title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2011–2014

text:
               23.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2011–2014
   2011/C 217/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Slovinsko předložilo ve dnech 18. a 19. dubna 2011 aktualizaci svého programu stability na období 2010–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               V letech před krizí se Slovinsko těšilo rychlému hospodářskému růstu, jenž byl tažen rostoucím vývozem a investicemi. Slovinsko však bylo krizí těžce zasaženo a v roce 2009 ztratilo 8,1 % svého HDP v reálných hodnotách, čímž se zvrátila část předchozího procesu dohánění. Vzájemné a společné působení automatických stabilizátorů, opatření k hospodářskému oživení a silné dynamiky vnitřních výdajů dotlačilo schodek veřejných financí z 1,8 % HDP v roce 2008 až na 6 % HDP v roce 2009 (s úrovní hrubého dluhu 21,9 % HDP v roce 2008 a 35,2 % HDP v roce 2009). Trh práce reagoval se značným zpožděním a zaměstnanost pokračuje v sestupném vývojovém trendu. I když míra nezaměstnanosti zůstává pod průměrem EU, prudce se zvýšila z 4,4 % v době před krizí na 7,3 % v roce 2010. Hospodářské oživení bylo zatím poměrně pomalé a s jeho zintenzivněním se počítá až v roce 2012, a to s odhadovaným růstem na úrovni 2,5 % HDP.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí, je v krátkodobém horizontu realistický, ale optimistický ke konci programového období. Z úrovně 5,6 % HDP v roce 2010 se v programu rozsáhlým omezením primárních výdajů plánuje snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013. Po odstranění nadměrného schodku se v programu předpokládá určitý pokrok směrem ke střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu v strukturálním vyjádření, avšak ne jeho dosažení v programovém období. I když je střednědobý cíl stanoven na ambicióznější úrovni než v předchozím programu, nezdá se, že zajistí dostatečně rychlý pokrok směrem k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Průměrná roční změna strukturální bilance během období let 2010–2013, jak vypočítaly útvary Komise na základě informací v programu podle společně dohodnuté metodiky, má podle plánu být kolem 0,5 procentního bodu HDP, tedy pod úrovní, kterou doporučila Rada. Kromě toho by výsledky co do schodku i dluhu nemusely dosáhnout cílových hodnot. Očekává se přijetí dalších opatření jako součást doplňkového rozpočtu k dosažení cílového schodku pro rok 2011. Pro období po roce 2011 program nespecifikuje opatření k omezení výdajů a nelze vyloučit možnost dalších finančních záchranných úkonů s dopadem na schodek i dluh.

               (9)

               Zatímco se schodek veřejných financí od svého maxima v roce 2009 snížil, další konsolidace k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 a k následnému dosažení střednědobého cíle je pro Slovinsko klíčovým úkolem. V souladu s konsolidační strategií sledovanou v posledních letech budou mít další úspory výdajů stanovené v programu stability na období 2011–2014 hlavně dopad na mzdy ve veřejném sektoru, na sociální transfery (včetně důchodů) a na veřejné investice. Program stability však neposkytuje podrobné informace o plánovaných opatřeních po roce 2011. K dosažení schodku na rok 2011 jsou přijímána další nápravná opatření v rámci dodatečného rozpočtu. Důvěryhodnost střednědobé konsolidační strategie by se měla zvýšit přijetím strukturálnějších opatření na omezení výdajů – v protikladu k dočasným zásahům, jimiž se vyznačovala nedávná konsolidační úsilí – a závaznějším střednědobým rozpočtovým rámcem. V programu stability se potvrzuje zavedení pravidla pro výdaje, ale stále je třeba vypracovat klíčová ustanovení, například definici nedodržení. Z poměrně nízké efektivity výdajů, například v oblasti zdravotnictví a vzdělání, dále vyplývá, že Slovinsko může mít další prostor pro konsolidaci založenou na výdajích, aniž by utrpěla kvalita veřejných služeb. Program stability vyhlašuje iniciativy k racionalizaci veřejných služeb a transferů a k zavedení jednotného systému zadávání veřejných zakázek, avšak u některých z těchto iniciativ chybějí konkrétní údaje.

