               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 507 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Irsku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Irsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada ve svém doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny uvádí, že by si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny měly zachovat svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a opatření politiky by měla být uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a být včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Irska byl celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporovala v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

               (5)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Dne 30. dubna 2021 předložilo Irsko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Irska 5,0 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 59,5 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -5,7 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 3,9 % a působení automatických stabilizátorů. Irsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 1,2 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Irska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Na základě růstu reálného HDO ve výši 3,4 % v roce 2020 se v programu stability pro rok 2021 očekává 4,5% růst, což je v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Jak v programu, tak v prognóze Komise se pro rok 2022 předpokládá roční růst reálného HDP ve výši 5,0 %.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 5,0 % HDP v roce 2020 na 4,7 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má klesnout na 62,2 % HDP. Zhoršení primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 5,4 % HDP v roce 2021, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 3,5 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Irsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Irskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (13)Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2022 0,02 % HDP, v roce 2023 0,07 %, v roce 2024 0,06 % a v roce 2025 0,04 %. V jarní prognóze Komise se předpokládá zjednodušená a lineární integrace výdajů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,06 % v roce 2021 a 0,04 % v roce 2022.

               (14)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Irska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 2,8 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 60,2 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na −0,4 % HDP
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje zvýšení/snížení schodku/přebytku/salda sektoru vládních institucí z 1,2 % HDP v roce 2023 na 0,7 % HDP v roce 2024 a na 0,2 % HDP v roce 2025.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 1,6 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by měl zůstat beze změny. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  13
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 1,4 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 6½ %
                  14
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Irska podpořit.

               (18)Podle programu stability se má míra zadlužení snížit z 59,0 % HDP v roce 2023 na 57,7 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Irsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  15
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Irskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE IRSKU:

               1.V roce 2022 pokračovat v podpůrném nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Irska a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2020, Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 39.

                     (6)

                        Čeká se na konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění schválené Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                     Úř. věst.
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu HDP.

                     (14)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (15)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 508 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Řecku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Řecku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada ve svém doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučila, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Řecka je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

               (5)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Po úspěšném dokončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability v roce 2018 podléhá Řecko posílenému dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 472/2013. Aktivace posíleného dohledu pro Řecko
                  10
                potvrdila, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení možných příčin makroekonomické nerovnováhy a současně s tím také provádět strukturální reformy na podporu silného a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se rovněž zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu, privatizace, fungování soudnictví, veřejné správy a boje proti korupci. Tyto strukturální reformy hrají čím dál větší roli v úsilí Řecka o nastartování své ekonomiky. Úspěšné provedení a dokončení těchto reforem by mělo významně přispět k podpoře růstu Řecka ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Řecko musí čtvrtletně podávat zprávy o pokroku, jehož při provádění svých závazků pod posíleným dohledem dosáhlo. Příznivá zpráva může každých šest měsíců vytvořit podmínky pro opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. V dubnu 2019, prosinci 2019, červnu 2020 a listopadu 2020 bylo po dohodě Euroskupiny provedeno uvolnění prvních čtyř tranší politicky podmíněných dluhových opatření v celkové hodnotě 3,252 milionu EUR. Desátá zpráva o posíleném dohledu, která posuzuje pokrok, jehož Řecko při plnění svých závazků dosáhlo, byla zveřejněna dne 2. června 2021.

               (9)Dne 29. dubna 2021 předložilo Řecko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

               (10)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Řecka 9,7 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 205,6 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila 11,3 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 5,9 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Řecko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadovaném objemu 2,2 % HDP, pokud a dokud nebude tato podpora využita.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Řecka, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

               (11)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability vycházejí, je v roce 2021 opatrný a předpokládá, že růst reálného HDP bude přibližně o 0,5 procentního bodu nižší než prognóza Komise z jara 2021. Důvodem tohoto rozdílu jsou odlišné předpoklady o vývoji pandemie, čerpání finančních prostředků v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a tempu oživení odvětví cestovního ruchu. Makroekonomické projekce v rámci programu stability na rok 2022 jsou úzce spjaty s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,7 % HDP v roce 2020 na 9,9 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 204,8 % HDP. Snížení primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 11,7 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 6,4 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Projekce schodku sektoru vládních institucí jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Pokud jde o míru zadlužení, projekce uvedené v programu stability jsou nižší než prognóza Komise z jara 2021, která očekává, že míra zadlužení dosáhne 208,8 % HDP. Rozdíl odráží odlišné předpoklady týkající se výnosů z privatizace, čisté akumulace finančních aktiv a úprav vyplývajících z rozdílu mezi hotovostním a akruálním účetnictvím.

