title: Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE)

text:
               8.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 80/1

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2021/402
      ze dne 4. března 2021
      o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Rozšíření onemocnění COVID-19 a mimořádná opatření přijatá k omezení šíření tohoto viru a k ochraně lidských životů způsobily značný a zdlouhavý hospodářský otřes v Evropské unii. Ve třetím čtvrtletí roku 2020 byl HDP EU téměř o 4,2 % nižší v porovnání se stejným čtvrtletím předchozího roku. Od druhé poloviny roku 2020 nastalo značné, i když neúplné oživení. Očekává se však, že opětovný nárůst infekcí povede k mírné recesi, a k oživení tak dojde později, až v druhé polovině roku 2021 (1).

                  (2)

                  Politická reakce na pandemii COVID-19 na úrovni členských států i na úrovni EU pomáhá omezit sociálně-ekonomický dopad této pandemie. Použití režimů zkrácené pracovní doby a obdobných opatření k zachování pracovních míst až dosud pomáhalo omezit růst nezaměstnanosti úměrný poklesu hospodářské činnosti. Na úrovni EU se míra nezaměstnanosti mezi prvním a třetím čtvrtletím roku 2020 zvýšila o méně než jeden procentní bod. Pro účely politických opatření se využívalo flexibilního financování z Evropských strukturálních a investičních fondů v rámci investičních iniciativ pro reakci na koronavirus (CRII (2) a CRII plus (3)) a z evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) (4).

                  (3)

                  Změny ve vzorcích spotřeby vyvolané krizí a souběžná zelená a digitální transformace opírající se o Zelenou dohodu pro Evropu (5) a evropskou digitální strategii (6) výhledově povedou k transformaci našich hospodářství. Je možné, že oživení nebude v některých odvětvích ještě nějakou dobu úplné, pokud k němu vůbec dojde, a že se společnosti z této krize dostanou ve stavu finanční tísně (7). Ačkoli je Zelená dohoda pro Evropu hnací silou naší strategie růstu a očekává se, že přechod na zelenější ekonomiku vytvoří v celé EU do roku 2050 až dva miliony dalších pracovních míst (8), v některých odvětvích a regionech hrozí, že pracovní místa budou zrušena. Tento vývoj by mohl vést ke krátkodobému růstu nezaměstnanosti, zatímco vytváření nových kvalitních pracovních míst možná nějakou dobu potrvá v závislosti na hospodářském výhledu a na dostupnosti kvalifikovaných pracovních sil. Rostoucí nezaměstnanost a zvýšená nečinnost by vedla ke ztrátě dovedností, což by mohlo mít trvalé negativní důsledky pro dotyčné osoby i pro ekonomiku jako celek. Existuje nebezpečí, že bez efektivních opatření zaměřených na zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci se nezaměstnanost stane trvalým jevem.

                  (4)

                  Bez přiměřené politické reakce pravděpodobně zaplatí nejvyšší cenu mladí lidé. Míra nezaměstnanosti mladých lidí se v porovnání s obecnou mírou nezaměstnanosti mezi prvním a třetím čtvrtletím roku 2020 zvýšila trojnásobně (9). Odložený vstup na trh práce by mohl tuto generaci poznamenat na několik let.

                  (5)

                  Je rovněž pravděpodobné, že krize nepříznivě ovlivní situaci na trhu práce v případě těch skupin, které se na trhu práce nacházejí v znevýhodněném postavení nebo jsou nedostatečně zastoupeny. Jde například o ženy, starší pracovníky, osoby s nízkou kvalifikací, zdravotně postižené osoby, osoby žijící ve venkovských nebo odlehlých oblastech, osoby LGBTI, Romy a jiné etnické či rasové menšiny, kterým obzvláště hrozí vyloučení nebo diskriminace, a také o osoby přistěhovaleckého původu. A konkrétně, zatímco průměrná míra zaměstnanosti žen v EU je dnes vyšší než kdy předtím, mnohé ženy se přesto setkávají s překážkami, jež brání jejich vstupu na trh práce a setrvání na něm, a míra jejich zaměstnanosti by měla být zlepšena (10).

                  (6)

                  Aby se zajistil postupný přechod od mimořádných opatření přijatých v době pandemie k opatřením, která jsou nezbytná pro usnadnění procesu přerozdělení pracovních sil a kapitálu v procesu oživení, je nutno zaujmout strategický přístup na úrovni EU a vnitrostátní úrovni. EU a členské státy by měly jednat společně s cílem prosazovat dynamické a inkluzivní oživení doprovázené tvorbou pracovních míst a usnadnit zelenou a digitální transformaci na evropském trhu práce. Pozornost by měla být věnována rizikům spojeným s postupným rušením mimořádných opatření bez zavádění nových účinných politik za účelem podpory pracovníků a společností během oživení.

                  (7)

                  Aby bylo možno podpořit přechod na trhu práce v kontextu oživení a souběžné zelené a digitální transformace, je nutné, aby byl přijat ucelený soubor aktivních politik trhu práce, který by zahrnoval dočasné pobídky k zaměstnávání i k přechodům, jakož i politická opatření zaměřená na dovednosti a lepší služby v oblasti zaměstnanosti (dále jen „účinná aktivní podpora zaměstnanosti“ nebo také „opatření EASE“). K tomu účelu by se plně využilo dostupných fondů EU.

                  (8)

                  Včasné a správně navržené podpory zaměstnanosti mohou využít pracovníci a společnosti, ale také hospodářství a společnost jako celek. Bude-li pracovníkům v odvětvích ekonomiky postižených krizí poskytnuta včasná a aktivní podpora, je pravděpodobnější, že najdou kvalitní práci v rozvíjejících se odvětvích, jako jsou zelená a digitální odvětví, nebo v odvětvích s inovativními obchodními modely, ale také v sociální ekonomice a odvětvích, kde je nedostatek kvalifikovaných pracovníků, například ve zdravotnictví a pečovatelských službách.

                  (9)

                  Dočasnými pobídkami k zaměstnávání na trhu práce lze účinně podpořit vytváření kvalitních pracovních míst v situaci utlumeného hospodářského růstu v počátečních fázích oživení. Měly by být zacíleny a navrženy tak, aby přispívaly k profesním přechodům a k vytváření pracovních míst, která by bez těchto pobídek nevznikla. Mezi cílové skupiny mohou patřit zranitelné a nedostatečně zastoupené skupiny, včetně mladých lidí, kteří vstupují na trh práce. Účinná je zejména podpora učňovské přípravy, neboť vede k rozvíjení dovedností požadovaných na trhu práce a pomáhá mladým lidem získat zaměstnání. Pobídky k přechodům, jež nové zaměstnavatele povzbuzují k tomu, aby přijímali pracovníky, kterým hrozí propuštění, mohou navíc přispět k usnadnění těchto přechodů a ke zvýšení přísunu dovedností v rostoucích odvětvích. Podpora podnikání se zvláštním zaměřením na mladé lidi, ženy a sociální podnikatele může tato opatření vhodně doplnit. Patří sem mimo jiné podpora, díky níž budou moci řešit některé z největších problémů malých a středních podniků, jako jsou regulační povinnosti, opožděné platby a přístup k financování.

                  (10)

                  Z ekonomické literatury vyplývá, že pobídky k zaměstnávání mohou přinést větší průměrný nárůst zaměstnanosti než jiné druhy aktivních politik na trhu práce. Spolu s programy odborné přípravy mají největší střednědobé až dlouhodobé účinky, neboť zlepšují zaměstnatelnost pracovníků a jejich dovednosti. Pobídky k zaměstnávání a k přechodům spojené s profesní přípravou na pracovišti mohou být při zajišťování relevantních dovedností na trhu práce účinnější než jiné formy odborné přípravy. Riziko, že budou těmito pobídkami podporována ta pracovní místa, jež by byla vytvořena tak jako tak, lze zmírnit zacílením, monitorováním a stanovením požadavků na trvalé zaměstnání. Toto riziko je navíc nižší v době krize, kdy existuje větší pravděpodobnost, že opatření týkající se zaměstnávání a rekvalifikace budou mít kladný dopad (11).

                  (11)

                  Příležitosti ke zvyšování kvalifikace a k rekvalifikaci zaměřené na uspokojení potřeb trhu práce mohou být prospěšné pro všechny společnosti a pracovníky, zejména ale pro ty, kteří byli propuštěni nebo kterým hrozí propuštění na pozadí významných strukturálních změn na trzích práce. Tato opatření by měla vycházet z relevantních poznatků o dovednostech a z individualizovaného přístupu, jež pracovníkům zajistí, že bude vyhověno jejich individuálním nárokům v oblasti odborné přípravy. Kromě podpory partnerství mezi veřejnými a soukromými zúčastněnými subjekty mohou hrát důležitou úlohu krátkodobé kurzy odborné přípravy, které lze doložit alternativní kvalifikací (microcredentials).

                  (12)

                  Účinné politiky podporující profesní přechod by měly být doprovázeny dobře fungujícími službami zaměstnanosti, které disponují posílenou institucionální kapacitou a které jsou schopny poskytovat uchazečům o zaměstnání individuálně uzpůsobenou podporu, mimo jiné díky většímu využívání digitálních nástrojů.

                  (13)

                  Evropský rámec pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu (12) a rámec kvality stáží (13) poskytují pokyny a osvědčené postupy, které se v době krize stávají ještě důležitějšími. Malé a střední podniky by měly být zvláště podpořeny nabídkou učňovské přípravy, a to v příslušném případě také prostřednictvím dočasných prémií za nábor nových zaměstnanců nebo snížení nákladů práce.

                  (14)

                  Sociální partneři musí při obnově našich ekonomik k lepšímu sehrát klíčovou úlohu a prostřednictvím dialogu zároveň přispívat k řešení dopadů pandemie na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i k řešení výzev souběžné zelené a digitální transformace. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci podporuje mimo jiné jejich zapojení do restrukturalizačních operací, do předjímání změny a do vymezování potřeb v oblasti kvalifikací.

                  (15)

                  V souvislosti s nárůstem restrukturalizací společností má klíčový význam usnadnění přerozdělení pracovní síly. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 (14) zajišťuje, aby životaschopné podniky, které jsou ve finančních potížích, měly přístup k účinným nástrojům včasného varování a rámcům preventivní restrukturalizace, aby mohly pokračovat v činnosti. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci (15) popisuje osvědčené postupy pro předjímání potřeb v oblasti dovedností a odborné přípravy při procesech restrukturalizace podniků.

                  (16)

                  Cílem Nové průmyslové strategie pro Evropu (16) je vybudovat globálně konkurenceschopný, klimaticky neutrální, čistý, oběhový a digitalizovaný evropský průmysl. V jejím centru jsou evropské průmyslové ekosystémy, které zahrnují všechny subjekty působící v hodnotovém řetězci: od podniků po akademickou obec, výzkumné subjekty, poskytovatele služeb a dodavatele. Identifikace ekosystémů může poskytnout užitečný rámec pro mapování potřeb v oblasti dovedností.

                  (17)

                  Podle evropského pilíře sociálních práv má každý právo na podporu pro zlepšení vyhlídek na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti, včetně podpory pro účely hledání pracovního místa a pro účely odborné přípravy, přičemž podmínky zaměstnávání by měly být v souladu s kvalitativními kritérii (17).

