title: Zvláštní zástupce EU pro lidská práva Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 13. června 2012 týkající se zvláštního zástupce EU pro lidská práva (2012/2088(INI))

text:
               15.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               CE 332/114

         Středa, 13. června 2012Zvláštní zástupce EU pro lidská práva
   P7_TA(2012)0250
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 13. června 2012 týkající se zvláštního zástupce EU pro lidská práva (2012/2088(INI))
   2013/C 332 E/24

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na články 2, 3, 6, 21, 31, 33 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

               —

               s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a politice Evropské unie v této oblasti (1),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 18. dubna 2012 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě a politice Evropské unie v této oblasti, včetně dopadů na strategickou politiku EU týkající se lidských práv (2),

               —

               s ohledem na společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise adresované Evropskému parlamentu a Radě ze dne 12. prosince 2011 s názvem Lidská práva a demokracie jako priority vnější činnosti EU – na cestě k efektivnějšímu přístupu (COM(2011)0886),

               —

               s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu (COM(2010)0171),

               —

               s ohledem na pokyny Evropské unie v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva (3),

               —

               s ohledem na přistoupení Evropské unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod,

               —

               s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o politické odpovědnosti (4),

               —

               s ohledem na článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A7-0174/2012),

               A.

               vzhledem k tomu, že článek 21 Smlouvy o Evropské unii opětovně potvrzuje závazek EU podporovat lidská práva a demokracii ve všech oblastech své vnější činnosti a zaručovat přitom soudržnost a soulad mezi všemi těmito oblastmi a mezi svou vnější činností a dalšími politikami;

               B.

               vzhledem k tomu, že článek 33 Smlouvy o Evropské unii poskytuje právní základ pro jmenování zvláštního zástupce EU pro lidská práva, konkrétně: „Rada může na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jmenovat zvláštního zástupce pro jednotlivé politické otázky. Zvláštní zástupce vykonává svou funkci pod vedením vysokého představitele.”;

               C.

               vzhledem k tomu, že Evropský parlament opakovaně žádal o jmenování zvláštního zástupce EU pro lidská práva, jak je stanoveno ve výše uvedených usneseních ze dne 16. prosince 2010 a ze dne 18. dubna 2012;

               D.

               vzhledem k tomu, že zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl posílit viditelnost a soudržnost politiky EU v oblasti lidských práv, jež tvoří zásadní součást společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU, a podílet se tak na posílení celosvětového významu EU v oblasti lidských práv;

               1.

               předkládá Radě tato doporučení:

                           (a)

                           o jmenování zvláštního zástupce EU pro lidská práva a zřízení jeho mandátu formálně rozhoduje Rada na základě návrhu vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštní zástupce EU pro lidská práva by však měl jednat a vystupovat jménem Unie, a odrážet tak sdílenou a nedělitelnou odpovědnost všech orgánů a členských států EU, která spočívá v ochraně a podpoře lidských práv na celém světě; jmenování vůbec prvního zvláštního zástupce EU pro konkrétní tematickou oblast by mělo posílit viditelnost, účinnost, soudržnost a odpovědnost politiky EU v oblasti lidských práv; Evropský parlament by měl zejména zastávat náležitou úlohu při jmenování tohoto zástupce a při dohledu nad celým obdobím jeho mandátu;

                           (b)

                           za účelem posílení transparentnosti a odpovědnosti mandátu zvláštního zástupce EU pro lidská práva, navrženého vysokou představitelkou Unie, by mělo dojít k výměně názorů /slyšení v příslušném výboru Evropského parlamentu;

                           (c)

                           výkon tohoto mandátu a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v dotčené oblasti podléhají pravidelnému přezkumu; zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl vypracovávat výroční zprávu o pokroku a na konci svého mandátu zpracovat komplexní zprávu o výkonu svého mandátu a tyto zprávy předat Radě, vysoké představitelce Unie, Parlamentu a Komisi;

                           (d)