               (10)

               Dlouhodobý dopad stárnutí na rozpočet je ve Slovinsku výrazně vyšší než v průměru EU. Kromě toho jsou míra účasti na výdělečné činnosti a míra zaměstnanosti u starších pracovníků velmi nízké (36,5 % a 35 % oproti průměru EU ve výši 49,7 % a 46,3 %), hlavně v důsledku nízkého věku odchodu do důchodu a nedostatečných pobídek pro aktivní stárnutí. Parlament nedávno přijal penzijní reformu s cílem zvýšit věk odchodu do důchodu a zároveň zachovat odpovídající úroveň důchodů. Podle programu stability by to mohlo do roku 2030 stabilizovat výdaje související se stárnutím, a tudíž by to mohlo být významným prvním krokem k vyřešení udržitelnosti penzijního systému. Penzijní reforma byla dne 5. června 2011 předložena v referendu a zamítnuta. Problém udržitelnosti penzijního systému zůstává a bude třeba najít jiné způsoby jeho vyřešení. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí vysoká.

               (11)

               Trh práce je poměrně silně segmentovaný podle forem pracovní smlouvy: ochrana zaměstnanosti u pracovníků se smlouvami na dobu neurčitou je přísná v porovnání s ochranou, jež je přiznána pracovníkům se smlouvami na dobu určitou. Podíl mladých pracovníků ve věku 15–24 let se smlouvami na dobu určitou včetně „práce studentů“ je nejvyšší v EU (67 % v roce 2009) a přechod od smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou se zdá být poměrně obtížný. Předchozí pokusy o vyřešení tohoto problému se ukázaly jako nedostatečné. Vláda plánuje, že se sociálními partnery sjedná revizi zákoníku práce s cílem sladit práva a povinnosti podle různých druhů pracovních smluv. Kromě toho tvoří „práce studentů“ rozsáhlý, do značné míry neregulovaný, daňově zvýhodněný paralelní trh práce. Toto významné téma není v národním programu reforem zahrnuto z důvodu současného průběhu referenda a předložení programu.

               (12)

               Vedle segmentace jsou strukturální problémy slovinského trhu práce způsobeny také nesouladem mezi potřebami trhu práce a nabízenými dovednostmi, což je v národním programu reforem uznáno. Národní program reforem počítá s intenzivními investicemi do školení s cílem zlepšit dovednosti a zaměstnatelnost. Nastiňuje plány k dalšímu zlepšení přechodu ze vzdělávacího systému na trh práce, s důrazem na poskytování služeb profesního poradenství v rámci celého vzdělávacího systému. Plánuje se v něm modernizace služeb zaměstnanosti s cílem lépe sladit dodávku dovedností s potřebami trhu práce. Úspěšné provedení těchto reforem by však vyžadovalo zlepšit systém včasné identifikace současných a předpokládaných potřeb trhu práce.

               (13)

               Hospodářský pokles má opožděný dopad na úvěrová portfolia a narůstající podíl nesplácených úvěrů zvyšuje náklady bank vyplývající ze znehodnocení i náklady na tvorbu rezerv. Dvě hlavní banky ve vlastnictví státu byly rekapitalizovány, což bylo rozhodující. Vláda rovněž navrhla opatření na urychlení realizace pohledávek, zatraktivnění poskytování úvěrů na produktivní činnosti a obnovení úvěrových toků do reálné ekonomiky, avšak je možné, že bude třeba dalších opatření.