                  (18)

                  Prosazování inkluze vyžaduje poskytování rovných příležitostí při přechodech na pracovním trhu bez ohledu na pohlaví, rasový či etnický původ, náboženství či víru, tělesné postižení, věk nebo sexuální orientaci. Pozornost by měla být nadále věnována dospělým s nízkou úrovní kvalifikací či dovedností a osobám přistěhovaleckého původu. Stejně tak by nemělo být opomenuto žádné území, od velkých měst po venkovské, pobřežní nebo odlehlé oblasti v celé EU, včetně nejvzdálenějších regionů.

                  (19)

                  Soubor opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí (18) byl přijat s ohledem na obtíže, jimž jsou vystaveni mladí lidé v celé EU, aby jim poskytl odrazový můstek, jenž přispěje k jejich stabilnímu začleňování na trh práce. V reakci na to přijaly členské státy dvě doporučení Rady s cílem posílit záruky pro mladé lidi (19) a odborné vzdělávání a přípravu (20). Nyní tato doporučení provádějí.

                  (20)

                  Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (21) stanoví komplexní plán, který přispívá k rozvoji většího množství dovedností a dovedností lepší kvality s cílem usnadnit adaptaci na měnící se trh práce. Pakt pro dovednosti (22) rovněž vyzývá veřejné a soukromé organizace, aby spojily síly a podnikly konkrétní kroky zaměřené na zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci osob v Evropě.

                  (21)

                  Soubory politických opatření EASE budou v celkovém kontextu udržitelných veřejných financí nejúčinnější, budou-li podpořeny správnými rámcovými podmínkami včetně moderních institucí trhu práce, odstraňování překážek bránících investicím, vstupu, růstu a odchodu podniků, účinného systému daňových zvýhodnění a dobře fungující veřejné správy. Provádění souvisejících doporučení pro jednotlivé země přijatých Radou v rámci evropského semestru je o to důležitější pro posílení hospodářského oživení a zajištění toho, aby mělo trvalé účinky.

                  (22)

                  Řešení výzev trhu práce v době oživení a souběžné zelené a digitální transformace vyžaduje věnovat dostatečné zdroje na financování opatření EASE. Horizontální zásadou je, že členské státy musí zajistit, aby nedošlo k dvojímu financování z programů a nástrojů Unie. Musí také zajistit, že tato podpůrná opatření budou navržena tak, aby byla v příslušných případech v souladu s pravidly pro státní podporu.

                  (23)

                  Aktivní opatření na trhu práce a opatření zaměřená na posílení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti mohou být způsobilá pro podporu v rámci strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu plus (ESF+) (23), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) (24), Fondu pro spravedlivou transformaci (25) a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) na podporu propuštěných pracovníků (26), dále v rámci pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU) (27) a rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu (28). Členské státy mohou rovněž při navrhování a provádění reforem v oblasti dovedností a aktivních politik na trhu práce využívat podporu z nástroje pro technickou podporu (29).

                  (24)

                  Opatření popsaná v tomto doporučení, jejichž cílem je přispět k tvorbě pracovních míst a zaměstnanosti, a zejména ta opatření, která řeší příslušné výzvy vymezené v souvisejících doporučeních pro jednotlivé země, lze podpořit prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost jako součást ucelených souborů reforem a investic. Opatření EASE navržená členskými státy v jejich plánech na podporu oživení a odolnosti by měla respektovat kritéria způsobilosti a posuzovací kritéria stanovená v nařízení, kterým se uvedený nástroj zřizuje. (30) Tento nástroj až na řádně odůvodněné případy nemůže financovat běžné výdaje a může financovat pouze reformy a investice, které mají trvalý dopad a vedou ke strukturální změně ve státní správě nebo v příslušných politikách. Financování v rámci uvedeného nástroje bude poskytováno poté, co Komise kladně posoudí individuální opatření navržená členskými státy, po schválení plánů Radou a po uspokojivém splnění souvisejících milníků a cílů.

                  (25)

                  V závěrech Rady o evropském semestru 2021 (31) jsou členské státy vyzvány, aby do svých plánů na podporu oživení a odolnosti začlenily zásadní reformy a investice v oblasti trhu práce, sociální politiky, zdravotnictví, vzdělávání a odborné přípravy. Komise v pokynech týkajících se uvedených plánů (32) a určených členským státům zdůrazňuje, že by tyto plány měly být příležitostí k propagaci silné politické reakce prostřednictvím podpory posunu v politikách zaměstnanosti od zachování pracovních míst směrem k vytváření kvalitních pracovních míst, jakož i prostřednictvím podpory profesního přechodu v zájmu usnadnění a urychlení strukturálních změn,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  S ohledem na výzvy, které pro trh práce vyplývají z pandemie COVID-19, z probíhajícího přechodu od upadajících odvětví k hospodářským činnostem s vyšším růstovým potenciálem a strategickou hodnotou v kontextu zelené a digitální transformace, jakož i z demografické změny, by členské státy měly podporovat oživení vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst, podněcovat rozvoj dovedností a napomáhat lidem při jejich přechodu k novým kvalitním pracovním místům v souladu s těmito pokyny:

         Ucelené soubory politických opatření na podporu přechodů na trhu práce

                  2.

                  Členské státy by měly vypracovat ucelené soubory politických opatření, jež kombinují dočasná a trvalá opatření, s cílem řešit výzvy na trhu práce vyvolané pandemií a uspět v zelené a digitální transformaci.

                  3.

                  Tyto soubory politických opatření by se měly skládat ze tří složek uvedených v těchto pokynech: i) pobídky k zaměstnávání a přechodům a podpora podnikání; ii) příležitosti ke zvyšování kvalifikace a k rekvalifikaci a podpůrná opatření a iii) zvýšená podpora ze strany služeb zaměstnanosti při profesním přechodu. Tyto soubory politických opatření jsou dále označovány jako opatření účinné aktivní podpory zaměstnanosti (opatření EASE). Tato opatření by zejména měla:

                              —

                              být doplněna prováděním souvisejících doporučení pro jednotlivé země, jež přijala Rada v rámci evropského semestru,

                              —

                              vycházet ze zmapování potřeb v oblasti dovedností a možných nedostatků napříč hospodářskými odvětvími a regiony včetně průmyslových ekosystémů vymezených v „Nové průmyslové strategii pro Evropu“, aby bylo možné identifikovat ty, jež mají největší potenciál pro tvorbu kvalitních pracovních míst, a usnadnit přechod na oběhové hospodářství, které je klimaticky neutrální a účinně využívá zdroje, v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu,

                              —

                              obsahovat zvláštní zaměření na zelenou a digitální transformaci – také na základě výzev a příležitostí vymezených ve národních plánech v oblasti energetiky a klimatu –, a na znevýhodněné a nedostatečně zastoupené skupiny na trhu práce, zejména mladé lidi a ženy.

                  4.

                  Členské státy by měly povzbuzovat zaměstnavatele a zástupce zaměstnanců, aby předvídali potřeby v oblasti lidského kapitálu, a to i prostřednictvím společných rozborů, individualizované podpory zaměstnanců a externích partnerství za účelem poskytování podpory pracovníkům, v souladu s rámcem kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci.

                  5.

                  Členské státy by se měly opírat o sociální dialog a zapojit sociální partnery do přípravy, provádění a hodnocení politik, které navrhují za účelem řešení výzev na trhu práce vyvolaných krizí COVID-19.

            i)   Pobídky k zaměstnávání a přechodům a podpora podnikání

                  6.

                  Členské státy by měly využívat pobídky k zaměstnávání a přechodům, které podpoří vytváření kvalitních pracovních míst a zaměstnatelnost pracovníků a budou doprovodným opatřením pro přechody na trhu práce od upadajících odvětví do rozvíjejících se odvětví, včetně zelených a digitálních odvětví. Tyto režimy by měly být cílené a dočasné, přičemž podpora by se měla postupem času ukončovat; měly by obsahovat odpovídající záruky, kterými se zajistí, že nově vytvořená pracovní místa jsou životaschopná a po ukončení pobídek zůstanou zachována. Měly by také obvykle obsahovat silnou složku odborné přípravy důležité z hlediska potřeb trhu práce a v příslušném případě zohledňovat regionální rozměr potřeb trhu práce.

                  7.

                  Členské státy by měly zavést nebo posílit systémy podpory učňovské přípravy a placených stáží, zejména v mikropodnicích a malých a středních podnicích a v odvětvích, kde je zvlášť velký nedostatek dovedností. Tyto systémy by měly zahrnovat silnou složku odborné přípravy, podléhat monitorování a hodnocení a nabízet cestu ke stabilnímu začleňování na trh práce. Podpora by měla být spojena s příslušnými rámci, jež podporují kvalitu pracovních míst, jako je Evropský rámec pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu a rámec kvality stáží.

                  8.

                  Členské státy by měly podporovat granty, úvěry a kapitál pro začínající podniky na podporu podnikání, doprovázené lepším přístupem k sociální ochraně pro osoby samostatně výdělečně činné. Opatření by měla spojovat finanční a nefinanční podporu podnikatelů, znovuzačínajících podnikatelů a potenciálních podnikatelů. Pro osoby pocházející z nedostatečně zastoupených a znevýhodněných skupin a rovněž pro sociální, zelené a digitální projekty by měla být inkluzivně navržena individuálně uzpůsobená podpora.

            ii)   Příležitosti ke zvyšování kvalifikace a k rekvalifikaci a podpůrná opatření

                  9.

                  Členské státy by měly zavést komplexní strategie v oblasti dovedností pro různá hospodářská odvětví a ekosystémy a za tímto účelem podpořit spolupráci mezi společnostmi, sociálními partnery, vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, veřejnými službami zaměstnanosti a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami v celých průmyslových ekosystémech a hodnotových řetězcích nebo regionech v souladu s Paktem pro dovednosti a usnadnit meziodvětvovou a geografickou mobilitu, rovněž s cílem umožnit ekologickou a digitální transformaci.

                  10.

                  Členské státy by měly rozvíjet aktuální poznatky o trhu práce a o dovednostech, a to i na regionální, přeshraniční a odvětvové úrovni s cílem zapracovat tyto poznatky do osnov pro vzdělávání a odbornou přípravu a podpořit veřejné služby zaměstnanosti. Poznatky o dovednostech by měly být široce přístupné pro jednotlivce a příslušné zúčastněné strany.

                  11.

                  Členské státy by měly zajistit, aby poskytování vzdělávání a odborné přípravy splňovalo potřeby trhu práce. Programy odborného vzdělávání a přípravy by zejména měly nabízet vyváženou kombinaci odborných dovedností a kompetencí a vytvářet příležitosti pro učení se prací a učňovskou přípravu se zaměřením na mladé lidi. Krátké kurzy více spojené s potřebami pracujících profesionálů mohou usnadnit flexibilní profesní dráhu, a to i pro starší lidi.

                  12.

                  Členské státy by měly poskytnout dospělým lidem, bez ohledu na jejich stávající postavení na trhu práce, nárok na kvalitní odbornou přípravu a profesní poradenství s cílem uspokojovat jejich budoucí profesní potřeby. Spojení takových nároků s pokud možno placeným volnem na absolvování odborné přípravy může maximalizovat jejich potenciál.

