostí pro profesní rozvoj učitelů jsou nadto omezené. Stávající opatření na podporu rovnosti a inkluzivního vzdělávání dosud nesplnila očekávání a nebyl zaznamenán skutečný pokrok v odstraňování segregace romských žáků. Vláda přijala „Národní plán reforem v oblasti vzdělávání a výchovy“ (2018–27) a první akční plán (2018–19) (spolu s odhadovaným rozpočtem), jakož i nové právní předpisy týkající se zajištění kvality ve vysokoškolském vzdělávání. Bude zásadní, aby tato opatření byla účinně prováděna a sledována, aby se zjistilo, zda přinesou očekávané výsledky.

               (13)Nízká míra zaměstnanosti žen odráží skutečnost, že dlouhou rodičovskou dovolenou si zřídka vybírají muži, a je ještě zesílena nedostatkem cenově dostupných zařízení péče o děti a dlouhodobé péče. Zejména u dětí mladších tří let je celková míra zápisu do zařízení péče o děti mimořádně nízká. Vláda přijala nové rozhodnutí o povinné účasti na předškolním vzdělávání a péči, a to od 5 let věku a s účinností od roku 2020. Je však zapotřebí dalších investic a podpory docházky do zařízení péče o děti a předškolních zařízení.

               (14)I když je podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením pod průměrem EU,  v řadě okresů na jihu a na východě Slovenska je jeho úroveň výrazně vyšší. V přístupu ke kvalitnímu vzdělávání podporujícímu začlenění existují značná úzká místa, kde se regionální rozdíly promítají zejména do výrazných měr předčasných odchodů ze vzdělávání. Další úzká místa se týkají přístupu znevýhodněných skupin, zejména Romů, a osob se zdravotním postižením a osob, které trpí bezdomovectvím a vyloučením z bydlení, ke zdravotní péči, dlouhodobé péči, sociálnímu bydlení a dalším základním službám. Pro podporu sociálního začlenění těchto skupin je nezbytný integrovaný přístup.

               (15)Reformy, jejichž cílem je zlepšit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, nabývají na dynamice, i když míra provádění se v různých oblastech péče liší. Politická opatření prováděná v souvislosti s přezkumem výdajů na zdravotní péči přinesla některé pozitivní výsledky, zejména v návaznosti na řadu opatření k omezení nákladů v oblastech léčiv a zdravotnických prostředků. Stále však existuje prostor pro zvyšování efektivity a zlepšování péče prostřednictvím strategického přerozdělování zdrojů mezi oblastmi péče. Poskytování zdravotnických služeb je i nadále příliš závislé na nemocnicích, které i přes pravidelné zmírnění dluhového břemene i nadále kumulují zadlužení a bojují o financování investic potřebných ke zlepšení účinnosti a kvality péče. Posílení primární péče je sice klíčové pro snížení využívání nemocničních služeb, jemuž se lze vyhnout, avšak nízký počet praktických lékařů a omezený rozsah služeb nabízených v primární péči představují překážku pro zlepšení účinnosti systému zdravotnictví. Jelikož vláda zahájila opatření k řešení nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, bude důležité zasadit toto úsilí do dlouhodobé strategie zaměřené na postupnou decentralizaci služeb od akutní péče, posílení primární péče a posílení preventivních služeb.

               (16)Roztříštěný výzkumný systém oslabuje efektivitu veřejných investic do výzkumu a vývoje při zvyšování kvality vědeckého výzkumu a nepřitahuje soukromé financování. Politika v oblasti výzkumu a inovací trpí neúčinnou koordinací mezi ministerstvy a dalšími aktéry, což vede ke zpožděním a neúspěchům významných reforem. Neoptimální transformační proces Slovenské akademie věd vyvolal obavy ohledně kontinuity jejích činností, což vedlo k zastavení celého procesu. Nedostatek nebo selhání cílených opatření spolu s omezeným zapojením výzkumných institucí a omezenou výzkumnou kapacitou přispívají k nízkým výdajům na výzkum a vývoj v soukromém sektoru. Celkově vzato je výzkum a vývoj v oblasti podnikání i nadále jedním z nejnižších v EU a zaměřuje se na střední/technologicky vyspělou výrobu, což jsou oblasti, v nichž dominují nadnárodní společnosti. Opatření na podporu předávání znalostí, posílení inovativních kapacit v průmyslu a zlepšení spolupráce mezi podniky a akademickou obcí postupují pomalu.

               (17)Aby se zvýšila produktivita Slovenska a byl zachován konvergenční proces, je rovněž zapotřebí trvalého úsilí o investice do digitální a dopravní infrastruktury a energetické účinnosti. Je třeba zlepšit základní pevné širokopásmové připojení a 4G pokrytí a využívání ultrarychlého širokopásmového připojení. Investice do energetické účinnosti, zejména v sektoru budov, a environmentální technologie mohou být zdrojem zeleného růstu a pomohou zachovat vzácné přírodní zdroje. Aby se méně rozvinutým regionům umožnilo dohnat vývoj a stát se více znalostními, konkurenceschopnými a produktivními, je třeba více strategických investic zaměřených na zacelení mezer v infrastruktuře a zlepšení dopravních sítí. Slovensko zaostává, pokud jde o dokončení hlavní silniční a železniční sítě v rámci transevropské dopravní sítě, například v koridoru Rýn-Dunaj. Nedostatky v dopravní síti by bylo možné vyřešit zlepšením vzájemného propojení, multimodality a interoperability stávající veřejné a městské dopravní sítě a podporou udržitelných druhů dopravy.

               (18)Vysoká administrativní a regulační zátěž může negativně ovlivnit investice a inovace, zejména v případě malých a středních podniků. Navzdory vládnímu úsilí není administrativní zátěž dostatečně snižována a slovenské podnikatelské prostředí v mezinárodním srovnání zaostává. Kvalita právních předpisů a nedostatečná předvídatelnost jsou pro podniky důvodem k obavám. Tyto problémy by měly být řešeny úplným zavedením slovenské strategie pro zlepšování právní úpravy (RIA2020) a posílením slovenského střediska pro zlepšování právní úpravy. Slovenské odvětví odborných služeb je nadále velmi regulováno. Restriktivnost regulace je vyšší než vážený průměr EU u právníků, patentových zástupců, stavebních inženýrů, architektů, účetních, turistických průvodců a realitních makléřů.

