title: Doporučení Komise ze dne 8. září 2011 o podpoře služby eCall v sítích elektronických komunikací pro přenos palubních tísňových hovorů na číslo 112 v celé Evropské unii (systém eCall) Text s významem pro EHP

text:
               22.11.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 303/46

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 8. září 2011
   o podpoře služby eCall v sítích elektronických komunikací pro přenos palubních tísňových hovorů na číslo 112 v celé Evropské unii (systém eCall)
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/750/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Rady 91/396/EHS ze dne 29. července 1991 o zavedení jednotného evropského čísla tísňového volání (1) požadovalo, aby členské státy zajistily zavedení čísla 112 do veřejných telefonních sítí jako jednotného evropského čísla tísňového volání.

               (2)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (2) požaduje, aby členské státy zajistily, aby volání na číslo 112 byla řádně přijímána a vyřízena a aby všichni koncoví uživatelé mohli na číslo 112 volat bezplatně.

               (3)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (3) uváděla jako prioritní akci harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé EU. Zavedení takové harmonizované služby ve všech vozidlech v Evropské unii má potenciál významnou měrou snížit počet obětí dopravních nehod a závažnost zranění v důsledku dopravních nehod.

               (4)

               Je důležité, aby všechny členské státy vypracovaly pro poskytování služeb tísňového volání společná technická řešení a postupy. Vývoj společných technických řešení by měl být realizován prostřednictvím evropských normalizačních orgánů s cílem usnadnit zavedení služby eCall, zajistit interoperabilitu a kontinuitu služby v celé EU a snížit náklady Unie na její zavedení.

               (5)

               Harmonizované řešení v celé Evropě by zajistilo interoperabilitu pro přenos hlasového (audio) volání a minimální soubor údajů vygenerovaných palubním systémem eCall pro centrum tísňového volání, včetně přesné polohy a času nehody. Harmonizované řešení by také zajistilo kontinuitu služby eCall ve všech evropských zemích. Vzhledem k vysokému objemu přeshraniční dopravy v Evropě roste potřeba společného protokolu pro přenos údajů k předávání takových informací centrům tísňového volání a tísňovým službám, aby se předešlo riziku záměny nebo chybného výkladu předaných údajů.

               (6)

               Účinné zavedení harmonizované interoperabilní služby eCall v celé EU vyžaduje, aby hlasové (audio) volání společně s minimálním souborem údajů vygenerovaných palubním systémem o nehodě bylo přenášeno automaticky do každého příslušného centra tísňového volání, které je schopno přijmout a použít poskytnuté lokalizační údaje.

               (7)

               Ujednání o předávání informací operátory mobilních sítí do center tísňového volání by měla být vytvořena transparentním a nediskriminujícím způsobem, a to i z hlediska veškerých nákladů.

               (8)

               Harmonizované řešení v celé Evropě může také zajistit interoperabilitu pro pokročilé aplikace eCall, jako je poskytování doplňujících informací, například o ukazatelích senzorů srážky, o typu převáženého nebezpečného zboží nebo o počtu osob ve vozidle.

               (9)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (5) obecně požadují, aby práva fyzických osob na ochranu soukromí a osobních údajů byla plně dodržována a aby pro tento účel byla přijata vhodná technická a organizační bezpečnostní opatření. Umožňuje však používání lokalizačních údajů tísňovými službami bez souhlasu dotčeného uživatele. Členské státy by zejména měly zajistit, aby existovaly průhledné postupy určující způsob, který provozovatele veřejné telekomunikační sítě a/nebo služby opravňuje nedbat na neexistenci souhlasu uživatele se zpracováním lokalizačních údajů, a sice pro jednotlivá volání v případě organizací, zabývajících se zpracováním tísňových volání a členským státem za takové uznaných.

               (10)

               Služba eCall byla navržena v souladu s doporučeními Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené článkem 29, která jsou obsažena v pracovním dokumentu o ochraně osobních údajů a důsledcích iniciativy eCall pro soukromí, přijatém dne 26. září 2006, konkrétně s tím, že vozidla vybavená zařízením systému eCall by neměla být sledovatelná ve stavu běžného provozu a že minimální soubor údajů zaslaných zařízením eCall by měl obsahovat minimální informace požadované pro řádné vyřízení tísňových volání.

               (11)

               Toto doporučení umožní členským státům, aby organizaci tísňového volání eCall navrhly takovým způsobem, který bude nejlépe odpovídat jejich vlastní infrastruktuře tísňových služeb.

               (12)

               Činnosti v rámci akčního programu Evropské unie v oblasti civilní ochrany by se měly zaměřit na začlenění cílů civilní ochrany do dalších politik a činností Unie, jakož i zajistit důsledný soulad programu s jinými činnostmi Unie. To opravňuje Komisi provést opatření k zvýšení připravenosti organizací podílejících se na civilní ochraně v členských státech tím, že bude zlepšena jejich schopnost reagovat na tísňové situace a že budou vylepšeny techniky a metody reakcí a pomoci bezprostředně po mimořádné události. To může zahrnovat vyřizování a používání informací eCall centry tísňového volání a tísňovými službami.

               (13)

               Pro úspěšné zavedení služby eCall v celé Unii musí být řešeny problémy při provádění a harmonogramy pro zavedení nových koordinovaných systémů. Evropská platforma pro zavedení systému eCall, zřízená Komisí v únoru 2009 jako partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, umožňuje všem zúčastněným stranám projednat zásady harmonizovaného a včasného zavedení a dohodnout se na nich.

               (14)

               Pro dosažení cílů tohoto doporučení je zásadní pokračující dialog mezi operátory mobilních sítí, poskytovateli služeb a orgány veřejné správy, včetně tísňových služeb.

               (15)

               Vzhledem k nepřetržitému vývoji koncepcí a technologií se členské státy vybízejí, aby podporovaly rozvoj služeb první pomoci a přispívaly k němu, například pro turisty, cestovatele a přepravce nebezpečného zboží po silnici, a aby podporovaly rozvoj a zavádění specifikací společných rozhraní při zajišťování celoevropské interoperability takových služeb,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly uplatňovat následující harmonizované podmínky a zásady pro manuální nebo automatická tísňová volání z palubního telematického terminálu do center tísňového volání prostřednictvím jednotného evropského čísla tísňového volání 112.

               2.

               Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                           a)

                           „tísňovou službou“ se rozumí služba, uznávaná jako taková členským státem, která poskytuje okamžitou a rychlou pomoc v situacích, kdy je přímo ohrožen život nebo zdraví, je ohroženo zdraví či bezpečnost jednotlivce či veřejnosti, hrozí riziko pro soukromý nebo veřejný majetek či pro životní prostředí, tato služba však nemusí být omezena pouze na tyto situace;

                           b)

                           „centrem tísňového volání“ se rozumí fyzické místo, které jako první přijímá tísňová volání a za které odpovídá orgán veřejné správy nebo soukromá organizace uznávaná vnitrostátní vládou, přičemž „nejvhodnější centrum tísňového volání“ je centrum, které orgány předem vymezí pro příjem tísňových volání z určité oblasti nebo pro příjem tísňových volání určitého typu (např. eCall);

                           c)

                           „voláním eCall“ se rozumí palubní tísňové volání na číslo 112, uskutečněné buď automaticky aktivací palubních senzorů nebo manuálně, které přes síť mobilní bezdrátové komunikace přenáší standardizovaný minimální soubor údajů a vytváří audiokanál mezi posádkou vozidla a nejvhodnějším centrem tísňového volání;

                           d)