                  13.

                  Členské státy by měly – v souladu s doporučením Rady o uznávání neformálního a informálního učení z roku 2012 a hodnocením jeho plnění z roku 2020 – posílit kapacity pro uznávání a potvrzování učení a zkušeností získaných mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu s cílem zajistit, aby pracovníci mohli své dovednosti prezentovat potenciálním zaměstnavatelům; tím lze podpořit efektivní přerozdělování pracovníků. V této souvislosti může alternativní kvalifikace (microcredentials) usnadnit přenositelnost a uznávání výsledků učení dosažených díky krátkým kurzům nebo zkušenostem nabytým při vzdělávání.

            iii)   Zvýšená podpora ze strany služeb zaměstnanosti při profesním přechodu

                  14.

                  Členské státy by měly uchazečům o zaměstnání poskytovat individualizovanou podporu zahrnující poradenství, vedení a mentorování, posuzování a potvrzování dovedností, pomoc při hledání pracovního místa, podporu v podnikání a v případě potřeby nasměrování na sociální služby. Zvláštní pozornost by měla být věnována mladým lidem – zejména těm, kteří vstupují na trh práce – a boji proti genderovým stereotypům a jiným formám diskriminace.

                  15.

                  Členské státy by měly poskytovat podporu pracovníkům postiženým restrukturalizací podniků, a to v úzké spolupráci s podniky, které hledají další dovednosti a pracovní síly. Taková podpora by mohla zahrnovat individualizované profesní dráhy, vybavení pracovníků dovednostmi potřebnými pro přechod na jiná pracovní místa v rámci téže společnosti, plány opětovného zaměstnání, nebo externí odbornou přípravu a umísťování propuštěných pracovníků do jiných podniků (outplacement), spolu s usnadněním přeshraniční mobility a podporou uznávání nebo potvrzování dovedností.

                  16.

                  Členské státy by měly zajistit, aby veřejné služby zaměstnanosti měly potřebnou operační kapacitu, a mohly tak přímo poskytovat různé formy podpory, jež jsou uvedeny výše, nebo jinak přispívat k jejich poskytování. Ve spolupráci se sociálními službami by měly být podporovány informační činnosti veřejných služeb zaměstnanosti, se zvláštním zaměřením na těžko dostupné, dlouhodobě nezaměstnané nebo neaktivní mladé lidi.

         Možnosti financování, monitorování a podávání zpráv

                  17.

                  Členské státy by měly vynakládat adekvátní zdroje na financování opatření EASE a zároveň zajistit, že nedojde k dvojímu financování opatření financovaných v rámci programů a nástrojů Unie. Členské státy by měly také zajistit, že tato podpůrná opatření budou navržena tak, aby byla v příslušných případech v souladu s pravidly pro státní podporu.

                  18.

                  Členské státy by měly při navrhování a provádění opatření EASE plně využívat podpory, která je na úrovni EU dostupná ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu plus (ESF+) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), z Fondu pro spravedlivou transformaci, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU), rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu a nástroje pro technickou podporu.

                  19.

                  Členské státy by měly opatření EASE začlenit do svých plánů na podporu oživení a odolnosti, které předkládají Komisi za účelem získání podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. V souladu s podmínkami stanovenými v právním rámci Nástroje pro oživení a odolnost bude způsobilost takových opatření záviset kromě jiných kritérií i na jejich sladění s oblastí působnosti a cíli tohoto nástroje, na tom, jak přispívají k řešení výzev vymezených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, jež přijala Rada v rámci evropského semestru, a na jejich doplňkovosti a koordinaci s jinými programy a nástroji EU, s cílem zajistit plné a optimální využívání podpory, která je k dispozici.

                  20.

                  Členské státy by měly opatření EASE monitorovat a vyhodnocovat, tak aby bylo možné rozvinout více politik a zásahů založených na důkazech, při zajištění účinného využívání zdrojů a pozitivní návratnosti investic, a měly by prostřednictvím stávajících rámců podávat zprávy o zkušenostech a pokroku, kterého bylo dosaženo při podpoře zaměstnanosti a profesního přechodu.

         V Bruselu dne 4. března 2021.

               Za Komisi

            Nicolas SCHMIT

               člen Komise

         (1)  Evropská komise (2021): Evropská hospodářská prognóza – zima 2021 (průběžná). European Economy, Institutional Paper 144, únor 2021.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (4)  Nařízení Rady (EU) 2020/672 ze dne 19. května 2020 o zřízení evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 159, 20.5.2020, s. 1).

         (5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zelená dohoda pro Evropu, COM/2019/640 final.

         (6)  Evropská komise (2020), Strategie EU „Formování digitální budoucnosti Evropy“.

         (7)  Podle analýzy provedené pracovníky Banky pro mezinárodní platby lze očekávat, že do konce roku 2021 prudce vzroste počet obchodních úpadků v rozvinutých ekonomikách. Viz: Banerjee, R. Cornelli, G. a Zakrajšek, E. (2020), The outlook for business bankruptcies, BIS Bulletin č. 30.

         (8)  Evropská komise (2019), Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě v roce 2019.

         (9)  Za dobu od prvního do třetího čtvrtletí roku 2020 míra nezaměstnanosti u osob ve věku 15–24 let vzrostla v EU o tři procentní body, zatímco celková míra nezaměstnanosti se zvýšila o 0, 8 procentního bodu. Zdroj: Eurostat.

         (10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025, COM(2020) 152 final.

         (11)  „Programy aktivní politiky trhu práce zpravidla bývají velmi úspěšné tehdy, jsou-li účastníci zařazeni do programu během hospodářského poklesu a tento program opouštějí v období příznivé hospodářské situace.“ Card, D., Kluve, J. a Weber, A. (2018), What works? A meta-analysis of recent active labor market program evaluations. Journal of the European Economic Association, 16(3), 894–931, s. 34.

         (12)  Doporučení Rady ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu (Úř. věst. C 153, 2.5.2018, s. 1).

         (13)  Doporučení Rady ze dne 10. března 2014 k rámci kvality stáží (Úř. věst. C 88, 27.3.2014, s. 1).

         (14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 ze dne 20. června 2019 o rámcích preventivní restrukturalizace, o oddlužení a zákazech činnosti a opatřeních ke zvýšení účinnosti postupů restrukturalizace, insolvence a oddlužení a o změně směrnice (EU) 2017/1132 (směrnice o restrukturalizaci a insolvenci) (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (15)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci, COM(2013) 882 final.

         (16)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Nová průmyslová strategie pro Evropu, COM(2020) 102 final.

         (17)  Rada Evropské unie (2017), kterým se schvaluje evropský pilíř sociálních práv.

         (18)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Podpora zaměstnanosti mladých lidí: most k pracovním místům pro příští generaci, COM(2020) 276 final.

         (19)  Doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a o nahrazení doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi 2020/C 372/01 (Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 1).

         (20)  Doporučení Rady ze dne 24. listopadu 2020 o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, 2020/C 417/01 (Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1).

         (21)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, COM(2020) 274 final.

         (22)  Evropská komise (2020), Pakt pro dovednosti.

         (23)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+), COM(2018) 382 final.

         (24)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti, COM(2018) 372 final.

         (25)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci, COM(2020) 22 final.

         (26)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), COM(2018) 380 final.

         (27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2221 ze dne 23. prosince 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o dodatečné zdroje a prováděcí opatření na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a při přípravě zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) (Úř. věst. L 437, 28.12.2020, s. 30).

         (28)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří rezerva na vyrovnání se s důsledku brexitu, COM(2020) 854 final.

         (29)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu, COM(2020) 409 final.

         (30)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (31)  Závěry Rady o evropském semestru v roce 2021: roční strategie pro udržitelný růst 2021 – zaměstnanost a sociální aspekty.

         (32)  SWD(2021) 12 final, část 1/2.


title: Doporučení Komise (EU) 2019/1318 ze dne 30. července 2019 k vnitropodnikovým programům pro kontrolu vývozu pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití podle nařízení (ES) č. 428/2009

text:
               5.8.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 205/15

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2019/1318
      ze dne 30. července 2019
      k vnitropodnikovým programům pro kontrolu vývozu pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití podle nařízení (ES) č. 428/2009
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      s ohledem na čl. 19 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (1),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Nařízení (ES) č. 428/2009 zavádí režim Unie pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití.

                  (2)

                  Účinný, jednotný a konzistentní systém kontrol vývozu zboží dvojího užití je nezbytný pro podporu bezpečnosti EU a mezinárodní bezpečnosti a pro zajištění dodržování mezinárodních závazků a povinností členských států a Evropské unie (EU), zejména pokud jde o nešíření zbraní a prosazování rovných podmínek mezi hospodářskými subjekty v EU.

                  (3)

                  Společné přístupy a postupy, pokud jde o vnitropodnikové programy pro kontrolu vývozu, mohou přispět k jednotnému a konzistentnímu uplatňování kontrol v celé EU.

                  (4)

                  S ohledem na rychlý vědecký a technologický pokrok a složitost současných dodavatelských řetězců závisí účinné kontroly obchodu do značné míry na informovanosti vývozců a jejich aktivním úsilí o dodržování omezení obchodu. Za tímto účelem společnosti obvykle zavádějí soubor vnitřních politik a postupů, známý také jako vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu (ICP).

                  (5)

                  Tyto pokyny poskytují rámec, jehož cílem je pomoci vývozcům určit, řídit a zmírňovat rizika související s kontrolami zboží dvojího užití a zajistit dodržování příslušných právních předpisů EU a vnitrostátních právních předpisů.

                  (6)

                  Tyto pokyny rovněž poskytují rámec na podporu příslušných orgánů členských států při posuzování rizik v rámci výkonu jejich odpovědnosti za rozhodování o individuálních, souhrnných nebo národních všeobecných vývozních povoleních, o povoleních ke zprostředkovatelským službám, o tranzitu zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství, nebo o povoleních k přepravě zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze IV nařízení (ES) č. 428/2009, uvnitř Společenství.

                  (7)

                  Tyto pokyny by měly být nezávazné a vývozci nesou odpovědnost za to, aby splnili své povinnosti podle nařízení, zatímco Komise by měla zajistit, aby tyto pokyny zůstaly v průběhu času relevantní,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Příslušné orgány členských států a vývozci podle nařízení (ES) č. 428/2009 by měli za účelem splnění svých povinností podle uvedeného nařízení vzít v úvahu nezávazné pokyny uvedené v příloze tohoto doporučení.

         V Bruselu dne 30. července 2019.

               Za Komisi

            Cecilia MALMSTRÖM

               členka Komise

         (1)  Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1.