               (13)Řecko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Řeckem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 a oznámená na rok 2022 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (14)Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 0,9 % HDP, v roce 2022 1,7 % HDP, v roce 2023, 1,6 % HPD, v roce 2024 1,6 % HDP, v roce 2025 1,5 % HDP a v roce 2026 1,5 % HDP. Program rovněž počítá s půjčkami v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 1,4 % HDP v roce 2021, 1,4 % HDP v roce 2022, 1,1 % HDP v roce 2024, 1,1 % HDP v roce 2025 a 0,5 % HDP v roce 2026. Jarní prognóza Komise tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje, přičemž u půjček se v roce 2022 předpokládá nižší částka na základě jednotného ročního vyplácení po roce 2021.

               (15)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  11
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (16)Podle programu stability Řecka z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 2,9 % HDP, hlavně z důvodu očekávaného hospodářského oživení a ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 189,5 % HDP. Projekce schodku sektoru vládních institucí jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Pokud jde o míru zadlužení, prognózy uvedené v programu stability jsou nižší než prognóza Komise z jara 2021. Rozdíl lze vysvětlit odlišnými předpoklady týkajícími se hotovostního zůstatku, privatizačních výnosů a čisté akumulace finančních aktiv.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na -2,4 % HDP
                  12
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,3 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,9 procentního bodu HDP
                  13
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,3 procentního bodu HDP.

               (17)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (18)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje, že schodek sektoru vládních institucí dosáhne 0,4 % HDP v roce 2023 a v roce 2024 se změní v přebytek ve výši 0,6 % HDP.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,6 % HDP
                  14
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu
                  15
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,6 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 1¼%
                  16
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Řecka podpořit.

               (19)Míra zadlužení se má z 176,7 % HDP v roce 2023 snížit na 166,1 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která se má postupně snižovat, bude Řecko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu
                  17
               . V 10. zprávě o posíleném dohledu se uvádějí další faktory, které jsou rozhodující pro celkové posouzení udržitelnosti dluhu, konkrétně že profil složení a splatnosti veřejného dluhu zmírňuje dluhovou zranitelnost, zatímco z podmíněných závazků by mohla vyplynout další rizika.

               (20)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Řeckem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE ŘECKU:

               1.V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 46).

                     (6)

                        Očekává se konečné přijetí Radou po schválení Evropskou radou. Znění schválené Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                     Úř. věst.
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 ze dne 11. července 2018 o aktivaci posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 211, 22.8.2018, s. 1) a prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/271 ze dne 17. února 2021 o prodloužení posíleného dohledu pro Řecko, Úř. věst. L 61, 22.2.2021.

                     (11)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (12)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (13)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,9 procentního bodu HDP.

                     (14)

                        Tato hodnota se odhaduje na 0,6 % HDP.

                     (15)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

                     (16)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (17)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 501 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Belgii doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Belgii doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada ve svém doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučila, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               . Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Belgie je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánech podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost. Zdá se však, že některá opatření nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (5)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.
                  9
               .

               (8)Dne 30. dubna 2021 předložila Belgie v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Belgie 9,4 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 114,1 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -7,5 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 4,5 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Belgie rovněž poskytla podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 11,8 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Belgie, neboť její schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Program stability předpokládá růst reálného HDP o 4,1 % v roce 2021 a o 3,5 % v roce 2022. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá mírně vyšší reálný růst v letech 2021 a 2022, a to ve výši 4,5 % a 3,7 % v roce 2022, což je způsobeno vyššími investicemi.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,4 % HDP v roce 2020 na 7,7 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má v roce 2021 zvýšit z 114,1 % z roku 2020 na 116,4 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -6,1 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 2,7 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Belgie v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Belgií v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (13)Program stability z roku 2021 zatím neobsahuje příjmy z grantů z Nástroje pro oživení a odolnost. Zároveň prognóza Komise předpokládá investice a reformy financované z grantů v rámci facility na podporu oživení a odolnosti ve výši 0,2 % HDP v roce 2021 a 0,3 % HDP v roce 2022 na základě stejné hypotézy, jakou použil belgický úřad pro federální plánování ve svém makroekonomickém hodnocení facility na podporu oživení a odolnosti.