               (19)Vláda zásadním způsobem reformuje postupy při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím revize právního rámce s cílem zjednodušit postupy a snížit transakční náklady. Nové zaměření na profesionalizaci je vítané; všeobecné přínosy však vznikají jenom pomalu. V atmosféře nedůvěry vůči veřejným institucím musí zadavatelé veřejných zakázek vyvinout větší úsilí, aby znovu získali důvěru u podniků, sdělovacích prostředků a široké veřejnosti. To brání zavedení tolik potřebných nových postupů. Je třeba zvýšit úsilí o zvýšení využívání kritérií kvality s cílem dosáhnout lepšího zhodnocení vynakládaných finančních prostředků a zlepšit strategické využívání veřejných zakázek.

               (20)Slovenská veřejná správa stále čelí nedostatkům a překážkám způsobeným zejména neefektivní spoluprací mezi vládními útvary. Nedostatečné kapacity a strategické plánování, jakož i administrativní nedostatky brání bezproblémovému poskytování prostředků z ESI fondů. V důsledku toho Slovensko ztratilo financování ve výši 120 milionů EUR z období 2014–2020 a rozdělení finančních prostředků konečným příjemcům zůstává nízké. Navíc neoptimální příprava projektů financovaných z ESI fondů vedla k opožděnému investování a vyústila v krátké lhůty pro zadávání veřejných zakázek, čímž se zvýšilo riziko nesrovnalostí.

               (21)Korupce nadále představuje problém a bylo projeveno pouze omezené odhodlání stíhat případy velké korupce. Úsilí v boji s korupcí brání organizační a procesní nedostatky na úrovni policie a státního zastupitelství a slabá ochrana oznamovatelů. Problémem zůstává i zlepšení efektivity soudního systému, včetně jeho nezávislosti. Navzdory určitým zlepšením, pokud jde o efektivitu a kvalitu, přetrvávají obavy ohledně nezávislosti soudnictví a zpoždění v procesu jmenování soudců Ústavního soudu by mohlo ovlivnit fungování soudního systému.

               (22)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Slovensku
                  7
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Slovensko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

               (23)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovensku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (24)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Slovensku v letech 2019 a 2020:

               1.Dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2020. Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve zdravotnictví a důchodových systémech.

               2.Zlepšit kvalitu a vzdělávání a jeho zaměření na začlenění na všech úrovních a podporovat dovednosti. Zlepšit přístup k cenově dostupné a kvalitní péči o děti a dlouhodobé péči. Podporovat integraci znevýhodněných skupin, zejména Romů.

               3.Zaměřit hospodářskou politiku v oblasti investic na zdravotní péči, výzkum a inovace, dopravu, zejména na její udržitelnost, digitální infrastrukturu, energetickou účinnost, konkurenceschopnost malých a středních podniků a sociální bydlení, s přihlédnutím k regionálním rozdílům. V oblasti veřejných zakázek rozšířit používání kritérií souvisejících s kvalitou a náklady na životní cyklus.

               4.Pokračovat ve zlepšování efektivity soudního systému a zaměřit se přitom na posílení jeho nezávislosti, včetně jmenování soudců. Zvýšit úsilí při odhalování a stíhání korupce, zejména v případech rozsáhlé korupce.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (6)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 503 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem České republiky na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2019

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem České republiky na rok 2019 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority roční analýzy růstu potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, v níž není Česká republika uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2019
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů České republiky v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 30. dubna 2019 předložila Česká republika svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj konvergenční program z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  3
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  4
               .

               (5)Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle konvergenčního programu z roku 2019 vláda očekává, že oproti přebytku ve výši 0,3 % HDP v roce 2019 bude rozpočet v roce 2020 vykazovat schodek ve výši 0,2 %, který se bude podle prognózy do roku 2022 postupně zhoršovat až na 0,5 %. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  5
                je i nadále střednědobý rozpočtový cíl – který se změnil ze strukturálního schodku ve výši 1 % v roce 2019 na 0,75 % HDP od roku 2020 – po celé programové období více než naplňován. Podle konvergenčního programu z roku 2019 by měl postupně klesat poměr veřejného dluhu k HDP, a to až na 29,7 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Rizika ohrožující dosažení rozpočtových cílů se jeví jako víceméně vyvážená – očekává se další růst mezd ve veřejném sektoru a sociálních transferů, který kontrastuje s malým snížením celkových příjmů vyjádřených jako podíl HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 se má strukturální saldo zhoršit na přibližně –0,1 % HDP v roce 2019 a na –0,4 % HDP v roce 2020, což je nadále nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově Rada dospěla ke stanovisku, že podle prognózy Česká republika v letech 2019 a 2020 ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)Česká republika čelí z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí středně velkým rizikům, a to hlavně kvůli nákladům v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. Hlavním faktorem, který negativně ovlivňuje dlouhodobou udržitelnost, jsou výdaje na důchody, jež by měly podle očekávání do roku 2070 vzrůst o zhruba dva procentní body HDP. Dlouhodobá rizika jsou dána nepříznivým demografickým vývojem a zastropováním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu v 65 letech. Index závislosti starších osob, kterým se porovnává počet starších osob s počtem osob v produktivním věku, se v důsledku toho téměř zdvojnásobí a v roce 2070 bude činit přibližně 50 %. Nedávná opatření přispěla ke zlepšení přiměřenosti důchodů. Vedle velkorysejší valorizace důchodových dávek vláda zvýšila základní výměru důchodu a navýšila důchody pro starší důchodce. Tyto kroky však nejsou doplněny o politická opatření, jež by zlepšila udržitelnost. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu není například automaticky navázán na prodlužování střední délky života. V současnosti musí být jakákoli změna věku odchodu do důchodu (zákonem stanoveného i předčasného) navržena vládou a schválena parlamentem. Tato opatření lze rovněž kombinovat s politikami na trhu práce podporujícími delší pracovní život a účast nedostatečně zastoupených skupin. Dlouhodobou fiskální udržitelnost snižuje také předpokládaný nárůst veřejných výdajů na zdravotní péči souvisejících se stárnutím obyvatelstva, který do roku 2070 dosáhne 1,1 procentního bodu HDP. V této souvislosti by mohla nákladovou efektivnost systému zdravotní péče zlepšit další konsolidace odvětví nemocniční péče a investice do primární a integrované zdravotní a sociální péče.

               (7)Česká národní banka může stanovit doporučující makroobezřetnostní limity pro poskytování hypotečních úvěrů, avšak podle stávajících právních předpisů má omezené sankční pravomoci, neboť dodržování těchto limitů nemůže formálně vymáhat. Ačkoli české banky obecně uvedená doporučení dodržují, závazné legislativně stanovené limity by pravděpodobně míru jejich dodržování ze strany bank ještě zvýšily, čímž by se posílila finanční stabilita a snížila rizika pro dlužníky. Stále se projednává legislativní návrh novely zákona o České národní bance.