         PŘÍLOHA

            POKYNY EU K VNITROPODNIKOVÉMU PROGRAMU PRO KONTROLU VÝVOZU (ICP) PRO KONTROLY OBCHODU SE ZBOŽÍM DVOJÍHO UŽITÍ

         ÚVOD
         Účinné kontroly obchodu se zbožím dvojího užití – zbožím, softwarem a technologií – mají zásadní význam pro boj proti rizikům spojeným se šířením zbraní hromadného ničení a destabilizujícím hromaděním konvenčních zbraní. Společnosti obchodující se zbožím dvojího užití jsou povinny dodržovat strategické požadavky na kontrolu obchodu, které ukládají právní předpisy Evropské unie (1) a jejích členských států. Musí se zdržet účasti na transakcích, u nichž existuje obava, že zboží může být použito pro účely šíření zbraní.
         S ohledem na rychlý vědecký a technologický pokrok, složitost současných dodavatelských řetězců a stále rostoucí význam nestátních subjektů závisí účinné kontroly obchodu do značné míry na informovanosti „společností“ (2) a jejich aktivním úsilí o dodržování omezení obchodu. Za tímto účelem společnosti obvykle zavádějí soubor vnitřních politik a postupů, známých také jako vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu (Internal Compliance Programme, ICP), aby bylo zajištěno dodržování právních předpisů EU a vnitrostátních právních předpisů týkajících se obchodu se zbožím dvojího užití. Rozsah a oblast působnosti těchto politik a postupů jsou obvykle určeny velikostí a obchodními činnostmi konkrétní společnosti.
         Tyto pokyny poskytují rámec pro určení a řízení dopadu kontrol obchodu se zbožím dvojího užití a zmírnění souvisejících rizik s cílem podpořit společnosti v jejich důsledném dodržování příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů. Tyto pokyny se zaměřují na sedm základních prvků účinného vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu. Každý základní prvek je dále podrobně charakterizován v oddíle „Co se očekává?“, který popisuje cíl (cíle) každého základního prvku, a v oddíle „Jaké jsou příslušné kroky?“, který dále specifikuje opatření a nastiňuje možná řešení pro vypracování nebo zavádění postupů pro zajištění dodržování předpisů. Na závěr tohoto dokumentu je uveden soubor užitečných otázek týkajících se vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu společnosti a seznam indikátorů rizika zneužití a „varovných signálů“ v souvislosti s podezřelými poptávkami či objednávkami.
         Vypracování pokynů EU k ICP pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití zohledňuje stávající přístupy k dodržování předpisů v oblasti kontroly vývozu a vychází z nich. Jedná se zejména o:

                     —

                     pokyny k osvědčeným postupům pro vnitropodnikové programy pro kontrolu vývozu týkající se zboží a technologií dvojího užití v rámci Wassenaarského ujednání z roku 2011 (3),

                     —

                     „Příručku osvědčených postupů pro průmysl“ předloženou Skupinou jaderných dodavatelů (NSG) (4),

                     —

                     prvky ICP v doporučení Komise 2011/24/EU (5),

                     —

                     výsledky čtvrté Wiesbadenské konference (2015) o „Zapojení soukromého sektoru do strategických obchodních kontrol: doporučení k účinným přístupům k provedení rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 (2004)“,

                     —

                     internetové stránky Programu kontroly vývozu a souvisejícího programu bezpečnosti hranic Spojených států na rok 2017 v rámci pokynů k ICP (6).

               Tyto pokyny obsahují sedm základních prvků, které by neměly být považovány za vyčerpávající seznam, a ani jejich pořadí by nemělo být vnímáno jako pořadí od velmi důležitých k méně důležitým. Jsou stanoveny jako základní pilíře individuálně uzpůsobeného vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu společnosti a měly by společnostem pomoci při zvažování nejvhodnějších prostředků a postupů pro zajištění dodržování unijních a vnitrostátních právních předpisů týkajících se obchodu se zbožím dvojího užití. U dotčených společností se očekává, že již mají v souvislosti s kontrolou vývozu zavedenu řadu politik a postupů. U těchto společností by struktura základních prvků mohla usnadnit referenční srovnávání jejich přístupu k zajištění dodržování předpisů. Lze očekávat, že přístup společnosti k zajištění dodržování předpisů, jehož součástí jsou politiky a vnitřní postupy týkající se přinejmenším všech základních prvků, je v souladu s pokyny EU k ICP pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití. U společností, v nichž probíhá proces vytváření přístupu k zajištění dodržování předpisů pro obchod se zbožím dvojího užití, nabízí struktura základních prvků základní a obecnou kostru pro zajištění dodržování předpisů ze strany společností.
         Na obecné úrovni je nejdůležitějším aspektem vypracování vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu zajištění toho, aby si zachoval relevantnost z hlediska organizace a činnosti společnosti a aby byly vnitřní procesy snadno srozumitelné a uskutečnitelné v praxi a postihovaly každodenní provoz a postupy. Individuální požadavky na vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu a jeho charakteristiky budou záviset na velikosti, struktuře a rozsahu konkrétní obchodní činnosti společnosti, ale také na strategické povaze jejího zboží a možném konečném užití nebo konečných uživatelích, na zeměpisném zastoupení jejích zákazníků a na složitosti vnitřních vývozních procesů. Proto je důležité zdůraznit, že během vypracovávání těchto pokynů byly systematicky zvažovány případné problémy, které by malé a střední podniky mohly při jejich provádění.

            Upozornění

         Tyto pokyny mají nezávaznou povahu a neměly by být považovány za právní doporučení. Těmito pokyny nejsou dotčena rozhodnutí o povoleních, která spadají do působnosti příslušných orgánů podle nařízení (ES) č. 428/2009.
         Pokud si přejete zaslat zpětnou vazbu ohledně obsahu tohoto dokumentu, obraťte se na příslušný orgán (viz příloha 3).
         POKYNY EU K ICP PRO KONTROLY OBCHODU SE ZBOžÍM DVOJÍHO UžITÍ
         Pro účinný vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití jsou nezbytné tyto základní prvky:

                     1.

                     Závazek vrcholného vedení zajistit dodržování předpisů

                     2.

                     Organizační struktura, odpovědnost a zdroje

                     3.

                     Odborná příprava a zvyšování informovanosti

                     4.

                     Proces a postupy prověřování transakcí

                     5.

                     Kontrola výkonnosti, audity, podávání zpráv a nápravná opatření

                     6.

                     Vedení záznamů a dokumentace

                     7.

                     Fyzická bezpečnost a bezpečnost informací

               U každého základního prvku popisuje oddíl „Co se očekává?“ cíl (cíle) související s vnitropodnikovým programem pro kontrolu vývozu. Oddíl „Jaké jsou příslušné kroky?“ dále specifikuje opatření a nastiňuje možná řešení pro vypracování nebo provádění postupů pro zajištění dodržování předpisů.
         S ohledem na výše uvedené by základní prvky měly být chápány jako „stavební kameny“, které společnostem zapojeným do obchodu se zbožím dvojího užití slouží k sestavení vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu. Každá společnost by měla v rámci svého vlastního individuálně uzpůsobeného vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu popsat, jakým způsobem provádí příslušné základní prvky s přihlédnutím ke svým specifickým okolnostem.
         Při tom by měly všechny společnosti, které jsou zapojeny do obchodu se zbožím dvojího užití, zvážit zejména opatření uvedená v oddíle „Jaké jsou příslušné kroky?“, ačkoli jsou oprávněny se od těchto opatření odchýlit, pokud k tomu mají konkrétní důvody týkající se dotčené společnosti.
         POSOUZENÍ RIZIK
         Vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu musí být přizpůsoben velikosti, struktuře a rozsahu obchodní činnosti, a zejména konkrétní obchodní činnosti společnosti a souvisejícím rizikům. Pokud tedy společnost hodlá vypracovat nebo přezkoumat svůj program zajištění dodržování předpisů pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití, doporučuje se začít posouzením rizik s cílem určit konkrétní profil rizika obchodu se zbožím dvojího užití v případě dotčené společnosti. Společnosti to pomůže, aby si uvědomila, jaké části její činnosti by měl vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu postihovat, a aby tento program zaměřila na specifické okolnosti společnosti.
         V rámci posouzení rizik by se měl pečlivě posoudit sortiment výrobků, zákaznická základna i obchodní činnost, které jsou nebo by mohly být kontrolou obchodu se zbožím dvojího užití dotčeny. Měla by se určit relevantní zranitelná místa a rizika, aby společnost mohla do svého vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu začlenit způsoby, jak tato rizika zmírnit. I když toto posouzení rizik nemůže odhalit všechna zranitelná místa, se kterými se vaše společnost může v budoucnu potýkat, vytvoří pro ni lepší východisko pro vypracování nebo přehodnocení jejího vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu.
         Společnosti často již mají zavedeny vnitřní kontrolní postupy, a proto při navrhování vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu nemusejí začínat od nuly. Posouzení rizik slouží společnosti jako vodítko k posouzení jejích stávajících firemních politik a postupů z hlediska rizik souvisejících s kontrolou vývozu a v případě potřeby jí dává možnost přijmout opatření k jejich přizpůsobení. Kromě toho dalším krokem, který je třeba už od samého počátku vzít v úvahu, je podpora synergií mezi stávajícími politikami a požadavky na kontrolu vývozu. Osvědčeným postupem je například vložení křížových odkazů na zásady a požadavky kontroly vývozu uvedené v kodexu chování společnosti, pokud jej společnost má.
         Výsledky tohoto posouzení rizik budou mít dopad na nezbytná opatření a vhodná řešení pro vypracování nebo provádění konkrétních postupů společnosti pro zajištění dodržování předpisů.
         Společnost se může snažit využívat v co největší míře výhod globálních řešení ICP v rámci celé skupiny, ale musí vždy dodržovat všechny platné právní předpisy EU a členských států.
         OPRÁVNĚNÝ HOSPODÁŘSKÝ SUBJEKT (7)

         Pokud má společnost platné povolení oprávněného hospodářského subjektu (AEO), mohlo by být za účelem vypracování nebo přezkumu ICP zohledněno posouzení toho, zda společnost dodržuje předpisy týkající se příslušných celních činností.
         Vzhledem k tomu, že celní orgány ověřily běžnou celní praxi a postupy vaší společnosti, status oprávněného hospodářského subjektu by mohl být výhodou pro zavedení nebo přezkum postupů týkajících se základních prvků ICP, jako je vedení záznamů a fyzická bezpečnost.
         1.   Závazek vrcholného vedení zajistit dodržování předpisů

         Účinné vnitropodnikové programy pro kontrolu vývozu uplatňují postup shora dolů, v jehož rámci představitelé vrcholného vedení společnosti přikládají náležitý význam závazkům společnosti týkajícím se zajištění dodržování předpisů a kultury dodržování předpisů, považují je za legitimní a vynakládají na ně organizační, lidské a technické zdroje.

            Co se očekává?

         Cílem závazku vrcholného vedení je jít příkladem při zajišťování dodržování předpisů a budovat firemní kulturu dodržování předpisů v oblasti kontroly obchodu se zbožím dvojího užití.
         Vrcholné vedení podporuje informovanost společnosti o cílech kontrol obchodu se zbožím dvojího užití a o dodržování příslušných právních předpisů EU a členských států písemným prohlášením o podpoře vnitřních postupů pro zajištění dodržování předpisů.
         Závazek vyjadřuje jasnou, pevnou a trvalou angažovanost a podporu vrcholného vedení. Zajistí dostatečné organizační, lidské a technické zdroje k plnění závazku společnosti zajistit dodržování předpisů. Vedení společnosti jasně a pravidelně informuje zaměstnance o závazcích společnosti za účelem podpory kultury dodržování předpisů.

            Jaké jsou příslušné kroky?