               (14)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Belgie z roku 2021 se má její schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 4,5 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021 a vyšších veřejných příjmů v důsledku zlepšující se makroekonomické situace. Míra zadlužení se má v roce 2022 stabilizovat na 116 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na -0,4 % HDP
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmy, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku veřejných financí z 4 % v roce 2023 na 3,7 % HDP v roce 2024. V horizontu programu se návrat schodku veřejných financí pod 3 % HDP neplánuje. Program neobsahuje informace potřebné k odhadu celkového nastavení fiskální politiky v letech 2023 a 2024.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 2¾ %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Belgie podpořit.

               (18)Míra zadlužení by se měla z důvodu vnitřní dynamiky dluhu zvýšit z 116,7 % HDP v roce 2023 na 117,4 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která se má postupně snižovat, bude Belgie ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu
                  14
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Belgií v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE BELGII:

               1.V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2020, Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 1.

                     (6)

                        Čeká se na konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění schválené Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                     Úř. věst.
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 v konečném znění.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté vyrovnávání investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu a protokolu mezi Evropskou unií a vládou Dánska a místní vládou Grónska
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat s Grónskem novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (SFPA) a nový protokol k této dohodě, které splňují požadavky loďstva Unie a jsou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013
                  1
                o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi EU a Grónskem
                     2
                   byla podepsána dne 28. června 2007
                     3
                  . Navrhuje se sjednat novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s cílem začlenit některá ustanovení nařízení (EU) č. 1380/2013
                     4
                  , na která se dohoda o partnerství v odvětví rybolovu nevztahuje.

                  Stávající pětiletý protokol
                     5
                   k uvedené dohodě začal být použitelný dne 1. ledna 2016
                     6
                   a jeho použitelnost skončí dne 31. prosince 2020. Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel.

               Stávající protokol umožňuje loďstvu EU v grónských vodách lovit tresky obecné, pelagické okouníky, okouníky žijící při dně, platýse černého, garnáty, hlavouna a huňáčka severního s orientačními ročními rybolovnými právy ve výši 42 726 tun. Do rybolovu jsou zapojena plavidla z osmi členských států (Dánsko, Estonsko, Francie, Lotyšsko, Litva, Německo, Spojené království a Švédsko).   EU rovněž převádí část dohodnuté kvóty Norsku a Faerským ostrovům výměnou za přístup plavidel EU do jejich vod. Kromě poplatků, které Grónsku platí loďstvo Unie, platí EU roční vyrovnávací platbu ve výši 13 168 978 EUR (vypočtenou na základě referenčních cen pro každý druh), včetně finanční rezervy ve výši 1 700 000 EUR na případná dodatečná množství. Rozpočet EU rovněž poskytuje částku ve výši 2 931 999 EUR jako podporu pro rozvoj odvětvové politiky rybolovu  Grónska.

                  Jedná se o dohodu týkající se smíšených druhů. Přidělování kvót členským státům podléhá ustanovením o celkovém přípustném odlovu a kvótách
                     7
                  . Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu navíc podporují vědeckou spolupráci mezi EU a jejími partnerskými zeměmi, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a přispívají ke správě a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (rybolovu NNN). Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k udržitelnému rozvoji místních odvětví rybolovu a také k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi. Posilují postavení EU v mezinárodních a regionálních rybářských organizacích (v případě Grónska konkrétně Mezinárodní rady pro průzkum moří a Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku)
                     8
                  .

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o nové dohodě a protokolu s Grónskem je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k zámořským zemím a územím (ZZÚ), a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

               2.
                     PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               •Právní základ

                  Právním základem rozhodnutí je článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástrojů

                  Tento nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  V roce 2019 provedla Komise hodnocení ex post týkající se stávající dohody o partnerství v oblasti rybolovu a protokolu s Grónskem a hodnocení ex ante jejich případného obnovení. Jejich závěry jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU má jednoznačný zájem na rybolovu v Grónsku a že obnovení dohody a protokolu by přispělo ke zlepšení řízení rybolovu v tomto regionu.