               (14)

               Některé segmenty odvětví služeb jsou zaštítěné před konkurenčními tlaky a vyznačují se vysokými obchodními rozpětími a vysokou koncentrací, čímž se zvyšují náklady v celém hospodářství. To spolu s vysokým stupněm státního zapojení do hospodářství a jinými překážkami podnikání udržuje potenciální zahraniční přímé investice na poměrně nízké úrovni. Slovinsko plánuje, že urychlí provádění směrnice o službách, kde se nahromadilo výrazné zpoždění. Rovněž plánuje, že poskytne Úřadu na ochranu hospodářské soutěže úplnou nezávislost a že identifikuje státní kapitálové investice, jež se hodí k prodeji. Tyto plány nejsou konkrétně rozvedeny a v souvislosti s jejich realizací existují rizika.

               (15)

               Slovinsko přistoupilo k Paktu euro plus. I když se ve slovinském národním programu reforem uvádějí potenciální závazky a cíle ve čtyřech oblastech Paktu euro plus týkajících se posílení konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, přispívání k udržitelnosti veřejných financí a posílení finanční stability, do 7. června 2011 nebyly Komisi oznámeny žádné pevné závazky.

               (16)

               Komise posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Slovinska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že si dosažení cílového schodku na rok 2011 stanoveného v programu stability žádá přijetí dalších opatření v rámci dodatečného rozpočtu. Po roce 2011 jsou cíle schodku a dluhu ohroženy, neboť v programu stability nejsou specifikována udržitelná opatření k omezení výdajů. Národní program reforem obsahuje opatření k nápravě finančního odvětví, ta však zřejmě nejsou dostatečně ambiciózní. Posouzení také uvádí, že je třeba povzbudit tuzemské zdroje růstu, zejména zvýšenou účastí mladých a starších pracovníků na trhu práce tím, že se sníží segmentace trhu práce a odstraní se nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Existuje také potřeba posílit hospodářskou soutěž a otevřít příležitosti pro investice a růst v odvětví služeb a síťových odvětvích.

               (17)

               Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 přezkoumala aktualizaci programu stability Slovinska za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejích doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Slovinska,

         DOPORUČUJE, aby Slovinsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Dosáhnout cílového schodku v roce 2011, podpořit cílový schodek na rok 2012 konkrétními opatřeními a důsledně provádět nezbytnou konsolidaci; Slovinsko by přitom mělo být připraveno přijmout další opatření, aby se zabránilo možnému zhoršení rozpočtové kázně. Podpořit tento nutný proces strukturálních změn v programovém období dodatečnými opatřeními, aby se zajistily roční průměrné fiskální úsilí v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku a náležitý pokrok k dosažení přiměřeného střednědobého cíle. K tomuto účelu využívat strukturální opatření k omezení výdajů a k vyřešení zjištěných nedostatků a zavést závaznější střednědobý rozpočtový rámec. Urychlit snižování schodku, pokud se hospodářské nebo rozpočtové podmínky ukáží lepší, než se v současnosti očekává.

               2.

               Podniknout požadované kroky k zajištění dlouhodobé udržitelnosti penzijního systému, a zároveň zachovat přiměřenost důchodů. Zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků pozdějším odchodem do důchodu a zároveň dalším rozvojem aktivních politik trhu práce a opatření k celoživotnímu vzdělávání.

               3.

               Provádět další opatření v bankovním odvětví tam, kde je to nutné, k posílení rozvah a úvěrového portfolia s cílem podpořit úvěrový tok do reálné ekonomiky.

               4.

               V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí učinit kroky ke snížení asymetrií v právech a povinnostech, jež jsou zaručeny pracovními smlouvami na dobu neurčitou i na dobu určitou. Obnovit úsilí k potírání paralelního trhu práce vzniklého z „práce studentů“.

               5.

               Zřídit systém k prognóze dovedností a schopností potřebných k dosažení reaktivního trhu práce. Vyhodnotit efektivitu veřejných služeb zaměstnanosti, zejména v profesním poradenství a poradenských službách, a zlepšit tak soulad nabízených dovedností a kvalifikací s potřebami trhu.

               6.

               Zjednodušit regulaci svobodných povolání a zlepšit administrativní kapacitu Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zlepšit podnikatelské prostředí a přilákat investice.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.