         Vypracovat prohlášení o závazcích společnosti, v němž bude uvedeno, že společnost splňuje všechny právní předpisy EU a členských států týkající se kontroly obchodu se zbožím dvojího užití.
         Definovat konkrétní očekávání vedení, pokud jde o dodržování předpisů, a informovat o významu a hodnotě účinných postupů zajištění dodržování předpisů (8).
         Jasně a pravidelně informovat o prohlášení o závazcích společnosti všechny zaměstnance (i ty zaměstnance, kteří nemají při kontrole obchodu se zbožím dvojího užití žádnou funkci) za účelem podpory kultury dodržování předpisů (9).
         2.   Organizační struktura, odpovědnost a zdroje

         Dostatečné organizační, lidské a technické zdroje jsou nezbytné pro účinné vypracování a provádění postupů pro zajištění dodržování předpisů. Bez jasné organizační struktury a přesně definované odpovědnosti by v rámci vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu vznikalo riziko nedostatečného dohledu a nedefinovaných rolí. Stabilní struktura pomáhá organizacím řešit problémy při jejich vzniku a předcházet neoprávněným transakcím.

            Co se očekává?

         Společnost má vnitřní organizační strukturu, která je stanovena písemně (například v podobě organizačního schématu) a která umožňuje provádění vnitřních kontrol dodržování předpisů. Určí a jmenuje osobu (osoby) s celkovou odpovědností za zajištění závazků společnosti v oblasti dodržování předpisů. Mějte na zřeteli, že v některých členských státech se musí jednat o člena vrcholného vedení.
         Všechny funkce, povinnosti a odpovědnost, které se týkají zajištění dodržování předpisů, jsou definovány, zadávány a vzájemně provázány v pořadí, které vedení společnosti zaručuje, že společnost předpisy dodržuje jako celek. Tam, kde je to vhodné nebo dokonce nezbytné, mohou být funkce a/nebo povinnosti týkající se kontrol vývozu (nikoli však celková odpovědnost) v rámci daného subjektu delegovány nebo sdíleny dvěma nebo více firemními subjekty v rámci EU.
         Společnost přiměřeným způsobem personálně obsadí všechny oblasti hospodářské činnosti, které se týkají obchodu se zbožím dvojího užití, zaměstnanci, kteří prokazatelně mají požadované dovednosti. Alespoň jedna osoba ve společnosti je (nikoli nutně výhradně) pověřena funkcí kontroly obchodu se zbožím dvojího užití. Tuto funkci mohou podnikové subjekty v rámci EU sdílet, pokud bude zachována přiměřená úroveň kontrol. Veďte však v patrnosti, že v některých členských státech EU to nemusí být možné, jelikož vnitrostátní právní předpisy týkající se kontroly vývozu vyžadují, aby byla osoba pověřená touto funkcí jmenována na místní úrovni.
         Zaměstnanci provádějící kontrolu zboží dvojího užití by měli být co nejvíce chráněni před střetem zájmů. Tito zaměstnanci mají právo podávat zprávy přímo osobě (osobám), které mají celkovou odpovědnost za kontroly obchodu se zbožím dvojího užití, a navíc by měli mít i pravomoc transakce zastavit.
         Zaměstnanci provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití musí mít přístup k příslušným legislativním textům, včetně nejnovějších seznamů kontrolovaného zboží a seznamů týkajících se míst určení a subjektů, na něž se vztahuje embargo nebo sankce. Vhodné provozní a organizační procesy a postupy, které jsou relevantní pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití, jsou zdokumentovány, shromažďovány a distribuovány všem příslušným zaměstnancům.
         Společnost by měla mít soupis zdokumentovaných procesů a postupů (např. v příručce o dodržování předpisů), který bude aktuální. V závislosti na velikosti společnosti a objemu její hospodářské činnosti by společnost měla zvážit, zda je třeba vnitřní postupy pro zajištění dodržování předpisů podpořit prostřednictvím informačních technologií.

            Jaké jsou příslušné kroky?

         Určit počet zaměstnanců provádějících kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití, zohlednit přitom právní a technické aspekty, které je třeba pokrýt. Pověřit ve společnosti alespoň jednu osobu, aby zajišťovala dodržování předpisů týkajících se obchodu se zbožím dvojího užití, a zajistit, aby v případě nepřítomnosti (např. z důvodu nemoci, dovolené atd.) mohl tento úkol převzít stejně kvalifikovaný náhradník. V závislosti na průměrném objemu objednávek může tato osoba plnit úkoly související s kontrolou vývozu zboží dvojího užití pouze na částečný úvazek.
         Jasně určit, definovat a přidělit všechny funkce, povinnosti a odpovědnost související se zajištěním dodržování předpisů, případně v podobě organizačního schématu. Kdykoli je to možné, určit záložní funkce.
         Zajistit, aby byla vnitřní organizační struktura pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití známa v celé organizaci a aby byly interní záznamy o těchto úkolech pravidelně aktualizovány a distribuovány zaměstnancům. Informovat v rámci společnosti o kontaktních údajích osoby odpovědné za otázky kontroly obchodu se zbožím dvojího užití. Jsou-li povinnosti v oblasti kontroly obchodu zajišťovány externě, je třeba zorganizovat komunikaci se společností a příslušné kontaktní místo nebo osoby.
         Definovat znalosti a dovednosti, které mají mít právní a techničtí zaměstnanci provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití. Doporučují se popisy práce.
         Zajistit, aby byli zaměstnanci provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití co nejvíce chráněni před střety zájmů. V závislosti na velikosti společnosti může být odpovědnost za zajištění dodržování předpisů přidělena příslušnému útvaru nebo divizi. Například: osoba (osoby) přijímající konečné rozhodnutí o tom, zda může být zboží odesláno, nepatří do prodejního oddělení, ale do právního oddělení. Umožnit těmto zaměstnancům, aby při rozhodování společnosti působili jako odborní poradci a zajišťovali, aby transakce byly v souladu s předpisy.
         Zdokumentovat soubor politik a postupů, které se zabývají kontrolami obchodu se zbožím dvojího užití, a distribuovat jej všem příslušným zaměstnancům.
         Sestavit zdokumentované politiky a postupy a zvážit vhodný formát příručky pro zajištění dodržování předpisů.
         3.   Odborná příprava a zvyšování informovanosti

         Odborná příprava a zvyšování informovanosti v oblasti kontroly obchodu se zbožím dvojího užití jsou nezbytné k tomu, aby zaměstnanci řádně plnili své úkoly a brali své povinnosti týkající se zajištění dodržování předpisů vážně.

            Co se očekává?

         Společnost prostřednictvím odborné přípravy zajišťuje, aby zaměstnanci provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití znali všechny příslušné předpisy týkající se kontroly vývozu, jakož i vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu společnosti a všechny jejich změny. Jako příklady forem odborné přípravy lze uvést externí semináře, účast na informačních schůzkách nabízených příslušnými orgány, interní školení atd.
         Kromě toho se společnost zasazuje o zvyšování informovanosti zaměstnanců na všech příslušných úrovních.

            Jaké jsou příslušné kroky?

         Zajistit povinnou pravidelnou odbornou přípravu pro všechny zaměstnance provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití, aby bylo zajištěno, že mají znalosti, které jsou v souladu s předpisy a vnitropodnikovým programem pro kontrolu vývozu.
         Prostřednictvím odborné přípravy zajistit, aby si všichni dotčení zaměstnanci byli vědomi všech příslušných zákonů, předpisů, politik a kontrolních seznamů týkajících se kontroly obchodu se zbožím dvojího užití a všech jejich změn, jakmile je příslušné orgány zveřejní. Je-li to možné, zvážit speciálně uzpůsobenou odbornou přípravu.
         Rozvíjet všeobecné zvyšování informovanosti všech zaměstnanců a specializované činnosti odborné přípravy např. pro oblast nákupu, inženýrství, řízení projektů, přepravu, péči o zákazníky a fakturaci.
         Ve vhodných případech zvážit využití vnitrostátních nebo unijních vzdělávacích iniciativ pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití.
         Do programů vaší odborné přípravy či zvyšování informovanosti o vývozu zapracovat poznatky získané v rámci přezkumů výkonnosti, auditů, podávání zpráv a nápravných opatření, kdykoli to je možné.
         4.   Proces a postupy prověřování transakcí

         Pokud jde o provádění na operační úrovni, nejdůležitějším prvkem vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu je prověřování transakcí. Součástí tohoto prvku jsou vnitřní opatření společnosti k zajištění toho, aby k žádné transakci nedošlo bez požadované licence nebo v rozporu s příslušnými obchodními omezeními či zákazy.
         V rámci postupů prověřování transakcí jsou shromažďovány a analyzovány příslušné informace týkající se klasifikace zboží, posouzení transakčních rizik, stanovení požadavků na licence a žádosti o licence a kontrol po udělení licence.
         Opatření v oblasti prověřování transakcí společnosti rovněž umožňují vytvořit a udržovat určitou úroveň péče při vyřizování podezřelých poptávek nebo objednávek.

            Co se očekává?

         Společnost zavede postup pro vyhodnocení, zda transakce týkající se zboží dvojího užití podléhá vnitrostátním nebo unijním kontrolám obchodu se zbožím dvojího užití, a určí použitelné procesy a postupy. V případě opakujících se transakcí je třeba provádět pravidelné prověřování transakcí.
         Tento základní prvek je rozdělen na:

                     —

                     klasifikaci položek pro zboží, software a technologii,

                     —

                     posouzení transakčních rizik, včetně

                                 —

                                 kontrol s obchodem souvisejících míst určení, na která se vztahuje embargo, sankce nebo „citlivých míst určení a subjektů“ (10),

                                 —

                                 prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran,

                                 —

                                 prověřování rizika zneužití,

                                 —

                                 „univerzální kontroly“ zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu,

                     —

                     stanovení požadavků na licence a žádosti o licenci, dle potřeby, včetně činností v oblasti zprostředkování, přepravy a tranzitu, a

                     —

                     kontroly po vydání licence, včetně kontroly odesílání a dodržování podmínek povolení.

               V případě pochybností nebo podezření v průběhu procesu prověřování transakcí, zejména pokud jde o výsledky prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran nebo rizika zneužití, kontaktujte příslušný orgán v členském státě EU, ve kterém je vaše společnost usazena.
         Prověřování transakcí lze provádět manuálně nebo s pomocí automatizovaných nástrojů v závislosti na potřebách vaší společnosti a dostupných zdrojích.

            Jaké jsou příslušné kroky?