                  Pro EU je důležité udržovat si nástroj umožňující úzkou odvětvovou spolupráci s jedním z významných subjektů ve správě oceánů na subregionální úrovni z důvodu rozsahu rybolovné oblasti, která spadá do jeho pravomoci. Tím bude umožněno posílení role EU v severském rybolovu, a to i díky výměně kvót s Norskem a Faerskými ostrovy.

                  Pro loďstvo EU to znamená zachování přístupu do důležité rybolovné oblasti, aby mohla rozvíjet strategie lovu podle víceletého mezinárodního právního rámce.

                  Cílem grónských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která zajišťuje víceletou finanční podporu pro řízení rybolovu.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Komise v rámci hodnocení konzultovala členské státy, zástupce odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i grónskou správu rybolovu a občanskou společnost.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Navrhované směrnice pro jednání (uvedené v příloze rozhodnutí) vyzývají Komisi, aby vyjednala začlenění ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad do nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               4.
                     ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nový protokol stanoví vyplácení finančního příspěvku Grónsku. Relevantní příděly rozpočtových prostředků, pokud jde o položky závazků a plateb, budou každý rok zahrnuty do rozpočtové položky pro Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (11 03 01) a musí být v souladu s finančním plánováním příslušného víceletého finančního rámce. Částky na závazky a platby se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly, které vstoupí v platnost na začátku roku
                  9
               .

               5.
                     OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  ji Rada zmocnila k zahájení a vedení jednání o uzavření nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Grónskem,

                  jednání proběhla v konzultaci se zvláštním výborem, v souladu se SFEU  a

                  Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu a protokolu mezi Evropskou unií a vládou Dánska a místní vládou Grónska

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               Dohoda mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu a protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle uvedené dohody
                  10
               , byly podepsány dne 28. června 2007.  Po skončení platnosti uvedeného protokolu byl podepsán a dne 1. ledna 2016 vstoupil v platnost nový protokol
                  11
               . Jeho platnost končí dnem 31. prosince 2020.

               Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu se nevztahuje na některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  12
               .   Po nadcházejícím pozbytí platnosti stávajícího protokolu by rovněž měly být stanoveny rybolovná práva a finanční příspěvek použitelné od 1. ledna 2021. Komise proto navrhuje vyjednání nové dohody a protokolu, které by odpovídaly potřebám loďstva Unie a byly rovněž v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013.

               Proto by měla být zahájena jednání za účelem uzavření nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s vládou Dánska a místní vládou Grónska,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Evropské unie sjednala novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s vládou Dánska a místní vládou Grónska.

               Článek 2

               Tato jednání se povedou za konzultace s pracovní skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku a na základě směrnic pro jednání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Úř. věst. L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Část VI, hlava II nařízení (EU) č. 1380/2013.

                     (5)

                        Úř. věst. L 305, 21.11.2015, s. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Nařízení Rady (EU) 2019/124 ze dne 30. ledna 2019, kterým se pro rok 2019 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 29, 31.1.2019, s. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

                     (10)

                        Úř. věst. L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (12)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení
            pro ROZHODNUTÍ RADY o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu a protokolu mezi Evropskou unií a vládou Dánska a místní vládou Grónska
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu a protokolu mezi Evropskou unií a vládou Dánska a místní vládou Grónska

               1)Cílem jednání je uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu mezi EU a Grónskem v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 a se závěry zasedání Rady ze dne 19. března 2012 o sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               2)Dohoda o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu by měla stanovit rámec, obecné zásady a cíle, které budou tvořit základ nového partnerství s Grónskem. Měla by proto obsahovat ustanovení o zrušení stávající dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi stranami.

               3)Nové partnerství by mělo podporovat udržitelný a odpovědný rybolov při současném zajištění vzájemných výhod pro EU a Grónsko.  Během jednání by se Komise měla zejména pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže:

               zajištění přístupu do rybolovné oblasti Grónska a nezbytných povolení pro rybářské loďstvo EU, pokud jde o lov ryb v této oblasti,

               zajištění environmentální udržitelnosti rybolovných činností a podpora správy oceánů na mezinárodní úrovni při současném zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a příslušných plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Rybolovné činnosti by měly být zacíleny výhradně na dostupné zdroje a zohledňovat rybolovnou kapacitu místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               hledání přiměřeného podílu přebytečných rybolovných zdrojů plně úměrného zájmům loďstva EU, pokud tyto zdroje mají rovněž význam pro loďstva třetích zemí,

               uplatňování stejných technických podmínek na všechna loďstva třetích zemí s ohledem na možný převod části dohodnutých kvót EU do jiných severských zemí,

               zajištění toho, aby finanční příspěvek EU za přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejlepší a nejaktuálnější vědecká posouzení,

               zahájení dialogu s cílem podpořit provádění odpovědné rybářské politiky Grónska v souvislosti s jeho rozvojovými cíli, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství,

               zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad,

               zajištění toho, aby protokol přispíval k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi, s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce (ILO).