                           „hodnotou kategorie tísňové služby“ se rozumí osmibitová hodnota používaná pro mobilní tísňová volání k označení konkrétního typu takového volání (1 – policie, 2 – lékařská záchranná služba, 3 – hasičská záchranná služba, 4 – pobřežní stráž, 5 – horská služba, 6 – volání eCall aktivováno manuálně, 7 – volání eCall aktivováno automaticky, 8 – rezervní), jak uvádí tabulka 10.5.135d ETSI TS 124.008;

                           e)

                           „diskriminátorem eCall“ nebo „identifikátorem eCall“ se rozumí „hodnota kategorie tísňové služby“ přidělená voláním eCall podle normy ETSI TS 124.008 (tj. „6 – volání eCall aktivováno manuálně“, „7 – volání eCall aktivováno automaticky“) umožňující rozlišení mezi voláním na linku 112 z mobilních terminálů a voláním eCall na linku 112 z palubních terminálů a rovněž mezi manuální a automatickou aktivací volání eCall;

                           f)

                           „minimálním souborem údajů“ se rozumí informace, které musí být podle normy EN 15722 zaslány do centra tísňového volání, a

                           g)

                           „operátorem mobilní telekomunikační sítě“ nebo „operátorem mobilní sítě“ se rozumí poskytovatel veřejné sítě mobilní bezdrátové komunikace.

               3.

               Členské státy by měly pro operátory veřejné mobilní sítě působící v jejich zemích vypracovat podrobná pravidla pro vyřizování volání eCall. Pravidla by měla být plně v souladu s ustanoveními ochrany osobních údajů zakotvenými ve směrnicích 95/46/ES a 2002/58/ES. Dále by členské státy měly určit nejvhodnější centrum tísňového volání pro směrování volání eCall.

               4.

               Členské státy by měly zajistit, aby operátoři mobilních sítí zavedli mechanismus pro zpracování „diskriminátoru eCall“ ve svých sítích. To by mělo být provedeno do 31. prosince 2014.

               5.

               Operátoři mobilních sítí by měli volání eCall vyřizovat jako jakákoli jiná volání na jednotné evropské číslo tísňového volání 112.

               6.

               Členské státy by měly požadovat, aby vnitrostátní orgány podaly Komisi do konce března 2012 zprávu o opatřeních přijatých v souvislosti s tímto doporučením a o stavu zavádění mechanismu pro zpracování „diskriminátoru eCall“ operátory mobilních sítí do jejich sítí, aby Komise mohla provést přezkum, který vezme v úvahu vznikající požadavky na centra tísňového volání.

      V Bruselu dne 8. září 2011.

            Za Komisi

         Neelie KROES

            místopředsedkyně

      (1)  Úř. věst. L 217, 6.8.1991, s. 31.

      (2)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (3)  Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.


title: 2014/208/EU: Doporučení Komise ze dne 9. dubna 2014 o kvalitě podávání zpráv o správě a řízení společností (zásada „dodržuj nebo vysvětli“ )  Text s významem pro EHP

text:
               12.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 109/43

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 9. dubna 2014
   o kvalitě podávání zpráv o správě a řízení společností (zásada „dodržuj nebo vysvětli“)
   (Text s významem pro EHP)
   (2014/208/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účinný rámec správy a řízení společností je ze společenského hlediska zásadní i proto, že kvalitně řízené společnosti budou v dlouhodobém horizontu pravděpodobně konkurenceschopnější a udržitelnější. Odpovědnost za řádnou správu a řízení nese v první řadě dotčená společnost s tím, že pravidla zavedená na evropské a vnitrostátní úrovni mají zajistit, aby byly dodržovány určité standardy. Těmito standardy se rozumí právní předpisy a tzv. „soft law“, konkrétně vnitrostátní zásady v oblasti správy a řízení společností (dále též „kodexy správy a řízení“).

               (2)

               Kodexy správy a řízení si kladou za cíl zavést principy řádné správy a řízení kotovaných společností v Evropě v duchu transparentnosti, odpovědnosti a dlouhodobé perspektivy. Tyto kodexy stanoví standardy a osvědčené postupy a umožňují společnostem podávat lepší výkon, čímž přispívají k posilování růstu, stability a dlouhodobých investic.

               (3)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků (1) vyžaduje, aby společnosti zahrnovaly svůj výkaz o správě a řízení podniku (dále též „výkaz o správě a řízení“) do zprávy vedení podniku, a to v případě, jsou-li jejich převoditelné cenné papíry přijaty k obchodování na regulovaném trhu členského státu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2).

               (4)

               Výkaz o správě a řízení by měl obsahovat základní informace k mechanismu, jejž daná společnost v oblasti své správy a řízení zavedla. Měl by tedy např. obsahovat informace k příslušnému jednomu či více kodexům správy a řízení, které daná společnost uplatňuje, k systému interní kontroly a řízení rizik, k valné hromadě a její působnosti, k právům společníků, jakož i ke správním, řídicím a dozorčím orgánům a jejich výborům.

               (5)

               Kvalitní údaje o mechanismech správy a řízení společností nabízejí investorům užitečné informace a zjednodušují jim investiční rozhodování. Zvyšují i jejich důvěru ve společnosti, do nichž investují. Větší transparentnost trhu může společnostem přinést výhody i v obecnější rovině v podobě lepší pověsti a větší legitimity v očích zúčastněných stran a společnosti jako celku.

               (6)

               Významným rysem evropské správy a řízení společností je zásada „dodržuj nebo vysvětli“, kterou stanoví článek 20 směrnice 2013/34/EU. Podle této zásady musí společnosti, které se odchylují od zásad správy a řízení, vysvětlit ve výkazu o své správě a řízení, od kterých částí uvedených zásad se odchylují, a uvést důvody, které je k tomu vedly.

               (7)

               Dodržování kodexu v plném rozsahu může vyslat pozitivní signál trhu, avšak nemusí být pro společnost z hlediska správy a řízení vždy tím nejlepším přístupem. Pokud se totiž společnost od určitého ustanovení kodexu odchýlí, mohlo by jí to v některých případech umožnit řídit svou činnost účinnějším způsobem. Přístup „dodržuj nebo vysvětli“ nabízí společnostem flexibilitu, neboť jim umožňuje svou správu a řízení uzpůsobit podle své velikosti, vlastnické struktury či specifik daného odvětví. Současně prospívá kultuře odpovědnosti a vede společnosti k tomu, aby nad mechanismem své správy a řízení více uvažovaly.

               (8)

               Zásada „dodržuj nebo vysvětli“ se jakožto vhodný nástroj správy a řízení společností těší obecné podpoře společností, investorů i regulátorů. Přesto se však, jak uvádí zelená kniha z roku 2011 o rámci EU pro správu a řízení společností (3), vyznačuje způsob, jakým je tato zásada uplatňována v praxi, určitými nedostatky, zejména v kvalitě vysvětlení, jež společnosti uvádějí, když se od zásad správy a řízení odchylují. V této souvislosti se velká většina respondentů v konzultaci o zelené knize vyslovovala za to, aby společnosti byly povinny podávat v případě odchýlení od zásad kvalitnější vysvětlení.

               (9)

               Podle novějších poznatků, jež Komise shromáždila, došlo v této oblasti k postupnému zlepšení. Několik členských států například ke kvalitě vysvětlení iniciovalo diskuse či poskytlo vodítka. Je však nadále dán prostor pro další zlepšení.