               (8)Navzdory mírnému zlepšení zůstává pro podniky problémem korupce, která může brzdit hospodářskou činnost. Pozitivní je, že se v současnosti realizují reformy zavedené v roce 2017, včetně reforem v oblasti zadávání veřejných zakázek, a vláda nakonec přijala některá připravovaná opatření a postoupila je do parlamentu k dalšímu projednání. Figuruje mezi nimi například návrh na rozšíření pravomocí Nejvyššího kontrolního úřadu na kraje a obce nebo návrh týkající se jmenování osob do vedení státních podniků, což je oblast, ve které může docházet ke střetu zájmů, a ve které je proto regulace zásadní. Dosud však nedošlo k přijetí návrhu, který se zaměřuje na ochranu oznamovatelů, a návrhu, který upravuje lobbování.

               (9)Český trh práce vykazuje velmi dobré výsledky. Zaměstnanost v posledních sedmi letech vytrvale roste a nezaměstnanost výrazně poklesla. Stále je však na trhu práce nedostatečně využíván potenciál žen s malými dětmi, osob s nízkou kvalifikací a osob se zdravotním postižením. Vzhledem k nedostatku pracovních sil existuje zjevný prostor pro zvyšování jejich účasti na trhu práce. Rozdíly mezi ženami a muži v oblasti zaměstnanosti a mezd zůstávají vysoké, a to i přes nedávno přijatá opatření, která vedla k flexibilnější rodičovské dovolené a ke zvýšení počtu zařízení péče o děti. Míra zaměstnanosti mezi ženami je stále výrazně nižší než mezi muži. Významný vliv na jejich účast na trhu práce má přitom i nadále malá nabídka cenově dostupné péče o děti, dlouhá rodičovská dovolená, malé využívání pružné pracovní doby a nedostatek zařízení dlouhodobé péče. V roce 2017 bylo v nějakém druhu formální péče o děti pouze 6,5 % dětí mladších tří let (ve srovnání s průměrem EU ve výši 34,2 %). Ačkoli pracovníci s nízkou kvalifikací představují malé procento populace, míra jejich zaměstnanosti je značně nižší než u osob se střední a vysokou kvalifikací. Nízká zůstává také míra zaměstnanosti osob se zdravotním postižením. Veřejným službám zaměstnanosti se kvůli omezené kapacitě v současné době nedaří poskytovat uchazečům o zaměstnání individuální a trvalou podporu. Posílení informační a aktivační kapacity veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s účinnými a dobře zacílenými aktivními politikami na trhu práce by přispělo ke zvýšení ekonomické aktivity znevýhodněných skupin.

               (10)Ekonomika zaměřená na průmyslovou výrobu si vzhledem k omezením, jež souvisejí s pracovní silou a demografickou situací, žádá další investice do vzdělávání a odborné přípravy (včetně vzdělávání a odborné přípravy pro zaměstnané dospělé osoby), aby byla země připravena čelit výzvám, k nimž vedou strukturální změny v ekonomice, např. budoucí technologické změny. Mimo jiné v důsledku budoucí automatizace a robotizace by se mohl objevit nesoulad co do kvalitativních dovedností, zejména v digitálním odvětví. Nová pracovní místa budou vyžadovat nové kompetence a značné investice, zejména v oblasti vyšších odborných technických dovedností a digitálních dovedností, jež budou pracovníci podle předpokladů potřebovat po automatizaci stávajících mechanických úkonů. Ačkoli byla v uplynulých letech realizována řada iniciativ s cílem zavést komplexní strategii pro dovednosti, nepodařilo se dosud vytvořit skutečně komplexní systém.

               (11)Výsledky v oblasti vzdělávání jsou nadále silně ovlivněny socioekonomickým zázemím studentů. V roce 2016 byla s podporou Evropského sociálního fondu spuštěna reforma, která má zvýšit inkluzivnost vzdělávání. Její úspěch bude záviset na dostupnosti dostatečného a udržitelného vnitrostátního financování, další odborné přípravě učitelů a asistentů a veřejné osvětě o přínosech inkluzivního vzdělávání. Dopad reformy pro inkluzivní vzdělávání na účast romských dětí ve všeobecném vzdělávání je sice celkově pozitivní, ale zůstává omezený. Úroveň dosahovaného vzdělání nepříznivě ovlivňují nízké investice, malá atraktivita učitelského povolání a socioekonomické nerovnosti. Učitelů je nedostatek kvůli malé prestiži povolání, platům, jež jsou ve srovnání s jinými profesemi i navzdory nedávnému nárůstu nízké, a omezeným možnostem profesního rozvoje. Učitelské povolání je pro talentované mladé lidi i nadále poměrně málo atraktivní. Nedostatek kvalifikovaných učitelů spolu s očekávaným nepříznivým demografickým vývojem tak naznačuje, že by mohlo být stále obtížnější učitele v budoucnu získávat a udržet si je.

               (12)Ačkoli je Česká republika tranzitní zemí, dostavba evropských dopravních sítí včetně koridorů TEN-T není zdaleka dokončena. Nedostatečná je nadále také příměstská dopravní infrastruktura, což omezuje dostupnost bydlení a možnosti dojíždění za prací. Nedostatečná dopravní spojení rovněž odrazují od podnikatelské činnosti, především v odlehlých regionech. V metropolitních oblastech se rozvíjí příměstské bydlení, ale příměstská dopravní síť zaostává, zejména pokud jde o železniční infrastrukturu. Země dosahuje slabých výsledků, co se týče uhlíkové problematiky, zejména podílu energie z obnovitelných zdrojů v dopravě a využívání elektrických vozidel. Plánovaný růst dobíjecí infrastruktury nebude patrně stačit k uspokojení budoucí poptávky. Další investice do udržitelné dopravy by mohly rovněž pomoci snížit znečištění ovzduší a hlukové znečištění a zejména v městských oblastech zmírnit jejich dopad na veřejné zdraví. Digitální infrastruktura se zlepšuje, ale přetrvávají rozdíly mezi městskými a venkovskými oblastmi, přičemž na venkově je rychlými širokopásmovými sítěmi pokryto jen 59 % domácností. Modernizace starších sítí založených na měděném vedení a na pevných bezdrátových přístupových řešeních nebude dostačovat k dosažení cílů, které si země v oblasti konektivity vytyčila pro rok 2025. Mají-li být uspokojeny budoucí potřeby v oblasti připojení, jsou zapotřebí investice do sítí s velmi vysokou kapacitou (tj. do optického vlákna) a patřičná opatření na straně poptávky.