               4)Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva podle kategorií, která mají být loďstvu EU udělena,

               ·finanční vyrovnání stanovené pro Grónsko a příslušné platební podmínky a

               ·částku, která má být vyplacena v rámci odvětvové podpory, a mechanismus jejího provádění.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku
            {SWD(2020) 53 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

               (3)Dne [17. března] 2020 Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek.

               (4)V souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
                  1
                je Rada povinna předložit dotčeným členským státům doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí též stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

               (5)Podle zimní prognózy Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022 by měl růst reálného HDP v roce 2019 činit 3,9 %. Za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, Komise předpovídá, že se růst reálného HDP zpomalí, nicméně bude se i nadále pohybovat na solidní úrovni 3,8 % v roce 2020 a 3,5 % v roce 2021 i 2022. Na jedné straně by významný fiskální stimul, který vyplývá ze stávajících politik, měl i nadále částečně podněcovat soukromou spotřebu. Na druhé straně je možné, že další prohloubení fiskálního schodku naruší důvěru spotřebitelů a investorů v udržitelnost růstového trendu ekonomiky. V důsledku toho se očekává oslabení investic, neboť soukromí investoři zohledňují rostoucí makroekonomickou nerovnováhu. Příspěvek čistého vývozu pravděpodobně zůstane v horizontu prognózy záporný, neboť vývoz je stále ovlivňován slabou vnější poptávkou, zatímco soukromá spotřeba podporuje dovoz. To by dále zhoršilo již tak vysoký schodek běžného účtu.

               (6)Dne 10. prosince 2019 vláda přijala a zaslala parlamentu svou fiskálně-rozpočtovou strategii na období 2020–2022 (dále jen „fiskální strategie“) s revidovaným cílem schodku veřejných financí pro rok 2019 ve výši 3,8 % HDP, který tak převyšuje referenční hodnotu 3 % HDP. Tato revize oproti původně plánovaným 2,8 % HDP v roce 2019 byla založena na údajích o dosavadním plnění rozpočtu od začátku roku. Fiskální strategie byla uzákoněna dne 18. prosince 2019.

               (7)Zimní prognóza Komise z roku 2020 rozšířená o fiskální proměnné do roku 2022 předpokládá, že schodek veřejných financí zůstane nad referenční hodnotou 3 % HDP pro celé období prognózy. Za předpokladu nezměněné politiky Komise očekává schodek veřejných financí ve výši 4,0 % HDP v roce 2019, 4,9 % v roce 2020, 6,9 % v roce 2021 a 7,7 % v roce 2022. Strukturální schodek by se měl v roce 2019 zhoršit o 1,0 % HDP, v roce 2021 o další 1,9 % HDP a v roce 2022 znovu o 0,8 %. Komisí předpovídaný nárůst schodku je způsoben především výrazným zvyšováním důchodů, které bylo uzákoněno v létě 2019. Vyšší výdaje na důchody by k nárůstu schodku přispěly ve výši 0,9 p.b. HDP v roce 2020, 1,7 p.b. HDP v roce 2021 a 1,1 p.b. HDP v roce 2022. Odhaduje se, že zdvojnásobení přídavků na děti, které má vstoupit v platnost v srpnu 2020, bude mít roční rozpočtové náklady ve výši 0,6 % HDP. Vláda ve své fiskální strategii předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % v roce 2021 a 2,8 % v roce 2022. Dle jejích odhadů by to vedlo ke strukturální korekci ve výši 0,3 % v roce 2020, 0,2 % v roce 2021 a 0,6 % v roce 2022. Tato korekce, uvedená ve fiskální strategii, je většinou založena na výdajích. Zejména se předpokládá, že (v poměru k HDP) klesnou výdaje na náhrady zaměstnancům, na zboží a služby a na kapitálové výdaje, jež nejsou spolufinancované ze zdrojů EU. Nižší projekce schodku ve fiskální strategii ve srovnání s prognózou Komise vychází z optimističtějších podkladových makroekonomických prognóz ve fiskální strategii a ze skutečnosti, že fiskální strategie nezohledňuje fiskální dopad některých přijatých opatření, zatímco plánované omezení stávajících výdajů není plně podpořeno uzákoněnými či věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohlo být v prognóze Komise plně vzato v úvahu.