            Klasifikace zboží

         U klasifikace zboží se jedná o určení toho, zda je toto zboží uvedeno na seznamu. To se provádí porovnáním technických vlastností určitého zboží s unijním a vnitrostátním seznamem kontrol zboží dvojího užití. Zjistěte případně, zda se na toto zboží vztahují omezující opatření (včetně sankcí) uložená EU nebo členským státem EU, v němž je vaše společnost usazena.
         Je třeba si uvědomit, že zboží dvojího užití, ať už se jedná o fyzický výrobek, software nebo technologii, může z různých důvodů vyžadovat vydání licence.
         Věnujte zvláštní pozornost klasifikaci součástí a náhradních dílů zboží dvojího užití a klasifikaci softwaru a technologie dvojího užití, které lze přenášet elektronickou poštou nebo zpřístupnit například prostřednictvím cloudových služeb v zahraničí.
         Shromažďujte informace o možném zneužití vašeho zboží dvojího užití např. v rámci šíření konvenčního vojenského materiálu nebo zbraní hromadného ničení. Sdílejte tyto informace v rámci společnosti.
         Doporučuje se vyžádat si od vašeho dodavatele (dodavatelů) informace o klasifikaci dvojího užití, pokud jde o materiály, součásti, subsystémy, které vaše společnost zpracovává nebo integruje, včetně strojního zařízení používaného při výrobě. Za kontrolu klasifikace obdržené od dodavatele (dodavatelů) odpovídá i nadále vaše společnost.
         Jak požaduje čl. 22 odst. 10 nařízení (ES) č. 428/2009 o zboží dvojího užití, uveďte – s odkazem na příslušné právní předpisy – v obchodních dokumentech týkajících se přepravy zboží dvojího užití uvnitř EU, že transakce zahrnuje položky zboží dvojího užití uvedené na seznamu, které podléhají při vývozu z EU kontrolám.

            Posouzení transakčních rizik

         Kontroly míst určení, na která se vztahuje embargo, sankce nebo citlivých míst určení a subjektů
         Nahlédnutím do aktualizovaných seznamů sankcí (11) se ujistěte, že žádná ze zúčastněných stran (zprostředkovatelé, kupující, příjemce nebo koncový uživatel) nepodléhá omezujícím opatřením (sankcím).
         Prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran
         Informujte se o svých zákaznících a o jejich konečném užití vašich výrobků.
         Nahlédněte do informací poskytnutých vaším příslušným orgánem, pokud jde o pravidla a požadavky EU a vnitrostátní pravidla a požadavky týkající se prohlášení o konečném užití. I bez vnitrostátní povinnosti předložit správně vyplněné a podepsané prohlášení o konečném užití může být prohlášení o konečném užití užitečným prostředkem k prověření spolehlivosti konečného uživatele/příjemce a informace mohou být použity k určení toho, zda je vyžadováno povolení pro zboží dvojího užití neuvedené na seznamu, pokud jsou vyjádřeny obavy ohledně konečného užití v souladu s podmínkami článku 4 nařízení (ES) č. 428/2009 (12).
         Buďte ostražití, pokud jde o indikátory rizika zneužití a známky podezřelých poptávek nebo objednávek, např. posuďte, zda je deklarované konečné užití v souladu s činnostmi a/nebo trhy konečného uživatele. V příloze 2 je uveden seznam otázek k prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran.
         Prověřování rizika zneužití
         Buďte ostražití, pokud jde o indikátory rizika zneužití a známky podezřelých poptávek či objednávek. V příloze 2 je uveden seznam otázek k prověřování rizika zneužití.
         Věnujte zvláštní pozornost univerzálním kontrolám zboží dvojího užití, které není uvedeno na seznamu, pokud z prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran nebo prověřování rizika zneužití vyplývají informace vzbuzující obavy v souladu s podmínkami článku 4 nařízení (ES) č. 428/2009.
         Univerzální kontroly zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu
         Zajistěte, aby společnost měla zavedené postupy k určení toho, zda si je „vědoma“ skutečnosti, že existují informace vzbuzující obavy ohledně deklarovaného konečného užití (v souladu s podmínkami článku 4 nařízení (ES) č. 428/2009). Pokud si vývozce této skutečnosti „vědom je“, společnost zajistí, aby k žádnému vývozu nedošlo, aniž by o tom informovala příslušný orgán a aniž by obdržela konečné rozhodnutí příslušného orgánu.
         V případech, kdy je vývozce příslušnými orgány „informován“, že existují informace vzbuzující obavy ohledně deklarovaného konečného užití (v souladu s podmínkami článku 4 nařízení (ES) č. 428/2009), musí mít společnost zavedené postupy, které zajistí rychlý tok informací a okamžité zastavení vývozu. Musí být zajištěno, aby k vývozu nedošlo, aniž by k tomu příslušný orgán udělil povolení.

            Stanovení požadavků na licence a žádosti o licenci, včetně činností v oblasti zprostředkování, přepravy a tranzitu

         Zajistěte, aby vaše společnost měla kontaktní údaje příslušného orgánu pro kontrolu vývozu.
         Shromažďujte a šiřte informace o rozsahu druhů licencí (včetně individuálních, globálních a všeobecných licencí) a kontrolovaných činností (včetně vývozu, zprostředkování, přepravy a tranzitu) a o postupech podávání žádostí o licenci vztahujících se k platným kontrolám obchodu se zbožím dvojího užití na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.
         Mějte na zřeteli také méně obvyklé kontrolované druhy vývozu (např. vývoz prostřednictvím „cloudu“ nebo prostřednictvím osobních zavazadel osob) a opatření pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití pro jiné činnosti, než je vývoz, jako je technická pomoc nebo zprostředkování.

            Kontroly po vydání licence, včetně kontroly odesílání a dodržování podmínek povolení

         Před samotným odesláním by měla být provedena konečná kontrola, zda byly řádně provedeny všechny kroky k zajištění dodržování předpisů. Je to také vhodná doba pro kontrolu, zda je zboží správně klasifikováno, zda byly zaregistrovány varovné signály, zda bylo provedeno účinné prověřování subjektů a pro odeslání existuje platná licence.
         V případě, že mezitím dojde ke změně příslušných právních předpisů, například pokud zboží dvojího užití nyní na seznamu uvedené je nebo se na konečného uživatele nyní vztahují sankce, je třeba provést konečné posouzení transakčního rizika.
         Zaveďte postup, v jehož rámci lze vývoz zboží zastavit nebo pozastavit, pokud není splněn některý z požadavků, nebo pokud se vyskytnou nějaké „varovné signály“. Zboží by mělo být uvolňováno pouze osobou, která odpovídá za zajištění dodržování předpisů.
         Zajistěte, aby byly dodrženy podmínky licence (včetně podávání zpráv).
         Je třeba mít na zřeteli, že veškeré změny údajů o vyvážející společnosti (např. název, adresa a právní postavení), údajů o koncovém uživateli a/nebo zprostředkovatelích a údajů o povoleném zboží mohou mít vliv na platnost vaší licence.
         5.   Kontrola výkonnosti, audity, podávání zpráv a nápravná opatření

         Vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu nepředstavuje statický soubor opatření, a proto musí být přezkoumán, prověřen a revidován, pokud se prokáže, že je to pro zajištění dodržování předpisů nezbytné.
         Přezkumy výkonnosti a audity ověřují, zda je vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu prováděn z operačního hlediska uspokojivým způsobem a zda je v souladu s platnými vnitrostátními a unijními požadavky na kontrolu vývozu.
         Dobře fungující vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu obsahuje jasné postupy podávání zpráv ohledně oznamovacích opatření zaměstnanců a opatření zaměstnanců pro eskalaci, vzniklo-li podezření ve věci nedodržování předpisů nebo bylo porušení předpisů zjištěno. Zaměstnanci musí mít v rámci řádné kultury dodržování předpisů pocit jistoty a důvěry v případě, že v dobré víře vznášejí otázky nebo oznamují obavy ohledně dodržování předpisů.
         Přezkumy výkonnosti, audity a postupy podávání zpráv jsou navrženy tak, aby odhalily nesrovnalosti za účelem vyjasnění a úpravy běžné praxe, pokud (vzniká riziko, že) vyústí v nedodržení předpisů.

            Co se očekává?

         Společnost vypracuje postupy přezkumu výkonnosti s cílem prověřit každodenní činnost v oblasti zajištění dodržování předpisů v rámci společnosti a zkontrolovat, zda jsou operace kontroly vývozu náležitě prováděny podle vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu. Přezkum výkonnosti se provádí interně, umožňuje včasné zjištění případů nedodržování předpisů a vypracování návazných opatření k omezení škod. Přezkum výkonnosti tudíž snižuje rizika pro společnost.
         Společnost má zavedeny postupy pro audity, jako jsou systematické, cílené a zdokumentované kontroly s cílem potvrdit, že vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu je prováděn správně. Audity lze provádět interně nebo je lze zadat kvalifikovaným externím odborníkům.
         Podávání zpráv je soubor postupů pro zaměstnance provádějící kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití a další příslušné zaměstnance, pokud jde o oznamovací opatření a opatření pro eskalaci, jež je třeba přijmout v případě podezření na nedodržení předpisů nebo zjištění nedodržení předpisů u zboží dvojího užití. Nevztahuje se na externí povinnosti podávání zpráv, např. v případě, že je vaše společnost registrována pro účely všeobecného vývozního povolení Unie v souladu s podmínkami nařízení (ES) č. 428/2009.
         Nápravná opatření jsou souborem opatření, která mají zaručit náležité provádění vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu a odstranění zjištěných zranitelných míst v postupech pro zajišťování dodržování předpisů.

            Jaké jsou příslušné kroky?

         Stanovit mechanismy namátkových kontrol jako součást každodenních operací za účelem sledování postupu obchodních kontrol v rámci společnosti, aby bylo zajištěno, že jakékoli protiprávní jednání bude zjištěno v rané fázi. Dalším přístupem je uplatnění zásady „čtyř očí“, v jejímž rámci jsou rozhodnutí o kontrole obchodu přezkoumávána a dvakrát kontrolována.
         Vypracovat a provádět audity za účelem ověření struktury, přiměřenosti a efektivnosti vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu.
         Zajistit, aby byly všechny aspekty vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu začleněny do auditu.
         Zajistit, aby zaměstnanci v případě, že v dobré víře vznášejí otázky nebo oznamují obavy ohledně dodržování předpisů, měli pocit jistoty a důvěry.
         Zavést postupy pro whistleblowing a eskalaci, které by upravovaly činnost zaměstnanců v případě, že vzniká podezření na nedodržení předpisů při obchodování se zbožím dvojího užití nebo je takové nedodržení předpisů zjištěno. Tato možnost může být poskytnuta i třetím stranám.
         Písemně zdokumentovat veškerá podezření na porušení vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU o kontrole obchodu se zbožím dvojího užití a související nápravná opatření.
         Přijmout účinná nápravná opatření k úpravě operací kontroly vývozu nebo vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu na základě zjištění přezkumu výkonnosti, auditu systému vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu nebo podávání zpráv. Tato zjištění, včetně úpravy postupů a nápravných opatření, se doporučuje sdílet se zaměstnanci provádějícími kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití a vedením odpovědným za tuto kontrolu. Po provedení nápravných opatření se doporučuje informovat o pozměněných postupech všechny dotčené zaměstnance.
         Dialog s vaším příslušným orgánem může přispět k omezení škod a k případným způsobům posílení kontroly vývozu společnosti.
         6.   Vedení záznamů a dokumentace

         Pro úsilí vaší společnosti o zajištění dodržování předpisů je nezbytné přiměřené, přesné a sledovatelné vedení záznamů o činnostech kontroly obchodu se zbožím dvojího užití. Komplexní systém vedení záznamů pomůže vaší společnosti při provádění přezkumů výkonnosti a auditů, při dodržování požadavků EU a/nebo vnitrostátních požadavků na uchovávání dokladů a usnadní spolupráci s příslušnými orgány v případě poptávky po zboží dvojího užití.