               (10)

               Ve svém usnesení ze dne 29. března 2012 (4) Evropský parlament vyjádřil názor, že systém „dodržuj pravidla nebo vysvětli jejich nedodržování“ je ve správě a řízení společností užitečným nástrojem. Zejména se vyslovil za povinné dodržování příslušného kodexu ze strany společnosti a za to, aby jakékoli odchýlení se od kodexu bylo smysluplně vysvětleno a aby kromě tohoto vysvětlení byla popsána přijatá alternativní opatření.

               (11)

               Akční plán z roku 2012 věnovaný evropskému právu obchodních společností a správě a řízení společností (5) zdůraznil význam vysoké kvality vysvětlení, zejména pro investory, a ohlásil iniciativu Komise, která chce zkvalitnit zprávy o správě a řízení společností, a zejména podávaná vysvětlení.

               (12)

               Účelem tohoto doporučení je poskytnout společnostem vodítka a pomoci jim při zkvalitňování zpráv o své správě a řízení. Vzhledem k rozmanitosti právní tradice a přístupů nabízí toto doporučení obecný rámec, který lze dále rozvíjet a přizpůsobit specifickému vnitrostátnímu kontextu.

               (13)

               Toto doporučení se použije na společnosti, které jsou povinny předkládat výkaz o své správě a řízení v souladu s článkem 20 směrnice 2013/34/EU a které musí v případě odchýlení od zásad správy a řízení podat vysvětlení.

               (14)

               Toto doporučení je určeno převážně kotovaným společnostem podle článku 20 směrnice 2013/34/EU, avšak i jiné subjekty, jež sestavují výkaz o své správě a řízení, by mohly tohoto doporučení využít ke zkvalitnění informací, které hodlají poskytnout.

               (15)

               Společnosti v některých členských státech musí kromě informací, které jsou povinny poskytovat ve výkazu o své správě a řízení, podávat též zprávy o způsobu, jakým hlavní zásady či doporučení kodexu uplatňují. V zájmu větší transparentnosti jsou všechny evropské kotované společnosti tímto vybídnuty, aby podávaly zprávu o tom, jak dodržují příslušné kodexy v aspektech, jež mohou být pro společníky mimořádně důležité. V zájmu snazšího přístupu k těmto informacím by společnosti měly též zvážit jejich zpřístupnění on-line.

               (16)

               V Unii není pro podávání zpráv o správě a řízení společností zaveden žádný standardní formát. Předkládání informací v obecném prohlášení nebo v členění podle jednotlivých ustanovení lze akceptovat v případě, že jsou tyto údaje informativní a pro společníky, investory a další zúčastněné strany užitečné. Společnosti by se měly vyhýbat příliš obecným prohlášením, která nemusí zmiňovat aspekty důležité pro společníky, ale neměly by ani jen zaškrtávat zvolené standardní výroky ve výkazech, jež mají jen nízkou vypovídací hodnotu. Obdobně by se měly vyhnout obšírným zprávám, které nemusejí podávat dostatečný obrázek.

               (17)

               Náležité informování o odchylkách od relevantních kodexů a o důvodech tohoto odchýlení je velmi důležité k tomu, aby zúčastněné strany mohly o společnostech přijímat podložená rozhodnutí. Takto zveřejňované údaje snižují informační asymetrii mezi manažery a společníky společnosti, a tedy i náklady společníků na dohled nad činností společnosti. Společnosti by měly jednoznačně uvést, od kterých doporučení kodexu se odchýlily, a ke každému případu podat vysvětlení, pokud jde o: způsob, jakým se společnost odchýlila, důvody tohoto odchýlení, způsob, jakým společnost dospěla k rozhodnutí se od doporučení odchýlit, časový rámec odchýlení a opatření přijatá k tomu, aby činnost společnosti zůstala v souladu s cíli doporučení a kodexu.

               (18)

               Při poskytování těchto informací by se společnosti měly vyhnout standardizovanému vyjadřování a měly by se zaměřit na specifickou situaci společnosti, která odchýlení od určitého doporučení vysvětluje. Vysvětlení by měla být strukturována a prezentována tak, aby byla snadno srozumitelná a použitelná. Pro společníky tak bude snazší vést se společností konstruktivní dialog.

               (19)

               Má-li být přístup „dodržuj nebo vysvětli“ účinný, je nutno provádět efektivní monitoring, aby byly podniky motivovány k tomu kodex správy a řízení společností dodržovat a vysvětlovat případy, kdy tak nečiní. Zelená kniha z roku 2011 konstatovala, že výkazy o správě a řízení, které společnosti zveřejňují, pravděpodobně nejsou sledovány tak, jak by měly být, a že málo členských států ukládá veřejným nebo zvláštním orgánům, aby kontrolovaly úplnost poskytnutých informací, především vysvětlení.

               (20)

               Do monitorování informací zveřejňovaných společnostmi jsou zapojeni různí aktéři, mj. orgány společností, auditoři a společníci. Orgány společností a společníci přitom sehrávají v péči o kvalitu vysvětlení důležitou roli. Lepší postupy správy a řízení společností by mohl přinést zejména aktivnější monitoring ze strany společníků jakožto vlastníků společnosti.

               (21)

               Je žádoucí, aby členské státy a subjekty odpovědné za kodexy správy a řízení společností zvážily, jak by bylo možno věnovat v kontextu stávajících monitorovacích mechanismů v dané zemi větší pozornost celkové kvalitě vysvětlení, jež společnosti podávají k případům, kdy se od některého doporučení odchýlí. Zvážit by bylo možno i další prostředky k tomu, jak společnosti a další dotčené strany motivovat, tak aby se podávaná vysvětlení a zprávy o správě a řízení společností obecně dále zkvalitnily.

               (22)

               V zájmu efektivity navazujících opatření by měly členské státy na toto doporučení upozornit jednak subjekty, jež odpovídají za vnitrostátní kodexy správy a řízení společností, jednak kotované společnosti a další dotčené strany. Členské státy by měly rovněž informovat Komisi o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      ODDÍL I

      Obecná ustanovení

               1.

               Účelem tohoto doporučení je poskytnout vodítka členským státům, subjektům odpovědným za vnitrostátní kodexy správy a řízení společností, společnostem a dalším zúčastněným stranám. Tato vodítka si kladou za cíl celkově zkvalitnit výkazy o správě a řízení, jež společnosti zveřejňují v souladu s článkem 20 směrnice 2013/34/EU, a zejména zkvalitnit vysvětlení, jež společnosti podávají v případě, že se od doporučení relevantního kodexu správy a řízení odchýlí.

               2.

               Komise doporučuje, aby kodexy správy a řízení v případě potřeby jednoznačně rozlišovaly mezi těmi svými částmi, od nichž se odchýlit nelze, dále částmi, které se použijí podle zásady „dodržuj nebo vysvětli“, a konečně částmi, které se použijí čistě na bázi dobrovolnosti.

      ODDÍL II

      Kvalita výkazů o správě a řízení společností

               3.

               Ustanovení čl. 20 odst. 1 směrnice 2013/34/EU vyžaduje, aby kotované společnosti ve výkazu o své správě a řízení uváděly informace o určitých aspektech svého mechanismu správy a řízení.

               4.

               V zájmu větší transparentnosti z pohledu společníků, investorů a dalších zúčastněných stran a nad rámec informací k tématům uvedeným v odstavci 3 by společnosti měly popsat způsob, jakým uplatnily relevantní doporučení kodexu správy a řízení k tématům, která mají pro společníky největší význam.

               5.

               Informace uvedené v odstavcích 3 a 4 by měly být dostatečně srozumitelné, přesné a obsáhlé, aby si společníci, investoři a další zúčastněné strany mohli udělat dostatečný obrázek o způsobu, jakým je společnost spravována a řízena. Tyto informace by měly dále uvádět zvláštní charakteristiky společnosti a popsat její situaci, např. velikost, strukturu či vlastnictví a další relevantní znaky.