               (8)Veřejný dluh v Rumunsku v roce 2018 činil 34,7 % HDP. Podle prognózy Komise se má zvýšit na 46,6 % HDP v roce 2022. Zůstane tedy pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě.

               (9)Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 by odstranění nadměrného schodku mělo být ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění (v tomto případě v roce 2021), pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

               (10)Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Odstranění nadměrného schodku do roku 2021 by vyžadovalo příliš přísnou fiskální korekci a vedlo ke značné ztrátě hospodářského výstupu. Delší postup nápravy, který by přesto vyžadoval významné roční korekce, by měl na hospodářský růst rozloženější dopad a zohlednil by i skutečnost, že rozpočtový rok 2020 již začal. K zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku přispějí strukturální reformy prováděné souběžně s fiskální konsolidací. S ohledem na uvedené skutečnosti a na hospodářskou a fiskální situaci v Rumunsku je opodstatněné stanovit lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2022.

               (11)Aby byl postup korekce v dané lhůtě věrohodný a udržitelný, muselo by Rumunsko dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % HDP v roce 2021 a 2,8 % HDP v roce 2022, což je podle prognózy Komise v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  2
                ve výši 8,2 % v roce 2020, 5,5 % v roce 2021 a 5,5 % v roce 2022. Tato míra růstu čistých výdajů bude hlavním ukazatelem, který se použije k posouzení fiskálního úsilí, pokud bude třeba provést podrobnou analýzu. Odpovídající roční korekce strukturálního salda činí 0,5 % HDP v roce 2020, 0,8 % HDP v roce 2021 a 0,8 % HDP v roce 2022. Na základě aktuální prognózy tyto cíle stále umožňují roční zvyšování reálných čistých výdajů. Dosažení cílů bude pravděpodobně vyžadovat přehodnocení již uzákoněného velkého zvýšení důchodů a dalších nedávných opatření, která v základním scénáři vedou k prudkému zhoršení schodku.

               (12)Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalou nápravu schodku a zároveň se zaměřit na zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstového potenciálu ekonomiky.

               (13)Od roku 2016 se Rumunsko systematicky a opakovaně odchyluje od fiskálních pravidel zakotvených ve vnitrostátním fiskálním rámci, čímž tato pravidla do značné míry ztrácejí na účinnosti. Je nezbytné, aby Rumunsko v budoucnu zajistilo plné uplatňování svého fiskálního rámce.

               (14)Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu existují vysoká rizika pro zdravé veřejné finance v důsledku vysokých fiskálních schodků a nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Zvýšení důchodů, které bylo uzákoněno v létě roku 2019 a které má vstoupit v platnost v období 2019–2021, se na těchto rizicích značně podílí. To jen potvrzuje naléhavou potřebu plně obnovit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)Rumunsko by mělo stávající nadměrný schodek odstranit nejpozději do roku 2022.

               2)Rumunsko by mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % HDP v roce 2021 a 2,8 % HDP v roce 2022, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 8,2 % v roce 2020, 5,5 % v roce 2021 a 5,5 % v roce 2022 a odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP v roce 2020, 0,8 % HDP v roce 2021 a 0,8 % HDP v roce 2022.

               3)Rumunsko by mělo specifikovat a důsledně provádět opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2022. Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalou nápravu způsobem podporujícím růst. Ke snížení schodku by mělo Rumunsko využít případné neočekávané příjmy.

               4)Rada Rumunsku stanoví lhůtu do 15. září 2020 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje. Poté by měly rumunské orgány podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení alespoň každých šest měsíců až do úplného odstranění nadměrného schodku.

               Rumunské orgány by navíc měly zajistit plné uplatňování svého vnitrostátního fiskálního rámce. Pro zajištění úspěchu fiskální konsolidační strategie bude rovněž důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady, jež byla Rumunsku předložena v rámci evropského semestru, a zejména s těmi, která souvisejí s postupem při makroekonomické nerovnováze.

               Toto doporučení je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.