               (13)Energetická náročnost českého hospodářství zůstává i nadále jednou z nejvyšších v EU, jelikož energetická účinnost se zlepšuje jen pomalu, zejména pokud jde o budovy. Energeticky nejnáročnější jsou průmysl a bydlení. Zlepšením energetické účinnosti může Česká republika zvýšit svou konkurenceschopnost, a to díky snížení nákladů domácností a podniků na energie, rozvoji ekologičtějších odvětví a posunu v hodnotovém řetězci. V energetice dominuje uhlí, které je nejvýznamnějším zdrojem emisí uhlíku a jehož spalování výrazně ohrožuje kvalitu místního ovzduší. V posledních pěti letech výrazně vzrostly emise skleníkových plynů ze silniční dopravy. V oblasti přizpůsobování se změně klimatu a prevence rizik chybí patřičná opatření, pokud jde o vhodnou prevenci, připravenost a odolnost vůči katastrofám.

               (14)Investicím může bránit administrativní a regulační zátěž. Mnoho českých podniků vnímá administrativní a regulační zátěž jako hlavní překážku investic. Výrazné komplikace pro podnikání stále představují rychle se měnící právní předpisy a složité správní postupy. Náklady na vymáhání smluvních závazků, časté změny daňových a pracovněprávních předpisů a obtíže při získávání stavebních povolení potenciálně odrazují od investic v zemi. Míra administrativní zátěže se rovněž značně liší v závislosti na regionu. Návrhy z nedávné doby mají zjednodušit složité postupy plánování, zejména u velkých infrastrukturních projektů. Vláda se kromě toho chystá do roku 2021 vypracovat ve spolupráci se sociálními partnery návrh nového stavebního zákona. Odpovědnost za dozor nad trhem s produkty je rozdělena mezi různé organizace, což vede k překryvům a ztěžuje účinnou koordinaci a efektivní spolupráci.

               (15)Ačkoli jsou patrná jistá zlepšení z hlediska transparentnosti a poskytovaných školení, postupy zadávání veřejných zakázek stále zaostávají, pokud jde o míru soutěže kvůli vysokému podílu zadávacích řízení, v nichž je obdržena pouze jedna nabídka, o používání kritérií kvality a důvěru ve veřejné instituce. Stále nedošlo k osvojení strategického přístupu, a proto se převážná většina rozhodnutí o zadání veřejné zakázky i nadále zakládá na nejnižší ceně. Větší důraz se klade na centralizované zadávání zakázek a na sdílení odborných znalostí, avšak k jejich zavádění dochází navzdory jejich prokázanému potenciálu spíše pomalu.

               (16)Česká republika zatím nevytvořila plně funkční inovační ekosystém založený na domácím výzkumu a vývoji. Z hlediska EU se navzdory zvýšení intenzity výzkumu a vývoje nadále řadí mezi průměrné inovátory. Tyto výsledky mohou souviset s tím, že veřejné investice postrádají plně soudržnou strategii, která by posílila slabší výkonnost výzkumu a zlepšila spolupráci mezi soukromým sektorem a akademickou sférou. Nárůst produktivity táhnou převážně velké zahraniční společnosti, zatímco domácí podniky v oblasti vytváření přidané hodnoty zaostávají. Souhrnná produktivita výrobních faktorů, která je ukazatelem efektivnosti využívání kapitálu a práce v produkci, navíc roste poměrně pomalu. Větším zaměřením na domácí inovace by se mohla zvýšit produktivita v rámci celého podnikového spektra, včetně malých a středních podniků.

               (17)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o České republice
                  6
               , by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Česká republika by tedy mohla fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

               (18)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2019. Posoudila také konvergenční program z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2019 a dospěla ke stanovisku
                  7
               , že Česká republika zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               DOPORUČUJE České republice v letech 2019 a 2020:

               1.Zlepšit dlouhodobou fiskální udržitelnost důchodového systému a systému zdravotní péče. Přijmout projednávaná protikorupční opatření.

               2.Podporovat zaměstnávání žen s malými dětmi, mimo jiné zlepšením přístupu k cenově dostupné péči o děti, a zaměstnávání znevýhodněných skupin. Zvýšit kvalitu a inkluzivnost systémů vzdělávání a odborné přípravy, mimo jiné podporou technických a digitálních dovedností a podporou učitelského povolání.

               3.Zaměřit se v rámci investiční hospodářské politiky na dopravu, a zejména její udržitelnost, na digitální infrastrukturu a na přechod na nízkouhlíkové hospodářství a transformaci energetiky včetně zvýšení energetické účinnosti, a to s ohledem na regionální rozdíly. Snížit administrativní zátěž pro investice a v oblasti zadávání veřejných zakázek podporovat soutěž více založenou na kritériích kvality. Odstranit překážky bránící rozvoji plně funkčního inovačního ekosystému.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Seychelskou republikou a protokolu k této dohodě
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat se Seychelskou republikou novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a nový protokol k této dohodě, které splňují požadavky loďstva Unie a jsou zároveň v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Seychelami
                     1
                   byla podepsána dne 28. února 2007
                     2
                   a vstoupila v platnost dne 2. listopadu 2007 na dobu 6 let. Dohoda se automaticky prodlužuje a nyní platí do 1. listopadu 2019. Navrhuje se vyjednat novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s cílem začlenit některá ustanovení obsažená v nařízení (EU) č. 1380/2013
                     3
                  , která nejsou součástí stávající dohody o partnerství v odvětví rybolovu. Stávající šestiletý protokol
                     4
                   k uvedené dohodě začal být použitelný dne 18. ledna 2014 a jeho použitelnost skončí dne 17. ledna 2020. Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel.

                  Roční finanční příspěvek z veřejných zdrojů EU splatný Seychelám činí 5 000 000 EUR
                     5
                  , přičemž 2 500 000 EUR je vyčleněno na odvětvovou podporu.

               Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu se Seychelami stanoví rybolovná práva na tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla EU ze čtyř členských států (Španělska, Francie, Itálie a Portugalska). Evropská unie má rozvinutou síť dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v Indickém oceánu, zejména s Mauriciem a Madagaskarem.

               Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni, zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva, a podporují udržitelnou správu oceánů ve všech jejích dimenzích. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nadto podporují vědeckou spolupráci mezi EU a její partnerskou zemí, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a podněcují správu a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (rybolovu NNN). Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu rovněž přispívají k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu a k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s rybolovnými činnostmi. Tyto dohody posilují postavení Evropské unie v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích, v případě Seychel zejména v Komisi pro tuňáky Indického oceánu (IOTC)
                  6
               .