               6.

               V zájmu jednoduššího přístupu společníků, investorů a dalších zúčastněných stran k informacím uvedeným v odstavcích 3 a 4 by společnosti měly tyto informace běžně zpřístupňovat na svých internetových stránkách a odkaz na tyto internetové stránky uvádět ve své zprávě vedení podniku, a to i v případě, že již informace poskytují jiným způsobem upraveným ve směrnici 2013/34/EU.

      ODDÍL III

      Kvalita vysvětlení v případě odchýlení od kodexu

               7.

               Ustanovení čl. 20 odst. 1 směrnice 2013/34/EU vyžaduje, aby kotované společnosti podaly vysvětlení v případě, že se odchylují od zásad správy a řízení, jimiž se řídí nebo jež se dobrovolně rozhodly používat.

               8.

               Pro účely odstavce 7 by měly společnosti jednoznačně uvést, od kterých konkrétních doporučení se odchýlily, a u každého případu takového odchýlení by měly:

                           a)

                           vysvětlit způsob, jakým se od doporučení odchýlily;

                           b)

                           popsat důvody tohoto odchýlení;

                           c)

                           popsat způsob, jakým bylo rozhodnutí odchýlit se od doporučení ve společnosti přijato;

                           d)

                           v případě, že je toto odchýlení časově omezené, uvést, kdy se společnost začne podle vlastního předpokladu daným doporučením řídit;

                           e)

                           případně popsat opatření, jež bylo přijato namísto nedodrženého doporučení, a vysvětlit, jak toto opatření dosahuje základního cíle daného doporučení či kodexu jako celku, anebo objasnit, jakým způsobem toto opatření přispívá k řádné správě a řízení společnosti.

               9.

               Informace podle odstavce 8 by měly být dostatečně srozumitelné, přesné a obsáhlé, aby společníci, investoři a další zúčastněné strany mohli posoudit, jaké důsledky toto odchýlení od určitého doporučení má.
               Tyto informace by měly dále uvádět zvláštní charakteristiky společnosti a popsat její situaci, např. velikost, strukturu či vlastnictví a další relevantní znaky.

               10.

               Vysvětlení odchylek by mělo být ve výkazu o správě a řízení prezentováno srozumitelně a takovým způsobem, aby je společníci, investoři a další zúčastněné strany mohli snadno nalézt. Za tímto účelem lze vysvětlení např. uvádět ve stejném pořadí, v jakém za sebou následují doporučení v příslušném kodexu, nebo všechna vysvětlení sloučit do jednoho oddílu výkazu o správě a řízení, pokud je zvolený způsob srozumitelně vysvětlen.

      ODDÍL IV

      Závěrečná ustanovení

               11.

               K tomu, aby byly společnosti motivovány dodržovat příslušný kodex správy a řízení a lépe vysvětlovat odchylky od tohoto kodexu, je nutno vykonávat na úrovni členského státu v rámci stávajících mechanismů efektivní monitoring.

               12.

               Členské státy by měly na toto doporučení upozornit subjekty odpovědné za vnitrostátní kodexy správy a řízení společností, kotované společnosti a další dotčené strany. Členské státy se vyzývají, aby informovaly Komisi o opatřeních přijatých v souladu s tímto doporučením do 13. dubna 2015, aby mohla Komise situaci sledovat a vyhodnotit.

               13.

               Toto doporučení je určeno členským státům, subjektům odpovědným za vnitrostátní kodexy správy a řízení společností, kotovaným společnostem a dalším zúčastněným stranám.

      V Bruselu dne 9. dubna 2014.

            Za Komisi

         Michel BARNIER

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19.

      (2)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

      (3)  KOM(2011) 164, 5.4.2011.

      (4)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 29. března 2012 k rámci pro správu a řízení evropských společností (2011/2181(INI)).

      (5)  COM(2012) 740, 12.12.2012.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2012

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/38

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Řecka na rok 2012
   2012/C 219/11
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (5)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (6)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (7)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (8)

               Dne 12. dubna 2012 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2012 a neúplné informace o svých rozpočtových plánech z důvodu probíhající aktualizace střednědobé fiskální strategie, jejíž dokončení se očekává v brzké době. Řecké orgány se vyzývají, aby předložily úplný soubor standardních tabulek požadovaných v rámci preventivní části Paktu o stabilitě a růstu, jakmile bude aktualizace této střednědobé fiskální strategie dokončena.

               (9)

               Dne 21. února 2012 se Euroskupina dohodla na druhém ekonomickém ozdravném programu pro Řecko. Provádění hospodářské politiky popsané v memorandu o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky přispěje ke snížení veřejného dluhu Řecka na 117 % HDP do roku 2020. Euroskupina se také dohodla, že kromě částek přislíbených v prvním programu financování přispěje oficiální sektor do roku 2014 na program finančními prostředky ve výši 130 miliard EUR.

               (10)

               Uvolnění plateb je podmíněno dodržením kvantitativních kritérií výkonnosti a pozitivním hodnocením pokroku dosaženého s ohledem na politická kritéria stanovená v rozhodnutí Rady 2011/734/EU ze dne 12. července 2011 určeném Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (4), pozměněném dne 8. listopadu 2011 (5) a dne 13. března 2012 (6), a v memorandu o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky, které bylo podepsáno dne 14. března 2012.

               (11)

               Dne 19. března 2012 byla prostřednictvím Evropského nástroje finanční stability (EFSF) Řecku vyplacena první splátka (5,9 miliardy EUR) z první tranše (14,5 miliardy EUR) nového programu financování. Řecko rovněž obdrželo 1,6 miliardy EUR od Mezinárodního měnového fondu. Do května 2012 Řecko obdrželo v rámci prvního a druhého programu financování od oficiálního sektoru 147,5 miliardy EUR.

               (12)

               V letech 2010 a 2011 dosáhlo Řecko částečného pokroku směrem k dosažení ambiciózních cílů ekonomického ozdravného programu. Naplňování brzdilo několik faktorů: politická nestabilita, sociální nepokoje a otázky administrativní kapacity a především recese, která byla mnohem hlubší, než se původně předpokládalo. Důležité fiskální cíle nebyly splněny, což v průběhu let 2010 a 2011 vedlo k přijetí dalších konsolidačních opatření. Řecko však dosáhlo podstatného snížení schodku veřejných financí: z 15,8 % HDP v roce 2009 na 9,1 % v roce 2011.

               (13)

               Dne 18. dubna 2012 přijala Komise sdělení s názvem Obnova růstu v Řecku, ve kterém zdůraznila pozitivní dopady, které by úplné a účinné provedení ekonomického ozdravného programu mohlo mít díky tomu, že položí základy pro růst, investice a sociální obnovu. Ve sdělení se připomíná, že Řecko může čerpat sílu a konkrétní podporu ze svého členství v Unii a v eurozóně. Dále zdůrazňuje, že reformy stanovené v druhém ekonomickém ozdravném programu mají obnovit potenciál řecké ekonomiky z hlediska růstu a vytváření pracovních míst a vytvářet spravedlivější společnost. Popisuje masivní finanční podporu, která je Řecku poskytována, a vyzdvihuje ochotu partnerů Řecka, zejména pak Komise, hledat způsoby, jak prostřednictvím rychlých opatření a podpory ze strany EU maximalizovat účinek opatření, která mají být přijata jako první.