            Co se očekává?

         Vedení záznamů je soubor postupů a pokynů pro uchovávání právních dokladů, pro vedení záznamů a pro sledovatelnost činností souvisejících s kontrolou obchodu se zbožím dvojího užití. Vedení záznamů o některých dokumentech vyžaduje zákon, ale v nejlepším zájmu vaší společnosti může být také vedení záznamů o některých dalších dokumentech (např. interní dokument popisující technické rozhodnutí o klasifikaci určitého zboží). Jsou-li evidovány a správně archivovány všechny požadované záznamy, umožňuje to efektivnější vyhledávání a načtení v rámci každodenních činností kontroly obchodu se zbožím dvojího užití a rovněž během pravidelných auditů.

            Jaké jsou příslušné kroky?

         Ověřit právní požadavky na vedení záznamů (doba uložení, rozsah dokumentů atd.) v příslušných právních předpisech EU a vnitrostátních právních předpisech členského státu EU, ve kterém je společnost usazena.
         Zvážit stanovení požadavků na uchovávání záznamů ve smlouvách se zprostředkovateli, včetně zasílatelů a distributorů, aby byla s jistotou k dispozici veškerá příslušná dokumentace.
         Vytvořit odpovídající systém archivace a načítání pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití. Pro papírové i elektronické systémy má zásadní význam efektivní funkce indexace a vyhledávání.
         Zajistit, aby byly dokumenty související s kontrolou vývozu uchovávány konzistentním způsobem a aby mohly být bezodkladně zpřístupněny příslušnému orgánu nebo jiným externím stranám pro účely inspekcí nebo auditů.
         Doporučuje se vést záznamy o minulých kontaktech s příslušným orgánem, a to rovněž v souvislosti s kontrolami konečného uživatele (uživatelů) pro zboží dvojího užití, které není uvedeno na seznamu, a v případě poradenství týkajícího se technické klasifikace.
         7.   Fyzická bezpečnost a bezpečnost informací

         K obchodním kontrolám u zboží dvojího užití, včetně softwaru a technologie, dochází z důvodu (mezi) národní bezpečnosti a na základě cílů zahraniční politiky. Zboží dvojího užití by proto mělo být vzhledem ke své citlivé povaze „chráněno“, a zavedení příslušných bezpečnostních opatření tudíž přispívá k omezení rizik neoprávněného odstranění kontrolovaného zboží nebo přístupu k němu. Opatření fyzické bezpečnosti jsou důležitá, ale vzhledem k povaze kontrolovaného softwaru nebo technologie v elektronické podobě jako takové může být zajištění dodržování právních předpisů upravujících obchod se zbožím dvojího užití obzvláště náročné a vyžaduje také opatření v oblasti bezpečnosti informací.

            Co se očekává?

         Fyzická bezpečnost a bezpečnost informací se týkají souboru vnitřních postupů, které jsou navrženy tak, aby zajišťovaly předcházení neoprávněnému přístupu ke zboží dvojího užití ze strany zaměstnanců, poskytovatelů, dodavatelů nebo návštěvníků či jeho odstranění těmito osobami. Tyto postupy kultivují bezpečnostní kulturu v rámci společnosti a zajišťují, aby v případě zboží dvojího užití, včetně softwaru a technologie, nedošlo ke ztrátám, aby toto zboží nemohlo být snadno odcizeno nebo vyváženo bez platné licence.

            Jaké jsou příslušné kroky?

            Fyzická bezpečnost

         V souladu s posouzením rizik společnosti zajistit, aby bylo kontrolované zboží dvojího užití zabezpečeno proti neoprávněnému odstranění zaměstnanci nebo třetími osobami. Lze uvažovat například o opatření, jako je fyzické zabezpečení zboží, zavedení oblastí s omezeným přístupem a kontrol v místech příchodu a odchodu zaměstnanců.

            Bezpečnost informací

         Zavést základní ochranná opatření a postupy pro zabezpečené uchovávání kontrolovaného softwaru nebo technologie dvojího užití v elektronické podobě a přístup k nim, včetně antivirových kontrol, šifrování souborů, auditních stop a protokolů, kontroly přístupu uživatele a firewallu. Zvážit ochranná opatření pro nahrávání softwaru nebo technologie do „cloudu“, jejich ukládání do „cloudu“ nebo jejich přenos prostřednictvím „cloudu“, pokud se to vaší společnosti týká.

            (1)  Nařízení (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009.

            (2)  Pro účely tohoto dokumentu je třeba pojem „společnosti“ chápat v širším smyslu. Zahrnuje výzkumné, akademické a další subjekty, které splňují kritéria „vývozce“ podle nařízení (ES) č. 428/2009. Tyto pokyny neobsahují (v této fázi) konkrétní doporučení pro jednotlivá odvětví a zúčastněné subjekty.

            (3)  Viz rovněž https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf

            (4)  Viz rovněž http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf

            (5)  Doporučení Komise 2011/24/EU ze dne 11. ledna 2011 k certifikaci obranných podniků podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 62).

            (6)  Viz rovněž http://icpguidelines.com

            (7)  Viz rovněž https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en

            (8)  V prohlášení o závazcích společnosti by například mohlo být uvedeno, že vývoz, zprostředkování, tranzit nebo přepravu nemůže za žádných okolností uskutečnit osoba, která vykonává svou činnost jménem společnosti v rozporu s právními předpisy EU a členských států týkajícími se kontroly obchodu se zbožím dvojího užití. V zájmu lepšího pochopení nezbytnosti kontrol vývozu může prohlášení stručně vysvětlit jejich cíle. Rovněž by mohlo zdůraznit, že je důležité, aby zaměstnanci dodržovali předpisy týkající se kontrol vývozu, aby porozuměli možným scénářům nedodržení předpisů a informovali o rizicích neoprávněných transakcí a možných důsledcích (trestních, finančních, disciplinárních, v oblasti dobré pověsti atd.) pro společnost a dotčené zaměstnance. Doporučuje se zachovat závazek vedení týkající se zajištění dodržování předpisů co nejjednodušší.

            (9)  Společnosti by rovněž mohly zvážit šíření tohoto prohlášení veřejně prostřednictvím firemních internetových stránek a jiných obchodních kanálů s cílem informovat třetí strany o závazku společnosti zajistit dodržování předpisů týkajících se kontrol vývozu.

            (10)  Takzvaná „citlivá místa určení a subjekty“ nejsou pouze místa určení, na která se vztahuje embargo nebo sankce, ale také jiná místa určení, do nichž může být odesílání (některého) zboží dvojího užití v konkrétních případech kritické, například z důvodu šíření zbraní hromadného ničení nebo obav týkajících se lidských práv, jak stanoví příslušný orgán. Pokud jde o obavy týkající se lidských práv, vezměte na vědomí, že mohou být použita i jiná nařízení, např. nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/125 (Úř. věst. L 30, 31.1.2019, s. 1), které zavádí kontroly vývozu zboží, které by mohlo být použito pro trest smrti nebo mučení.

            (11)  Při prověřování sankcí může pomoci Konsolidovaný seznam sankcí EU (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en), jakož i Mapa sankcí EU (https://www.sanctionsmap.eu).

            (12)  V případě, že váš zákazník není obeznámen s žádostí o prohlášení o konečném užití, zvažte vypracování návrhu průvodního dopisu (v rozsahu jedné strany), v němž budou vysvětleny základy kontrol obchodu se zbožím dvojího užití jako takové a bude v něm také uvedeno, že požadovaný dokument urychluje proces žádosti o licenci nebo může být dokonce nezbytný pro získání licence.

            Příloha 1

               Užitečné otázky týkající se vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu společnosti

            Společnosti nebo orgány mohou využít následující orientační seznam užitečných otázek souvisejících s vnitropodnikovým programem pro kontrolu vývozu společnosti. Tyto otázky se týkají všech základních prvků, nikoli však nezbytně každého popsaného kroku.
            Mohou být užitečné při vytváření vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu nebo v pozdější fázi za účelem přezkumu stávajícího vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu. Nemají nahrazovat posouzení vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu vaší společnosti na základě podrobných údajů uvedených v oddílech „Co se očekává?“ a „Jaké jsou příslušné kroky?“ v hlavní části těchto pokynů. Odpovědi na tyto otázky by rovněž neměly být chápány jako ujištění o řádnosti vnitropodnikového programu pro kontrolu vývozu v rámci obchodu se zbožím dvojího užití.
            1.   Závazek vrcholného vedení zajistit dodržování předpisů

                        —

                        Přijalo vrcholné vedení jasně deklarovaný závazek společnosti týkající se kontrol obchodu se zbožím dvojího užití?

                        —

                        Je toto prohlášení snadno dostupné všem zaměstnancům?

                  2.   Organizační struktura, odpovědnost a zdroje

                        —

                        Jmenovala vaše společnost osobu nebo osoby, které nesou odpovědnost za zodpovězení otázek zaměstnanců ohledně postupu společnosti pro zajištění dodržování předpisů, ohledně podezřelých poptávek nebo případných porušení předpisů? Mají všichni dotčení zaměstnanci k dispozici kontaktní údaje odpovědné osoby (odpovědných osob)?

                        —

                        Kterých částí nebo činností vaší společnosti se týká kontrola obchodu se zbožím dvojího užití a zajištění dodržování předpisů?

                        —

                        Ve které části vaší společnosti se nachází zaměstnanci provádějící kontrolu dodržování předpisů ve vztahu ke zboží dvojího užití? Mohlo by dojít ke střetu zájmů?

                        —

                        Jestliže se vaše společnost rozhodla zadat řízení postupů pro zajišťování dodržování předpisů pro obchod se zbožím dvojího užití externě – jakým způsobem je organizována interakce mezi externím poskytovatelem a vaší společností?

                        —

                        Kolik zaměstnanců je pověřeno výhradně kontrolou obchodu se zbožím dvojího užití a kolik jich má za tuto kontrolu odpovědnost souběžně s plněním jiných úkolů? Jsou k dispozici případní záložní zaměstnanci?

                        —

                        Jak je organizován vztah mezi zaměstnanci provádějícími kontrolu vývozu a vrcholným vedením například ve věci výměny informací?

                        —

                        Dokumentuje vaše společnost soubor politik a postupů, které se zabývají kontrolou obchodu se zbožím dvojího užití, a distribuuje jej všem příslušným zaměstnancům? V jakém formátu?

                        —

                        Jsou k dispozici elektronické nástroje, které pomáhají vaší společnosti zajišťovat dodržování předpisů?

                  3.   Odborná příprava a zvyšování informovanosti

                        —

                        Poskytuje vaše společnost (individuálně uzpůsobenou) odbornou přípravu, pokud jde o činnosti vedoucí k zajištění dodržování předpisů nebo zvyšování informovanosti?

                        —

                        Jaké formáty odborné přípravy v oblasti zajištění dodržování předpisů nebo zvyšování informovanosti společnost nabízí? Jako příklad lze uvést externí semináře, účast na informačních schůzkách nabízených příslušnými orgány, interní školení atd.