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o nové dohodě a protokolu se Seychelami je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k africkým, karibským a tichomořským zemím, a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, článku 218, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Komise provedla v roce 2019 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu se Seychelami, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU má o rybolov na Seychelách silný zájem a že obnovení protokolu je v zájmu obou stran. Obnovení protokolu by navíc pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu.

                  Pro EU je důležité zachovat si nástroj umožňující úzkou odvětvovou spolupráci s jedním z významných subjektů ve správě oceánů na subregionální úrovni z důvodu rozsahu rybolovné oblasti, která spadá do jeho pravomoci. Posílení vztahů se Seychelami je rovněž praktické pro vytváření aliancí v rámci IOTC. Pro loďstvo EU to navíc znamená zachovat si přístup k důležité rybolovné oblasti, aby mohla rozvíjet strategie lovu podle víceletého mezinárodního právního rámce. Navíc význam zamýšleného nového protokolu, a to jak pro unijní odvětví rybolovu, tak pro předmětnou partnerskou zemi, je o to větší, že Victoria je jedním z hlavních přístavů, kde probíhá vykládka. Cílem seychelských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která nabízí víceleté možnosti financování.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení byly konzultovány členské státy, zástupci odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i správa rybolovu a občanská společnost Seychel. Konzultace se konaly také v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov, zejména při příležitosti jeho zasedání dne 27. března 2019.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Ve směrnicích pro jednání navržených jako příloha tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání a zahrnout do protokolu ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky spojené s novým protokolem zahrnují platbu finančního příspěvku Seychelské republice. Související příděly rozpočtových prostředků, pokud jde o položky závazků a plateb, musí být každý rok zahrnuty do rozpočtové položky pro Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (11 03 01) a musí být v souladu s finančním plánováním víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly nevstoupivší v platnost na počátku roku
                  7
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve druhém čtvrtletí roku 2019.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě se Seychelskou republikou,

                  – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

                  – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  – Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Seychelskou republikou a protokolu k této dohodě

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Seychelskou republikou a nového protokolu k této dohodě,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby zahájila jednání se Seychelskou republikou s cílem uzavřít s ní novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a nový protokol k této dohodě.

               Článek 2

               Tato jednání se povedou za konzultace [název zvláštního výboru, který jmenuje Rada] a na základě směrnic pro jednání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/cs/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=en

                     (3)

                        Viz nařízení (EU) č. 1380/2013 část VI hlava II.

                     (4)

                        Úř. věst. L 4, 9.1.2014, s. 3.

                     (5)

                        Za poslední čtyři roky platnosti protokolu. Za první dva roky se jednalo o 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                   , mezivládní organizace odpovědná za řízení rybolovných zdrojů tuňáka a tuňákovitých ryb v Indickém oceánu.

                     (7)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
            doporučení
            pro rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Seychelskou republikou a protokolu k této dohodě
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě mezi Evropskou unií a Seychelskou republikou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu by tudíž měla vymezit obecný rámec, obecné zásady a cíle, které budou tvořit základ pro partnerství se Seychelskou republikou. Měla by obsahovat ustanovení o zrušení stávající dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Seychelskou republikou
                  1
               .

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit touto novou dohodou a protokolem vzájemné výhody pro EU a Seychelskou republiku vycházejí cíle pro jednání Komise z těchto aspektů:

               ·zajištění přístupu do rybolovné oblasti Seychelské republiky a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU k provádění rybolovu v této oblasti, čímž se mimo jiné vytvoří síť dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici v Indickém oceánu,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti by měly být zaměřeny výhradně na dostupné zdroje a zohledňovat rybolovnou kapacitu místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·snaha o získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, jakož i uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení a s ohledem na zájmy nejvzdálenějších regionů EU,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, podpora hospodářské činnosti,

               ·zajištění toho, aby protokol přispíval k podpoře udržitelného růstu a důstojné práce souvisejících s rybolovnými činnostmi, s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce (ILO),

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               –Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení a

               ·mechanismy provádění odvětvové podpory.

                     (1)

                        Úř. věst. L 290, 20.10.2006, s. 2.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat nový protokol k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou, který splňuje požadavky loďstva Unie a je v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice (SRP) a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a Senegalem
                     1
                   byla podepsána dne 20. listopadu 2014
                     2
                  . Aktuální pětiletý protokol
                     3
                   k uvedené dohodě začal být použitelný dne 20. listopadu 2014
                     4
                   a jeho použitelnost skončí dne 19. listopadu 2019. Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel.

                  Roční finanční příspěvek z veřejných zdrojů EU splatný Senegalu činí 1 058 000 EUR za první rok, 988 000 EUR za druhý, třetí a čtvrtý rok, 918 000 EUR během pátého roku za celkové referenční množství 14 000 tun ročně. Kromě toho je po dobu 5 let 750 000 EUR ročně vyčleněno na odvětvovou podporu.

               Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalem poskytuje rybolovná práva na tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla EU ze dvou členských států (Španělska a Francie) a rybolovná práva na druhy žijící při dně pro dvě plavidla (ze Španělska). Evropská unie má rozvinutou síť dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v Atlantickém oceánu u západní Afriky, zejména s Marokem, Mauritánií, Gambií, Guineou-Bissau, Libérií a Pobřežím slonoviny.

                  Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nadto podporují vědeckou spolupráci mezi EU a její partnerskou zemí, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a podněcují správu a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu jako příspěvek k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu. Tyto dohody posilují postavení EU v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích, v případě Senegalu zejména v Mezinárodní komisi pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT)
                     5
                  . Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se zakládají na nejlepším dostupném vědeckém poradenství a přispívají k lepšímu dodržování mezinárodních opatření včetně potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o novém protokolu se Senegalem je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k africkým, karibským a tichomořským zemím, a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

                  Přestože hospodářská činnost generovaná odvětvím rybolovu v Senegalu probíhá v místním měřítku, přispěje k řešení příčin nelegální migrace ze země.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, článku 218, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Komise provedla v roce 2019 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalem, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise
                     6
                  .