               (14)

               Hospodářská krize a následná opatření k fiskální konsolidaci ovlivňují schopnost Řecka naplňovat cíle strategie Evropa 2020, zejména sociálně orientované cíle. Nicméně strukturální reformy, zejména reformy na trhu práce, liberalizace některých odvětví a řada opatření na zlepšení podnikatelského prostředí pomohou podpořit hospodářskou soutěž, zvýšit produktivitu a zaměstnanost a snížit výrobní náklady, a tak ve střednědobém výhledu přispět ke zvýšení zaměstnanosti a omezení chudoby a sociálního vyloučení. Navzdory hospodářské krizi Řecko pokračovalo v úsilí o dosažení environmentálních cílů strategie Evropa 2020.

               (15)

               Probíhá změna strategické orientace strukturálních fondů s důrazem na podporu zaměstnanosti mládeže a konkurenceschopnosti (zejména malých a středních podniků). Nová opatření posilují kroky v oblasti pasu zaměstnanosti, odborné přípravy a odborné kvalifikace a přístupu k financím pro malé a střední podniky.

               (16)

               Řecko přijalo v rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 souvisejí s podporou zaměstnanosti, zlepšováním konkurenceschopnosti a dále posílením udržitelnosti veřejných financí a finanční stability,

         DOPORUČUJE, aby Řecko:
   provedlo opatření stanovená v rozhodnutí 2011/734/EU, pozměněném dne 8. listopadu 2011 a dne 13. března 2012, a v memorandu o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky, které bylo podepsáno dne 14. března 2012.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 213, 20.7.2011, s. 12.

      (4)  Úř. věst. L 296, 15.11.2011, s. 38.

      (5)  Úř. věst. L 320, 3.12.2011, s. 28.

      (6)  Úř. věst. L 113, 25.4.2012, s. 8.


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Německa na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2017

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/33

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Německa na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2017
   2013/C 217/09
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Německa na rok 2012 a stanovisko k programu stability Německa na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) druhou zprávu mechanismu varování, ve které není Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 12. dubna 2013 předložilo Německo svůj národní program reforem na rok 2013 a dne 17. dubna 2013 svůj program stability na období 2012–2017. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že veřejné finance v Německu jsou obecně zdravé a že střednědobý rozpočtový cíl byl splněn. Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability, je realistický. Makroekonomické projekce programu stability jsou obecně v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2013, pokud jde o tempo a strukturu hospodářského růstu v letech 2013 a 2014, i s odhadem Komise týkajícího se střednědobého potenciálního růstu v Německu. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je zajistit kontinuální dodržování střednědobého rozpočtového cíle. Program stability potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl –0,5 % HDP. Tento cíl je v souladu s požadavky Paktu stability a růstu. Německo v roce 2012 dosáhlo strukturálního rozpočtového přebytku, a střednědobý rozpočtový cíl tak splnilo. Podle programu stability zůstane (přepočtené) (5) strukturální saldo v letech 2013 a 2014 kladné, což je obecně v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2013, čímž se vytvoří prostor pro volné působení automatických stabilizátorů. Německo v roce 2012 rovněž splnilo výdajové kritérium stanovené v Paktu o stabilitě a růstu. Na základě informací uvedených v programu stability míra růstu veřejných výdajů bez vlivu diskrečních opatření na straně příjmů v roce 2013 výdajové kritérium překročí, zatímco v roce 2014 jej opět splní. Program stability na rok 2013 plánuje pokles hrubého dluhu na 80½ % HDP a následné zachování jeho sestupné tendence.
               Poté, co v roce 2011 došlo k nápravě nadměrného schodku, se Německo ve vztahu ke kritériu dluhu nachází v přechodném období a v roce 2012 dosáhlo dostatečného pokroku směrem k jeho splnění. Bude-li program stability proveden podle plánu, dosáhne dostatečného pokroku směrem ke splnění kritéria dluhu i v roce 2013 a referenční hodnota pro dluh bude dosažena na konci přechodného období v roce 2014. Cíle pro schodek a dluh se celkově jeví jako reálné.

               (10)

               Německo vynaložilo pouze omezené úsilí ke zvýšení efektivity veřejných výdajů v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče. Minulé reformní úsilí v odvětví zdravotnictví i letošní reforma dlouhodobé péče se jeví nedostatečné k tomu, aby omezily růst nákladů očekávaný v budoucnosti. Německo je zřejmě na dobré cestě, pokud jde o národní cíl ohledně výdajů na vzdělávání a výzkum, mělo by však zvažovat ještě ambicióznější návazné cíle, aby se vyrovnalo nejinovativnějším ekonomikám.

               (11)

               Německo dostatečně nevyužívá ty zdroje příjmů, jež podporují růst. Uplatňování snížené sazby DPH (v současnosti ve výši 7 %), jež se nyní týká poměrně široké škály zboží a služeb, by mohlo být zúženo a správa DPH by mohla být přezkoumána za účelem zvýšení efektivity, zlepšení výběru daní a boje s podvody. Příjmy z periodických daní z nemovitostí jsou v Německu obzvláště nízké – v roce 2011 dosahovaly 0,5 % HDP ve srovnání s 1,3 % v EU-27. To může ponechávat prostor pro zvýšení obecní daně z nemovitosti (Grundsteuer), zejména přehodnocením základu daně.

               (12)

               Od loňského doporučení došlo k určitému pokroku při provádění ústavního pravidla pro zajištění vyrovnaného rozpočtu (dluhové brzdy). Ve většině spolkových zemí jsou však zřejmě stále třeba specifická prováděcí pravidla, aby bylo zajištěno účinné uplatňování dluhové brzdy v ročním rozpočtovém procesu.

               (13)

               Finanční sektor prodělal výraznou korekci a regulační a dohledový rámec byl posílen. Rozhodnutí Komise v oblasti státní podpory i nadále podněcovala restrukturalizaci zemských bank (Landesbanken). V oblasti správy a řízení bankovního sektoru však zřejmě stále existují překážky pro konsolidaci iniciovanou trhem, což má vliv na celkovou efektivitu finančního sektoru.

               (14)

               Německo přijalo pouze omezená opatření k odstranění významných faktorů demotivujících partnery, kteří do domácnosti přinášejí druhý příjem, a je třeba dále zvýšit dostupnost zařízení pro celodenní péči o dítě a celodenních škol. Německo zaznamenalo určitý pokrok ve zvyšování vzdělanosti znevýhodněných osob, nicméně všechny spolkové země by měly pokračovat v ambiciózním úsilí o vytvoření školního systému, který každému poskytuje rovné příležitosti. Dosud bylo přijato málo opatření ke snížení vysokého daňového zatížení osob s nízkými příjmy. Opatření ke zvýšení integrace dlouhodobě nezaměstnaných do pracovního trhu by měla být posílena. Německo by mělo udělat více pro snížení vysokých daní a příspěvků na sociální zabezpečení, které ukládá osobám s nízkými příjmy. Je třeba dalšího úsilí, aby se usnadnil přechod z některých typů pracovních smluv (např. „mini-jobs“) na udržitelnější formy smluv, čímž by se zamezilo segmentaci pracovního trhu. I když jsou reálné mzdy dosud pod úrovní roku 2000, což přispělo ke strukturálnímu snížení míry nezaměstnanosti z 8 % na 5,5 %, začaly od té doby dynamicky růst, aniž by to nepříznivě ovlivnilo konkurenceschopnost. Současně se zvýšily mzdové rozdíly.