                        —

                        Jak je zajištěno, aby měli zaměstnanci provádějící kontrolu zboží dvojího užití přístup ke všem příslušným právním předpisům?

                  4.   Proces a postupy prověřování transakcí

            4.1.   Klasifikace zboží

                        —

                        Posuzují se všechny výrobky relevantní pro vývoz na základě unijních a vnitrostátních kontrolních seznamů dvojího užití nebo omezujících opatření a kdo za to odpovídá?

                        —

                        Podílí se vaše společnost na elektronickém přenosu softwaru nebo technologie dvojího užití? Pokud ano, jak společnost zajišťuje dodržování předpisů v souvislosti s elektronickým přenosem softwaru nebo technologie?

                        —

                        Jsou zavedeny postupy pro zaměstnance, kteří mají přístup ke kontrolované technologii nebo softwaru při návštěvě v zahraničí?

                        —

                        Je zaznamenávána klasifikace výrobků, které společnost obdržela nebo vyrobila?

                        —

                        Jsou do klasifikačních postupů společnosti promítnuty změny v kontrolních seznamech zboží dvojího užití v členských státech a v EU?

                        —

                        Je v obchodních dokumentech týkajících se přepravy zboží dvojího užití uvnitř EU, které je uvedené na seznamu, s ohledem na čl. 22 odst. 10 nařízení (ES) č. 428/2009 o zboží dvojího užití uvedeno, že toto zboží podléhá kontrolám při vývozu z EU?

                  4.2.   Posouzení transakčních rizik

            Orientační seznam otázek týkajících se „varovných signálů“, který lze použít v rámci procesu prověřování transakcí vaší společnosti za účelem odhalení podezřelých poptávek ze strany zákazníků, naleznete v příloze 2.

                        —

                        Jaké jsou postupy řešení pozitivních a negativních výsledků posouzení transakčního rizika?

                        —

                        Jak jsou řešeny „falešně pozitivní“ výsledky (tj. problém, který fakticky problémem není) posouzení transakčního rizika?

               Kontroly míst určení, na která se vztahuje embargo, sankce nebo citlivých míst určení a subjektů

                        —

                        Jak zohledňuje vaše společnost při posuzování transakčního rizika omezující opatření (včetně sankcí)?

               Prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran

                        —

                        Jaké jsou vnitřní postupy pro proces prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran?

                        —

                        Jak jsou prověřovány (nové) zúčastněné strany? Prověřujete pravidelně znovu stávající zákazníky?

               Univerzální kontroly zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu

                        —

                        Jak jsou shromažďovány a využívány informace vzbuzující obavy ohledně deklarovaného konečného užití (ve smyslu univerzálních ustanovení (1))?

               Prověřování rizika zneužití

                        —

                        Zavedla vaše společnost postupy prověřování rizika zneužití?

                  4.3.   Stanovení požadavků na licence a žádosti o licenci, včetně kontrolovaných činností zprostředkování, přepravy a tranzitu

                        —

                        Jak je zajištěno, aby se v každém jednotlivém případě žádalo o/nebo byl použit správný druh licence (individuální, globální nebo všeobecná licence Unie)?

                        —

                        Jak je zajištěno, aby méně obvyklé druhy vývozu a další činnosti, na něž se vztahují omezení, byly jako takové uznávány a neprobíhaly v rozporu s právními předpisy EU a členských států pro kontrolu obchodu se zbožím dvojího užití?

                  4.4.   Kontroly po vydání licence, včetně kontroly odesílání a dodržování podmínek povolení

                        —

                        Je před odesláním provedeno konečné posouzení transakčního rizika?

                        —

                        Jak vaše společnost zajišťuje, aby byly dodrženy podmínky (včetně podávání zpráv) licence (licencí)?

                  5.   Přezkumy výkonnosti, audity, interní podávání zpráv a nápravná opatření

                        —

                        Podléhají příslušné každodenní obchodní provozní postupy (namátkovému) přezkumu účinnosti kontrol obchodu se zbožím dvojího užití?

                        —

                        Má vaše společnost zavedeny postupy interního nebo externího auditu?

                        —

                        Má vaše společnost zavedeny postupy pro whistleblowing nebo eskalaci?

                        —

                        Jaká nápravná opatření vaše společnost uplatňuje v případě jejich nedodržení?

                  6.   Vedení záznamů a dokumentace

                        —

                        Jaké jsou postupy společnosti pro archivaci a načítání dokumentů týkajících se kontroly obchodu se zbožím dvojího užití? Zvažovala vaše společnost možnost vést záznamy o dřívějších kontaktech s příslušným orgánem?

                        —

                        Jsou zaměstnancům provádějícím kontrolu zboží dvojího užití a příslušným obchodním partnerům známy právní požadavky na vedení záznamů?

                        —

                        Jsou záznamy kontrolovány z hlediska úplnosti, přesnosti a kvality?

                  7.   Fyzická bezpečnost a bezpečnost informací

                        —

                        Provádí vaše společnost opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem chránit software a technologii dvojího užití a zajistit, aby nedošlo k jejich ztrátě, nebyly snadno odcizeny nebo vyvezeny bez platné licence?

                        —

                        Může vaše společnost určit kritické kroky a související zranitelná místa v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, pokud jde o zboží dvojího užití?

               (1)  Článek 4 nařízení (ES) č. 428/2009.

            Příloha 2

               „Varovné signály“ týkající se podezřelých poptávek

            Ostražitost, pokud jde o známky podezřelých poptávek nebo objednávek, má zásadní význam pro boj proti rizikům šíření zbraní hromadného ničení, jejich nosičů a destabilizujícího hromadění konvenčních zbraní. Sdílení těchto informací s vaším příslušným orgánem se důrazně doporučuje a v některých případech může být podle unijních a vnitrostátních právních předpisů povinné. V případě pochybností se poraďte s příslušným orgánem.
            Níže uvedený orientační seznam „varovných signálů“ je založen na stávajících osvědčených postupech a je odvozen:

                        —

                        ze seznamu konzultačních otázek pro průmysl v rámci Wassenaarského ujednání (schválen na plenárním zasedání v roce 2003 a přezkum schválen na plenárním zasedání v roce 2018),

                        —

                        z Kodexu dodržování předpisů z roku 2010 (Department for Business Innovation & Skills, Spojené království) a

                        —

                        z přístupů k vnitropodnikovému programu pro kontrolu vývozu v ostatních členských státech EU.

                  Na základě zkušeností vaší společnosti lze níže uvedený seznam doplnit nebo pozměnit. Vy víte nejlépe, co je v rámci vaší oblasti hospodářské činnosti podezřelé.
            Vaše společnost by měla být ostražitá, pokud je zjištěn jeden nebo více z těchto „varovných signálů“:

               Váš výrobek (výrobky)

                        —

                        váš výrobek je stále ve vývoji nebo na vašem domácím trhu nezískal mnoho zákazníků,

                        —

                        vlastnosti vašeho výrobku jsou z technického hlediska lepší než vlastnosti zavedených konkurentů,

                        —

                        váš zákazník požádal o neobvyklé přizpůsobení standardního výrobku nebo žádosti o změnu vzbuzují obavy ohledně potenciálního použití přizpůsobeného výrobku,

                        —

                        váš výrobek má známé dvojí užití, vojenské nebo citlivé použití,

               Konečné užití a konečný uživatel

                        —

                        zákazník je pro vaši společnost nový a vaše znalosti o něm jsou neúplné nebo nekonzistentní nebo je obtížné najít informace o zákazníkovi v otevřených zdrojích,

                        —

                        deklarovaný konečný uživatel je obchodní společností, distributorem nebo sídlí v zóně volného obchodu, takže vaše společnost nemusí vědět, kde nakonec váš výrobek/vaše výrobky skončí,

                        —

                        konečný uživatel je spojen s vojenským, obranným průmyslem nebo vládním výzkumným orgánem a deklarované konečné užití je civilní,

                        —

                        zdá se, že zákazník není s výrobkem a jeho vlastnostmi obeznámen (např. zjevně postrádá technické znalosti),

                        —

                        zákazník požaduje výrobek, který se zdá z hlediska zamýšleného použití splňovat neúměrně náročná technická kritéria,

                        —

                        kontaktní informace v poptávkách (např. telefonní čísla, e-mail a adresy) se nacházejí v jiných zemích než uvedená společnost, nebo v průběhu času k takové změně došlo,

                        —

                        společnost má zahraniční název (např. v jazyce, který je v zemi, v níž se nachází sídlo, neočekávaný),

                        —

                        na internetových stránkách společnosti chybí obsah ve srovnání s tím, co lze běžně nalézt na internetových stránkách legitimní společnosti,

                        —

                        zákazník se zdráhá poskytnout informace o konečném užití zboží (např. prostřednictvím prohlášení konečného uživatele), poskytnout jasné odpovědi na obchodní nebo technické otázky, které jsou při běžných jednáních obvyklé, nebo poskytnout prohlášení konečného uživatele,

                        —

                        s ohledem na běžnou hospodářskou činnost zákazníka nebo na náročné technické parametry dotyčného zboží zákazník uvádí nepřesvědčivé vysvětlení, proč dané zboží požaduje,

               Odeslání

                        —

                        požaduje se neobvyklý režim odeslání, balení nebo označování, jsou odmítnuty obvyklé Incoterms pro odeslání, zapečetění kontejnerů/nákladních automobilů a potvrzení o převzetí zboží příjemcem/koncovým uživatelem,

               Finanční a smluvní podmínky

                        —

                        nezvykle příznivé platební podmínky, jako je vyplacení nepřiměřené vysoké ceny, plná platba předem nebo záměr poskytnout okamžitě plnou platbu v hotovosti,

                        —

                        platba je provedena jinými stranami, než je zákazník nebo deklarovaní zprostředkovatelé, a je poskytnuta jinou cestou než výrobky,

                        —

                        jsou odmítnuty běžné služby instalace, odborné přípravy nebo údržby,

                        —

                        místo pro instalaci je oblast, která je pod přísným bezpečnostním dohledem nebo se nachází v oblasti, do níž je přístup přísně omezen,

                        —

                        místo pro instalaci je neobvyklé s ohledem na obor činnosti vývozce nebo je neobvyklé s ohledem na druh instalovaného zařízení,

                        —

                        jsou kladeny mimořádné požadavky na zachování důvěrnosti informací o konečných místech určení nebo o zákaznících či o specifikaci zboží,

                        —

                        jsou vznášeny požadavky na neúměrný počet náhradních dílů nebo vývozce nejeví zájem o jakékoli náhradní díly.

                  Důrazně se doporučuje sdílet informace o podezřelých poptávkách s příslušným orgánem a uplatňovat osvědčené obchodní postupy. Kromě toho může být ve vhodných případech cenné sdílet informace v rámci dodavatelského řetězce společností a s ostatními vývozci s ohledem na riziko, že šiřitelé zbraní budou zasílat žádosti různým společnostem s nadějí, že jedna z těchto žádostí může být úspěšná, nebo s cílem získat kritické množství materiálu z různých zdrojů (kde každá jednotlivá žádost ještě nevyvolává podezření). V případě pochybností se poraďte s příslušným orgánem.

            Příloha 3

               Seznam příslušných orgánů členských států EU pro kontrolu vývozu

            https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XC0820(01)&from=CS