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU (jak v případě tuňáků, tak druhů žijících při dně) má o rybolov v Senegalu silný zájem a že obnovení protokolu by pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu. Pro EU je důležité zachovat nástroj umožňující odvětvovou spolupráci se Senegalem jakožto hlavním aktérem na subregionální úrovni. Navíc význam zamýšleného nového protokolu, a to jak pro unijní odvětví rybolovu, tak pro předmětnou partnerskou zemi, je o to větší, že Dakar je jedním z hlavních přístavů, kde probíhá vykládka. Cílem senegalských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která nabízí víceleté možnosti financování.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení byly konzultovány členské státy, zástupci odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i správa rybolovu a občanská společnost Senegalu. Konzultace se konaly také v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Ve směrnicích pro jednání navržených jako příloha tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání a zahrnout do protokolu ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Rozpočtové důsledky spojené s novým protokolem zahrnují platbu finančního příspěvku Senegalské republice, který je slučitelný s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020, zejména pokud jde o příspěvky do rozpočtové položky určené pro dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na návrhy nevstoupivší v platnost na počátku roku
                     7
                  .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve druhém čtvrtletí roku 2019.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nového protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou,

                  – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

                  – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  – Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření nového protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby zahájila jednání se Senegalem s cílem uzavřít nový protokol k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou.

               Článek 2

               Tato jednání se povedou za konzultace [název zvláštního výboru, který vloží Rada] a na základě směrnic pro jednání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 304, 23.10.2014, s. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/cs/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=cs

                     (3)

                        Úř. věst. L 304, 23.10.2014, s. 9.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/cs/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , orgán zřízený podle mezinárodního práva pro zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů v tomto regionu.

                     (6)

                        SWD(2019)208

                     (7)

                        Viz kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            PŘÍLOHA

            doporučení
            pro rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalskou republikou
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               PŘÍLOHA

               –Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavření protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a Senegalskou republikou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit tímto novým protokolem vzájemné výhody pro EU a Senegalskou republiku vycházejí cíle pro jednání Komise z těchto aspektů:

               ·zajištění přístupu do rybolovné oblasti Senegalské republiky a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU k provádění rybolovu v této oblasti, čímž se mimo jiné vytvoří síť dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici v západní Africe,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti by měly být zaměřeny výhradně na dostupné zdroje a zohledňovat rybolovnou kapacitu místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·získání přiměřeného podílu na přebytečných rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, a uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem: podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, podporovat hospodářskou činnost a pracovní příležitosti, a tím přispívat mimo jiné k řešení příčin nelegální migrace ze Senegalu,

               ·zajištění toho, aby protokol přispíval k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi, s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce (ILO),

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               –Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie, podle kategorií,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení a

               ·mechanismy provádění odvětvové podpory.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o jednání o mnohostranném rámci pro usnadnění investic

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Dne 13. prosince 2017 přijalo 70 členů Světové obchodní organizace (WTO) na jedenácté Konferenci ministrů WTO společné prohlášení o usnadnění investic pro rozvoj
                     1
                  , v němž se vyzývá ke strukturovaným diskuzím zaměřeným na rozvoj mnohostranného rámce pro usnadnění investic. Smyslem těchto diskusí je identifikovat a rozvinout prvky rámce pro usnadnění přímých zahraničních investic. Evropská unie (EU) a její členské státy tuto iniciativu důrazně podporovaly a přistoupily k ní.

                  EU se aktivně účastnila strukturovaných diskusí, které proběhly v roce 2018 v rámci WTO. Diskuse byly transparentní a otevřené všem členům WTO a jejich výsledkem byl kontrolní seznam otázek, které vznesli členové, obsahující možné prvky rámce pro usnadnění přímých zahraničních investic, které členové WTO identifikovali. Tento kontrolní seznam byl schválen na hodnotící schůzi dne 6. prosince 2018.

                  V roce 2019 byla zahájena nová fáze jednání. Členové WTO se dohodli na harmonogramu schůzí pro první polovinu roku, jež se budou věnovat rozvoji prvků obsažených na kontrolním seznamu.  Tato průzkumná činnost týkající se rozvoje takových prvků zůstane transparentní a otevřená všem členům WTO. Jednání budou zahrnovat všechny prvky „kontrolního seznamu“ na základě příkladů stávajících ustanovení dvoustranných nebo mnohostranných dohod, které jsou relevantní pro usnadnění investic. Tyto příklady jsou shromažďovány v „kompendiu textových příkladů“. Hodnotící schůze proběhne v červenci 2019. Na podzim roku 2019 začnou členové pravděpodobně navrhovat konkrétní texty pro mnohostranný rámec pro usnadnění investic. To znamená, že první fáze jednání bude pravděpodobně zahájena v září až říjnu 2019.

                  Jednání by měla probíhat v rámci WTO, měla by být i nadále transparentní a otevřená všem členům WTO, kteří se rozhodnou připojit. V průběhu jednání mohou zúčastnění členové na začátku nebo v pozdější fázi jednání v rámci WTO předložit jakýkoli návrh pro jednání v oblasti usnadňování přímých zahraničních investic.

                  Komise obdržela od Rady zmocnění v rámci rozvojového programu z Dohá (DDA) k jednání v rámci WTO, mimo jiné o obchodu a investicích
                     2
                  . Vzhledem k tomu, že přímé zahraniční investice jsou hlavním nástrojem mezinárodního obchodu a že usnadnění investic představuje způsob, jak podpořit přeshraniční investice tím, že se napomůže zajištění stabilního a předvídatelného prostředí pro přímé zahraniční investice na celém světě
                     3
                  , vztahuje se na nová jednání WTO o usnadnění investic stávající zmocnění, neboť spadají do oblasti obchodu a investic
                     4
                  . Proto se nevyžaduje nové rozhodnutí Rady, které zmocňuje k zahájení jednání podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

                  Byť obchod a investice nejsou na programu WTO
                     5
                   novým tématem, jednání o usnadnění investic by mohla být v některých aspektech nová a mohou se v některých aspektech zaměřit na otázky představující zvláštní priority EU. V důsledku toho Komise v zájmu přesnějšího vymezení jednání doporučuje Radě, aby pro jednání, která se týkají jednání WTO o usnadnění investic, přijala doplňující specifické směrnice.

                  Cílem navrhovaných směrnic pro jednání je zajistit, aby EU mohla v průběhu jednání jednat o jakémkoli prvku usnadnění investic navrženém zúčastněnými členy WTO, při plném dodržování acquis a politických rozhodnutí EU při obchodních a investičních jednáních.

                  Pro EU je cílem jednání usnadnit investorům a podnikům přímé zahraniční investice, a to i mikropodnikům a malým a středním podnikům, a vytvořit nové příležitosti na podporu inkluzivního růstu a udržitelného rozvoje. Mnohostranný rámec pro usnadnění investic by mohl usnadnit globální investice podobně, jako WTO pomáhá usnadnit globální obchod díky dohodě o usnadnění obchodu. Aby bylo dosaženo ambiciózního výsledku se zapojením co největšího počtu členů WTO, měly by pravidla a závazky poskytovat členům dostatečnou flexibilitu.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Výše uvedené cíle jsou v souladu se Smlouvou o Evropské unii (SEU), která stanoví, že by EU měla „povzbuzovat zapojení všech zemí do světové ekonomiky, včetně postupného odstraňování překážek mezinárodního obchodu“
                     6
                  .