               (15)

               Německo usiluje o minimalizaci celkových ekonomických nákladů na transformaci energetického systému. Zatím bylo dosaženo prvních hmatatelných výsledků, avšak celkové náklady se nadále zvyšují a zůstávají velká rizika a potenciální neefektivita. Německo vyvíjí významné úsilí o zrychlené rozšíření energetických sítí. Koordinace jeho vnitrostátní energetické politiky s politikami sousedních zemí je nedostatečná.

               (16)

               Situace v odvětví služeb se od roku 2012 významně nezměnila a přístup k výkonu některých profesí je stále omezen. Německo by mělo udělat více pro to, aby odstraněním neodůvodněných omezení a překážek pro výkon činnosti otevřelo své odvětví služeb, což povede ke snížení cen a služby budou pro nízkopříjmové skupiny dostupnější. V mnoha řemeslných odvětvích včetně stavebnictví stále existuje požadavek, aby osoba, která má zájem provozovat podnikání, byla držitelem mistrovského listu (Meisterbrief) nebo rovnocenné kvalifikace. V odvětví stavebnictví rovněž existují restrikce, pokud jde o obchodní komunikaci a schvalovací postupy. Mnoho svobodných povolání také podléhá požadavkům na právní formu a podíl na kapitálu. Německo by mohlo zvážit, zda by stejných cílů veřejného zájmu nemohlo být dosaženo mírnější regulací. Rozmanitost regulačních režimů v jednotlivých spolkových zemích rovněž naznačuje, že existuje prostor pro další identifikaci nejméně zatěžujících regulačních přístupů a jejich rozšíření v celé zemi, čímž se omezí byrokracie, s níž se potýkají podniky. Míra účinné hospodářské soutěže na železnici zůstává nízká. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, je hodnota zakázek, které německé orgány zveřejňují v souladu s právními předpisy Unie v této oblasti, velmi nízká. Legislativní proces týkající se změny zákona proti omezení hospodářské soutěže dosud nebyl dokončen. V odvětví maloobchodu regulace v oblasti územního plánování významně omezuje vstup nových subjektů na trh.

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa. Posoudila národní program reforem a program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Německa, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (19)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Německo mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Německo v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Zachovat zdravou fiskální pozici, jak je plánováno, čímž se zajistí plnění střednědobého cíle během programového období. Provádět fiskální politiku podporující růst, a to cestou dalšího úsilí o zvýšení nákladové efektivity veřejných výdajů v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče prostřednictvím lepší integrace poskytování péče a silnějšího zaměření na prevenci, rehabilitaci a nezávislý život. Zvýšit efektivitu daňového systému zejména rozšířením daňového základu DPH a přehodnocením daňového základu obecní daně z nemovitosti; využít dostupný prostor pro zvýšené a efektivnější výdaje podporující růst v oblasti vzdělávání a výzkumu na všech úrovních státní správy. Dokončit konzistentním způsobem zavádění dluhové brzdy ve všech spolkových zemích a zajistit, aby kontrolní postupy a mechanismy nápravy byly relevantní a byly prováděny včas.

               2.

               Zajistit podmínky umožňující růst mezd na podporu domácí poptávky. Za tímto účelem snížit vysoké daně a příspěvky na sociální zabezpečení, zejména pro osoby s nízkými příjmy, a zvyšovat vzdělanost znevýhodněných osob. Udržovat vhodná aktivační a integrační opatření, obzvláště pro dlouhodobě nezaměstnané. Usnadnit přechod z nestandardních pracovních poměrů (např. „mini-jobs“) na udržitelnější formy zaměstnání. Přijmout opatření zvyšující motivaci k práci a zaměstnavatelnost pracovníků, zejména v případě partnerů, které do domácnosti přinášejí druhý příjem, a pracovníků s nízkou kvalifikací, a to rovněž v zájmu zvýšení jejich příjmu. Za tímto účelem odstranit faktory, které partnery přinášející do domácnosti druhý příjem demotivují, a dále zvýšit dostupnost zařízení s celodenní péčí o děti a celodenních škol.

               3.

               Zlepšit koordinaci své energetické politiky se sousedními zeměmi a minimalizovat celkové náklady na transformaci energetického systému, zejména revizí nákladové efektivity nástrojů energetické politiky určených k dosažení cílů pro energii z obnovitelných zdrojů, a dalším úsilím o zrychlené rozšiřování vnitrostátních a přeshraničních elektrických a plynových rozvodných sítí.

               4.

               Přijmout opatření k další stimulaci hospodářské soutěže v odvětví služeb, včetně některých řemesel, zejména ve stavebnictví, a svobodných povolání s cílem podpořit domácí zdroje růstu. Naléhavě přijmout opatření za účelem podstatného zvýšení hodnoty zakázek, jichž se týkají postupy pro zadávání veřejných zakázek. Přijmout a provést ohlášenou legislativní reformu, jejímž cílem je zdokonalit vymáhání soutěžního práva ve vztahu k omezením hospodářské soutěže. Odstranit restrikce v oblasti územního plánování, jež nadměrně omezují vstup nových subjektů na maloobchodní trh. Podniknout další opatření k odstranění zbývajících překážek pro hospodářskou soutěž na železnici. Pokračovat v konsolidaci bankovního sektoru, zejména zlepšením rámce pro správu a řízení.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 35.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné rozpočtové saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 8. března 2005 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 77/11

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. března 2005
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/253/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1),
   s ohledem na interní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT-ES (2), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro devátý Evropský rozvojový fond (3), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2003, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 včetně odpovědí Komise (4),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 uvedené interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2003 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE,
   aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2003.

      V Bruselu dne 8. března 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (3)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/36

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015
   (2015/C 272/10)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Dánsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Dne 27. března 2015 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje také snížit schodek natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v roce 2015 splnit střednědobý cíl. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

               (9)

               Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je dlouhodobá nabídka pracovní síly s potřebnými dovednostmi. Díky reformě aktivní politiky na trhu práce z roku 2014 dosáhlo Dánsko pokroku ve zlepšování zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Reforma je v rané fázi provádění a její výsledky je třeba sledovat. V souladu s doporučeními odborné skupiny II Carstena Kocha jsou nadále zapotřebí dodatečná opatření pro osoby, které jsou nejvíce vyloučené z trhu práce. Klíčovými faktory se v tomto ohledu jeví být nízká úroveň dosaženého vzdělání, omezené zkušenosti na trhu práce, mládí a původ z přistěhovaleckého prostředí. Obecně lze konstatovat, že potenciál osob z přistěhovaleckého prostředí není stále dostatečně využit. Navzdory vysokým výdajům na vzdělávání jsou v Dánsku studijní výsledky pouze průměrné, a to zejména u žáků z přistěhovaleckého prostředí. Tento problém se snaží řešit reforma systému základního a nižšího středního vzdělávání a systému odborného vzdělávání a přípravy. K lepším výsledkům v oblasti vzdělávání je zapotřebí provést tyto reformy v plném rozsahu.

               (10)

               Zásadní význam pro posílení hospodářského oživení v Dánsku má zlepšení jeho konkurenceschopnosti. Nepostradatelný je v tomto ohledu růst produktivity, který byl v posledních dvou desetiletích slabý a byl ovlivněn překážkami při vstupu do odvětví služeb zaměřených na domácí trh a související regulatorní zátěží. Produktivita by mohla být podle Komise pro produktivitu zlepšena v oblasti stavebnictví a maloobchodu. Předpisy upravující maloobchody jsou velmi přísné a dosud nebyla přijata žádná opatření k jejich zjednodušení. Odvětví stavebnictví se vyznačuje přítomností náročných stavebních předpisů a velkým počet certifikačních systémů. Pro stavebnictví představila vláda strategii v listopadu 2014. Je vedena dobrými úmysly, jako je zjednodušení pravidel, omezení technických prvků v žádostech o stavební povolení, zavedení mezinárodních norem, harmonizace vnitrostátních norem a zkrácení lhůt pro vydávání stavebních povolení. Tato strategie však ještě nebyla v plném rozsahu převedena do konkrétních opatření. Stále dochází k překrývání systémů povolení a certifikace, což v některých případech platí též pro dočasné poskytování přeshraničních služeb. Kromě toho poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit svou činnost v Dánsku, nejsou vždy zohledněny povolení a certifikáty, které byly vydány v jiných členských státech.