                  Evropská rada na svém zasedání ve dnech 28.–29. června 2018 zmocnila Komisi, aby pokračovala v úsilí o modernizaci WTO v souladu s těmito cíli: 1) dosáhnout toho, aby WTO více odpovídala měnícímu se světu a dokázala se mu lépe přizpůsobit; 2) posílit účinnost WTO. Ústředním pilířem tohoto procesu je modernizace tvorby pravidel WTO, která je jedním z hlavních cílů budoucích jednání o usnadnění investic.

                  Dne 18. září 2018 předložila Komise koncepční dokument
                     7
                   o modernizaci WTO. V souvislosti s posílením normotvorné funkce WTO Komise mimo jiné zdůraznila, že „v návaznosti na společná prohlášení, která byla dohodnuta v Buenos Aires, už probíhá práce v oblastech [...] usnadnění investic, bude ale zapotřebí vyvinout další úsilí k odstranění nedostatků a k aktualizaci souboru pravidel WTO.“

                  Evropská unie ve svých jednáních o volném obchodu systematicky předkládá ambiciózní pravidla pro transparentnost a vnitrostátní regulaci v odvětvích služeb a jiných odvětvích. Směrnice pro jednání navrhované pro jednání o usnadnění investic by vycházely ze stejného přístupu, jaký EU sleduje ve svých dohodách o volném obchodu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Pravidla, která může EU ve WTO navrhnout, by byla plně v souladu s příslušnými právními předpisy EU týkajícími se vnitřního trhu, stavěla by na nich a odrážela by návrhy, které EU předložila při dvoustranných jednáních.

                  Navrhované směrnice pro jednání potvrzují, že jakákoli pravidla či závazky odsouhlasené Evropskou unií by měly být v souladu s právním rámcem EU (bod 5 přílohy).

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

                  Článek 207 stanoví, že pokud mají být sjednány dohody týkající se společné obchodní politiky, předloží Komise doporučení Radě. Komise při vedení těchto jednání konzultuje zvláštní výbor, který jmenuje Rada, aby jí v tomto úkolu napomáhal, a řídí se směrnicemi, které jí může dát Rada.

                  V čl. 218 odst. 3 SFEU se stanoví, že Komise předloží Radě doporučení. Rada má pravomoc přijímat rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání a podle čl. 218 odst. 4 SFEU může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

                  Pokud jde o jednání WTO o usnadnění investic, Rada již schválila zahájení jednání a poskytla Komisi směrnice týkající se obchodu a investic v rámci WTO. Pro přesnější vymezení těchto jednání je však nezbytné přijetí doplňujících směrnic pro jednání. Komise proto doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí na základě čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Společná obchodní politika je oblastí výlučné pravomoci EU podle článku 3 SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní (čl. 5 odst. 3 SEU).

               •Přiměřenost

                  Doporučení Komise je v souladu se zásadou proporcionality (čl. 5 odst. 4 SEU).

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Rady Evropské unie týkající se směrnic pro jednání o usnadnění investic v rámci WTO, které doplňují směrnice poskytnuté Komisi v souvislosti s rozvojovou agendou z Dohá.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Veřejná konzultace nebyla provedena, neboť podstatné prvky jednání WTO nejsou dosud známy.

                  Komise pravidelně provádí konzultace se zúčastněnými stranami, mimo jiné v rámci skupiny odborníků pro obchodní dohody
                     8
                   a dialogu s občanskou společností
                     9
                  .

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů nebylo provedeno z tohoto důvodu: Jednání WTO o usnadnění investic vycházejí ze stávajícího zmocnění Komise Radou k jednání v rámci WTO (viz oddíl 1). Podstata jednání nepředstavuje novou oblast politiky; jde o pokračování širších jednání WTO, která se nyní zúžila na konkrétnější oblast, která nezahrnuje liberalizaci nebo ochranu investic.

                  Na základě možných prvků mnohostranného rámce pro usnadnění investic, které byly identifikovány v kontrolním seznamu, nic nenasvědčuje tomu, že by ratifikace této dohody měla na EU významný vliv. Vedla by spíše ke kodifikaci postupů, které jsou v rámci EU již dobře zavedené. Dopad případných nových pravidel a závazků vyplývajících z jednání v rámci WTO bude pravděpodobně významnější pro některé třetí země, zejména rozvojové země a nejméně rozvinuté země. Tento dopad však nelze určit předem. Zaprvé z důvodu, že zúčastnění členové WTO dosud nepředložili návrhy pro jednání. Zadruhé proto, že není známo, kteří členové přijmou závazky ohledně nových pravidel a povinností v rámci WTO a v jakém časovém horizontu.

                  Až bude případný dopad jasnější, tj. až bude lépe znám obsah mnohostranného rámce a závazků členů WTO, posoudí Komise znovu, zda je třeba provést důkladnější analýzu. K tomu by mělo dojít nejpozději při uzavření jednání WTO.

                  EU se bude od počátečních fází jednání aktivně účastnit a předkládat návrhy, aby ovlivnila jejich výsledek.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Tato iniciativa plně respektuje Listinu základních práv Evropské unie.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Tato iniciativa nemá rozpočtové důsledky.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o jednání o mnohostranném rámci pro usnadnění investic

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada v rámci rozvojového programu z Dohá schválila zahájení jednání ve Světové obchodní organizaci (WTO) a vydala směrnice určené Komisi týkající se mimo jiné obchodu a investic.

               (2)Dne 13. prosince 2017 přijalo 70 členů WTO na jedenácté Konferenci ministrů WTO společné prohlášení o usnadnění investic pro rozvoj
                  10
               , v němž se vyzývá ke strukturovaným diskuzím zaměřeným na rozvoj mnohostranného rámce pro usnadnění investic.

               (3)Současná fáze diskusí zaměřených na rozvoj možných prvků mnohostranného rámce pro usnadnění investic skončí podle posledního harmonogramu
                  11
                v červenci 2019 a po ní bude pravděpodobně na podzim 2019 následovat první fáze jednání.

               (4)Přijetí doplňujících směrnic pro jednání je nezbytné pro další vymezení postoje Unie při budoucích jednáních WTO o usnadnění investic.

               (5)Podle čl. 207 odst. 3 by jako výbor, se kterým bude jednání konzultováno, měl být i nadále určen výbor pro obchodní politiku,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Směrnice pro jednání určené Komisi, které se týkají rozvojového programu z Dohá, se doplňují směrnicemi pro jednání o mnohostranném rámci pro usnadnění investic stanoveném v příloze.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59 ze dne 13. prosince 2017.