               (11)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 2.

               (12)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Dánsku v období 2015–2016:

               1.

               Vyhnout se v roce 2016 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle.

               2.

               Zvýšit produktivitu, zejména v odvětvích služeb zaměřených na domácí trh, včetně maloobchodu a stavebnictví. Zmírnit omezení uvalená na maloobchody a přijmout další opatření k odstranění zbývajících překážek, které představují systémy povolení a certifikace v odvětví stavebnictví.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014 (Úř. věst. L 247, 29.7.2014, s. 17).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52012DC0320

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2012–2015 /* COM/2012/0320 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Lotyšska na rok
2012
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
států[4],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci své vnitrostátní hospodářské politiky a politiky
zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Lotyšska na rok
2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu
Lotyšska na období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které Lotyšsko není uvedeno
mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
(5)       Lotyšsko splnilo většinu
podmínek spojených s programem finanční pomoci v roce 2011. Komise
završila páté a závěrečné hodnocení v rámci programu podpory
platební bilance Lotyšska dne 21. prosince 2011 s celkově kladným
posouzením pokroku vlády v rozpočtových, finančních a
strukturálních reformách. Program vypršel v lednu 2012.
V důsledku vypršení programu se na Lotyšsko vztahuje dohled po
ukončení programu. Tento dohled tvoří nedílnou součást
stávajících postupů a mechanismů dohledu a je zaměřen na
důkladné sledování rizik, jež by mohla ohrozit makroekonomickou stabilitu,
a tudíž ovlivnit schopnost splácení. Dohled po ukončení programu bude
pokračovat až do splacení značného podílu (přibližně
70 %) úvěrů.
(6)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy
běžného poskytování úvěrů v ekonomice, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Evropská rada dne 2.
března 2012 také vyzvala členské státy, které se účastní Paktu
euro plus, aby včas předložily své závazky, aby mohly být zahrnuty do
jejich programů stability či konvergenčních programů a do
národních programů reforem.
(8)       Dne 30. dubna 2012
předložilo Lotyšsko svůj konvergenční program z roku 2012
na období 2012–2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se
vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
současně.
(9)       Na základě hodnocení
konvergenčního programu na rok 2012 podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž
jsou založeny rozpočtové projekce programu, je v roce 2012 opatrný,
neboť zohledňuje nejnověji dostupné informace, a v roce
2013 realistický. I když makroekonomické projekce na rok 2012 v programovém
scénáři se velice blíží hodnotám v prognóze Komise z jara 2012 (růst
HDP je předpovídán na 2,0 % a 2,2 %), nedávné ekonomické údaje
ukazují, že výsledné číslo by mohlo být vyšší. Cílem
rozpočtové strategie nastíněné v programu je napravit
nadměrný schodek do roku 2012 a přiblížit se střednědobému
rozpočtovému cíli do konce programového období. Konvergenční
program z roku 2012 změnil střednědobý cíl z –1,0 % na
–0,5 % HDP; tento nový střednědobý cíl adekvátně odráží
požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaný celkový schodek v roce
2012 odpovídá lhůtě pro nápravu nadměrného schodku stanovené
v doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Na rok 2013 cílí
program na celkový schodek 1,4 % HDP, ačkoli plánované snížení
výdajů doposud není plně zachyceno v odpovídajících opatřeních.
Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového
salda[6]
se Lotyšsko do konce programového období v roce 2015 přiblíží svému
střednědobému cíli. I když nově vypočtené informace
naznačují, že pokrok směrem ke střednědobému cíli je ve
strukturálním vyjádření v posledních letech programu nižší než
0,5 % HDP, plánované omezení výdajů by zajistilo to, aby míra
růstu veřejných výdajů, zohlední-li se diskreční
příjmová opatření, byla v souladu s výdajovým kritériem
Paktu o stabilitě a růstu. Možné daňové změny od druhé
poloviny roku 2012, jež doposud nejsou reflektovány v programovém
scénáři, ale přislíbeny v průvodním dopise ke
konvergenčnímu programu z roku 2012, představují zároveň
riziko pro dosažení cílů v roce 2013 a v pozdějších letech.
Poměř veřejného dluhu k HDP je pod 60 % a měl by se ze
42,6 % HDP v roce 2011 zvýšit na 46,7 % HDP v roce 2014, neboť
příslušné orgány předem akumulují finance na vysoké splátky
související s mezinárodním programem finanční pomoci, jež jsou
splatné v období 2014-2015, a v roce 2015 by po uhrazení těchto
splátek měl klesnout na 38,9 %.
(10)     Lotyšsko by mělo
pokračovat ve strategii přesunu zdanění z práce na zdanění
spotřeby, vlastnictví a využívání přírodních a jiných zdrojů, a
zároveň zlepšit své strukturální saldo. Poměrně vysoké daňové
zatížení příslušníků nízkopříjmových skupin a vysoká úroveň
nenahlášené výdělečné činnosti naznačují, že je třeba
vhodné politiky trhu práce, revize daňového systému a systému sociálních
dávek a zvýšeného úsilí o potírání stínové ekonomiky. Environmentální daně
zůstávají poměrně málo rozšířeny a výrazně jim
dominuje zdanění pohonných hmot, zatímco zdanění jiných zdrojů
energie, znečištění a využívání přírodních zdrojů jsou pod
průměrem EU. Další rozšíření daňové základny o jiné typy
zdanění v oblasti životního prostředí, zejména
znečištění, jakož i zdanění dalších zdrojů energie by
napomohly dosažení environmentálních cílů, a přitom poskytly prostor
pro přesun daňové zátěže z práce na jiné oblasti.
(11)     V průběhu
probíhající reformy fiskálního řízení se Lotyšsko vyzývá, aby zajistilo
přijetí zákona o rozpočtové kázni parlamentem a vypracovalo
střednědobě koncipovaný rámcový rozpočtový zákon na podporu
dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Přijetí zákona o
rozpočtové kázni bude v souladu se závazky, jež uzavřela lotyšská
vláda v rámci programu na podporu platební bilance; předloha zákona
přijatá vládou také usiluje o provedení vyvíjejícího se acquis EU v
oblasti fiskálního řízení do lotyšských právních předpisů. Až
bude přijat a proveden, nový zákon značně utuží fiskální rámec
v Lotyšsku, jež v současné době postrádá efektivní mechanismus k
omezení růstu veřejných výdajů v době konjunktury.
(12)     Pokud jde o zabezpečení
kontinuity důchodové reformy, mělo by Lotyšsko v roce 2013
obnovit příspěvky do povinného soukromého fondového důchodového
systému ve výši 6 % hrubých mezd z nynější snížené úrovně
ve výši 2 % hrubých mezd.
(13)     Lotyšsko potřebuje
posílit a zreformovat systém sociální pomoci a utkat se s jednou z nejvyšších
měr nezaměstnanosti v EU. Problém nezaměstnanosti mládeže se
během krize stal obzvlášť zjevným a odhalil také značný nesoulad
mezi nabídkou a poptávkou v oblasti kvalifikace. Byly koncipovány speciální