                     (2)

                        Zmocnění v rámci DDA tvoří soubor závěrů Rady z období od 25. října 1999 do 18. července 2008.

                     (3)

                        V nejnovějším harmonogramu zasedání v rámci strukturovaných diskusí o usnadnění investic pro rozvoj  (INF/IFD/W/3) se 17. dubna 2019 na základě kontrolního seznamu otázek, které vznesli členové, stanoví, že usnadnění investic představuje zajištění stabilního, transparentního a předvídatelného podnikatelského prostředí pro přímé zahraniční investice na celém světě. Nejnovější verze kontrolního seznamu otázek, které vznesli členové, ze dne 9. listopadu 2018 byla dne 27. listopadu 2018 rozeslána všem členům jako příloha k neformální zprávě o hodnocení a dalších krocích.

                     (4)

                        Zejména se odkazuje na závěry Rady ze dne 26. října 1999, 8. prosince 1999, 29. října 2001, 21. listopadu 2001,  21. července 2003 (které konkrétně stanoví, že ministerská prohlášení ze Singapuru a Dohá a související texty, jakož i předchozí závěry Rady představují základ pro činnost Unie při jednáních o rozvojovém programu z Dohá), 5. prosince 2003, 6. října 2004, 19. července 2005, 18. října 2005 (které konkrétně připomínají, že závěry Rady z října 1999 až července 2005 zůstávají v platnosti a společně tvoří mandát Komise pro jednání o rozvojovém programu z Dohá), 21. listopadu 2005, 12. června 2006, 10. března 2008 a 18. července 2008.

                     (5)

                        V roce 1997 byla založena pracovní skupina WTO pro vztahy mezi obchodem a investicemi.

                     (6)

                        Ustanovení čl. 21 odst. 2 písm. e) SEU.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro rozhodnutí Rady,
            kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o jednání o mnohostranném rámci pro usnadnění investic

               PŘÍLOHA

               1.POVAHA A OBLAST PŮSOBNOSTI PRAVIDEL A ZÁVAZKŮ

               1.Na základě stávajícího zmocnění Radou k jednání na úrovni Světové obchodní organizace (WTO) v rámci rozvojového programu z Dohá by cílem mnohostranných jednání o usnadnění investic mělo být vytvoření mnohostranného rámce pravidel k usnadnění přímých zahraničních investic na celém světě. Cílem je vytvořit transparentnější, účinnější a předvídatelnější prostředí pro usnadnění přeshraničních investic. Takový rámec by se měl zaměřit na přímé zahraniční investice s vyloučením krátkodobých pohybů kapitálu a jeho smyslem by mělo být zajištění příznivých podmínek pro to, aby mezinárodní investice napomáhaly udržitelnému rozvoji, a současně zachování možnosti hostitelských zemí regulovat na svém území činnost investorů.

               2.V souladu se společným prohlášením ministrů o usnadnění investic pro rozvoj, které 13. prosince 2017 přijalo na Konferenci ministrů WTO 70 členů WTO, se tato jednání nebudou zabývat přístupem na trh, ochranou investic, ani urovnáváním sporů mezi investorem a státem.

               3.Jednání by měla být vedena a uzavřena s náležitým ohledem na práva a povinnosti členů v rámci WTO, přičemž by měly být dodržovány zásady transparentnosti a začlenění a mělo by se vycházet ze stávajících dohod WTO.

               4.Jednání by měla být zaměřena na vytvoření ambiciózních pravidel a závazků za účasti co největšího počtu členů WTO. Jednání by měla zohledňovat jedinečné příležitosti a výzvy pro členy WTO v souvislosti s usnadněním investic. V souladu s tím by pravidla a závazky měly poskytovat náležitou flexibilitu.

               5.Pravidla a závazky přijaté Evropskou unií (EU) by měly zohledňovat povinnost nediskriminace ve stávajících dohodách WTO v rozsahu, v jakém jsou relevantní a použitelné v souvislosti s usnadněním investic.

               2.NAVRHOVANÝ OBSAH PRAVIDEL A ZÁVAZKŮ

               6.Jednání by měla vytvořit nový rámec pravidel v rámci WTO zaměřený na usnadnění přímých zahraničních investic. Tento rámec by měl vytvořit transparentní, účinné a předvídatelné prostředí pro mezinárodní investice, které přinese prospěch podnikům EU všech velikostí, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, a měl by rovněž posílit schopnost rozvojových a nejméně rozvinutých zemí přilákat přímé zahraniční investice, aby se zvýšila jejich účast v globálních hodnotových řetězcích.

               7.Jednání budou vedena otevřeným a inkluzivním způsobem. Mohou proto zahrnovat jakékoli usnadnění investic, které navrhnou zúčastněné členské státy. Vzhledem k průřezové povaze usnadnění investic mohou jednání zahrnovat například tyto záležitosti:

               –prvky zaměřené na zlepšení transparentnosti a předvídatelnosti investičních opatření, včetně pravidel a podmínek pro vstup a provádění přímých zahraničních investic (zveřejnění a dostupnost opatření a informací; oznámení adresované WTO; infomační místa),

               –prvky zaměřené na zjednodušení a urychlení správních řízení a požadavků (správní řízení a požadavky na dokumentaci; lhůty pro správní řízení; vyřizování neúplných žádostí; poplatky a platby; přezkum správních řízení; využívání elektronické veřejné správy; jednotné kontaktní místo / druhy mechanismů jednotného portálu; druhy mechanismů koordinačních center / kontaktních míst / veřejného ochránce práv, včetně vztahů s příslušnými zúčastněnými stranami a předcházení sporům),

               –prvky zaměřené na posílení mezinárodní spolupráce, sdílení informací a výměnu osvědčených postupů (mezinárodní spolupráce mezi členy; mezinárodní spolupráce na mnohostranné úrovni prostřednictvím výboru WTO pro otázky usnadňování investic),

               –rozvojový rozměr (úkoly, před nimiž stojí méně rozvinuté země; sdílení osvědčených postupů; ustanovení o zvláštním a rozdílném zacházení; technická pomoc a budování kapacit) a podpora sociální odpovědnosti podniků a udržitelného rozvoje.

               8.V souladu s těmito směrnicemi může Evropská unie rovněž vést jednání o dalších aspektech relevantních pro usnadnění investic, které navrhli zúčastnění členové.

               9.Jakékoli pravidlo či závazek přijatý Evropskou unií by měly být v souladu s právním rámcem EU.