aktivní strategie pro trh práce zaměřené na mladé lidi,
včetně odborného profesního vzdělávání, dobrovolnické práce a
podpory mezd pro mladé lidi. Vzhledem k rozsahu daného problému mají však
tyto omezené činnosti poměrně malý dopad.
(14)     V roce 2011 bylo 40 %
lotyšského obyvatelstva ohroženo chudobou, což má dopad na zaměstnatelnost
pracovní síly a vyhlídky růstu. Lotyšsko přijalo krizovou strategii
pro sociální záchrannou síť. Vládní strategie na snížení chudoby se
soustředí na snížení nerovnosti příjmů, snížení daňové
zátěže pro výdělečně činné osoby v rodinách a zlepšení
přístupu na trh práce. Lotyšsko však vynakládá poměrně málo na
sociální ochranu a sociální transfery mají pouze malý dopad na snížení chudoby,
neboť značný podíl sociálních transferů je přerozdělen
zpět příslušníkům středněpříjmových a
vysokopříjmových skupin. Výdaje na sociální dávky s průzkumem
majetkových poměrů jsou nízké, ačkoli úlohu sociální záchranné
sítě částečně plní dočasné a málo placené
zaměstnání ve veřejném sektoru. Koncepce dávek sociální pomoci také
obsahuje „pasti chudoby a nezaměstnanosti“ a existují případy
zneužívání systému. Existuje velká nerovnost v přístupu
k sociální pomoci podle místních správ a nedostatečná transparentnost
komplikuje rozhodování podložené důkazy. Problémy dlouhodobé
nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mládeže se během krize staly
obzvláště zřejmými. Většina nezaměstnaných mladých lidí
nemá profesní kvalifikaci. Počet mladých lidí nezapojených do
zaměstnání, vzdělávání ani odborné přípravy je poměrně
vysoký. Měla by být činěna opatření v souladu
s výsledkem práce společného akčního týmu Lotyšska a Komise k
tématu nezaměstnanosti mládeže.
(15)     Lotyšsko by mělo dále
zlepšit energetickou účinnost a podpořit konkurenci v hlavních
energetických sítích a zároveň zlepšit propojení s energetickými
sítěmi EU. Daňový systém neposkytuje dostatečné pobídky pro
snížení nákladů na energii a pro přesun spotřeby a investic
směrem k energeticky účinným výrobkům (dopravním
vozidlům, izolaci budov, systémům vytápění). Trhům
s energií v Lotyšsku nadále dominují monopoly. Trhy s plynem a
elektřinou jsou z historických důvodů v rozsáhlé
míře odděleny od ostatních členských států EU.
(16)     Neefektivnost systému
občanskoprávní justice má negativní dopad na podnikatelské a
hospodářské prostředí, neboť se tím zvyšují riziko i náklady
podnikání. U prvoinstančních i druhoinstančních soudů existuje
značné zpoždění v občanskoprávních a obchodněprávních
případech, zejména pokud jde o otázky závazkového práva a úpadková
řízení. Měla by být hodnocena profesní výkonnost soudců. Je
třeba dalších zlepšení režimu úpadkového práva.
(17)     Navzdory poměrně
vysoké úrovni školství nemá značný podíl pracovní síly profesní
kvalifikaci a má omezený přístup k vysokoškolskému vzdělání.
Univerzity dosahují v celosvětovém srovnání špatných hodnocení a
vyznačují se nízkou úrovní mezinárodní konkurenceschopnosti a slabým
řízením. Slabou spoluprací mezi univerzitami, výzkumnými ústavy a podniky
trpí výkonnost v oblasti inovací, jež je velmi nízká. Chybí systematická a
efektivní strategie v oblasti výzkumu a inovací. Lotyšsko má také nejnižší
podnikové výdaje na výzkum a vývoj v EU.
(18)     Lotyšsko přijalo
řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a plnění
závazků předložených v roce 2011 souvisejí s podporou
zaměstnanosti, zlepšováním konkurenceschopnosti, zvyšováním udržitelnosti
veřejných financí a posílením finanční stability. Komise posoudila
provádění závazků z Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení byly
zohledněny v doporučeních.
(19)     V kontextu evropského
semestru provedla Komise důkladnou analýzu hospodářské politiky
Lotyšska. Zabývala se konvergenčním programem i národním programem
reforem. Zohlednila nejenom jejich relevanci pro udržitelnou fiskální a
sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad
s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním
k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU.
Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže
uvedených doporučení (1) až (7).
(20)     Rada na základě tohoto
posouzení prozkoumala konvergenční program Lotyšska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení (1),
DOPORUČUJE, aby Lotyšsko v období
2012–2013 provedlo tato opatření:
1.           Zabezpečit naplánovaný
pokrok směrem k včasné nápravě nadměrného schodku. Za
tímto účelem plnit rozpočet na rok 2012, jak stanoveno, a dosáhnout
fiskálního úsilí upřesněného v doporučení Rady v rámci
postupu při nadměrném schodku. Dále pak provádět
rozpočtovou strategii za podpory dostatečně specifikovaných
strukturálních opatření v roce 2013 i později, dostatečně
postupovat směrem ke střednědobému rozpočtovému cíli a
respektovat výdajové kritérium. Využít lepší cyklické příjmy (oproti
očekávání) ke snížení dluhu veřejných financí.
2.           Zavádět opatření
k přesunu zdanění z práce na spotřebu, vlastnictví a
využívání přírodních i jiných zdrojů, přitom zlepšovat
strukturální saldo; zajistit přijetí zákona o rozpočtové kázni a
vypracovat střednědobě koncipovaný rozpočtový rámcový zákon
na podporu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; od roku 2013
obnovit příspěvky do povinného fondového soukromého důchodového
systému ve výši 6 % hrubé mzdy.
3.           Přijmout opatření
ke snížení dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí
bojem proti předčasnému ukončování školní docházky, podporou
efektivnějších učebních poměrů a odborného vzdělávání
a přípravy, zlepšováním kvality, rozsahu a efektivity aktivní politiky
trhu práce a jejích složek dalšího vzdělávání a efektivnějším
systémem podpory mezd.
4.           Řešit vysokou míru
chudoby a sociálního vyloučení reformováním systému sociální pomoci
s cílem jeho zefektivnění, přitom lépe chránit chudé lidi.
Zajistit lepší zacílení a zvýšit pobídky k práci.
5.           Dále podněcovat
energetickou účinnost pobídkami ke snižování nákladů na energii a
k přesunu spotřeby směrem k energeticky účinnými
výrobkům, včetně vozidel, budov a systémů vytápění.
Podporovat konkurenci v hlavních energetických sítích (elektřině,
zemním plynu, vytápění) a zlepšit propojení s energetickými
sítěmi EU.
6.           Činit opatření ke
zlepšení řízení a efektivity soudnictví, zejména snížením zpoždění a
délky řízení. Činit kroky ke zlepšení úpadkového práva a
rozhodčího práva.
7.           Pokračovat
v reformách vysokoškolského vzdělávání, mimo jiné zaváděním
nového modelu financování odměňujícího kvalitu, posilujícího vazby
s potřebami trhu a s výzkumnými institucemi a varujícího se
tříštění rozpočtových zdrojů. Koncipovat a provést
efektivní politiku v oblasti výzkumu a inovací, jež bude podněcovat
společnosti k inovacím, včetně daňových pobídek,
modernizace infrastruktury a racionalizace výzkumných institucí.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 320 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a
dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na
základě informací poskytnutých v programu a za použití
společně dohodnuté metodiky.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.