                           cíle politiky zvláštního zástupce EU pro lidská práva by měly zahrnovat posílení soudržnosti, účinnosti a viditelnosti činnosti EU v oblasti ochrany a podpory lidských práv a demokracie; zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl úzce spolupracovat s pracovní skupinou pro lidská práva (COHOM); zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl být partnerem na vysoké úrovni při jednání se svými protějšky ve třetích zemích a v mezinárodních organizacích, měl by mít možnost spolupracovat s OSN (Valným shromážděním OSN, Radou OSN pro lidská práva atd.) a s příslušnými regionálními organizacemi; zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl předsedat dialogům na vysoké úrovni o lidských právech a vést konzultace se třetími zeměmi ohledně otázek lidských práv;

                           (e)

                           pro dosažení těchto cílů by zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, jednajícímu pod vedením vysoké představitelky, měl být udělen silný, nezávislý a flexibilní mandát, jenž by nebyl definován omezenými a konkrétními povinnostmi v dané oblasti, ale naopak by mu měl umožňovat jednat pohotově a efektivně; zvláštní zástupce EU pro lidská práva by se měl, v souladu s opatřeními a prioritami stanovenými v akčním plánu, rovněž zabývat různými horizontálními otázkami, a přispívat tak ke zvýšení účinnosti a soudržnosti činnosti EU v oblasti vnější politiky; působnost mandátu zvláštního zástupce EU pro lidská práva by měla být plně v souladu se zásadami univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod a s cíli politik stanovenými v článku 21 SEU a měla by se vztahovat na posilování demokracie, zásad právního státu a budování institucí, mezinárodní spravedlnost a mezinárodní humanitární právo; mandát by se měl mimo jiné vztahovat na zrušení trestu smrti, ochránce lidských práv, boj proti beztrestnosti, boj proti mučení, svobodu projevu (i na internetu), sdružování, shromažďování, náboženského vyznání nebo přesvědčení, práva menšin, ochranu dětí, práva žen, otázky míru a bezpečnosti, otázky rovnosti pohlaví a boj proti všem formám diskriminace založené na zdravotním postižení, rase nebo etnickém původu, pohlaví, sexuální orientaci nebo sexuální identitě;

                           (f)

                           mandát zvláštního zástupce EU pro lidská práva by měl vycházet ze zásad, kterými se řídí politika EU v oblasti lidských práv, a zejména z pokynů EU ohledně trestu smrti (2008); mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání (2008); dialogů se třetími zeměmi v oblasti lidských práv (2009); dětí a ozbrojených konfliktů (2008); ochránců lidských práv (2008); prosazování a ochrany práv dítěte (2008); násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace (2008); mezinárodního humanitárního práva (2009), souboru opatření týkajících se lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (LGBT) (2010), jakož i výročních zpráv EU o stavu lidských práv ve světě; součástí mandátu by mělo být rověž poskytování podpory vysokému představiteli a orgánům EU při prosazování obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

                           (g)

                           zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl mít nezbytnou odbornou kvalifikaci, bohaté zkušenosti a prokazatelné výsledky v oblasti lidských práv, jakož i osobní a profesionální bezúhonnost a mezinárodní renomé;

                           (h)

                           zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl být jmenován na funkční období 2,5 roku; aby se zajistila kontinuita jeho činnosti, soudržnost a demokratická odpovědnost, mělo by být jeho funkční období obnovitelné a v průběhu procesu obnovení mandátu by měl být Parlament řádně a včas konzultován;

                           (i)

                           zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl úzce spolupracovat s vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a s předsedou Evropského parlamentu, čímž by byla zajištěna soudržnost a začleňování politiky v oblasti lidských práv do činnosti všech orgánů EU ve všech oblastech její politiky; zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl úzce spolupracovat s ředitelstvím ESVČ pro lidská práva a demokracii a se všemi mnohostrannými delegacemi EU (v New Yorku, Ženevě, Vídni, Štrasburku) a rovněž se všemi delegacemi EU ve světě, a posílit tak spolupráci v oblasti otázek lidských práv se všemi útvary EU, delegacemi EU ve třetích zemích a s mezinárodními organizacemi; ředitelství ESVČ pro lidská práva a demokracii by mělo poskytovat všechny nezbytné služby a umožnit výkon mandátu zvláštního zástupce EU pro lidská práva;

                           (j)

                           zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl udržovat úzké vztahy s Politickým a bezpečnostním výborem Rady a současně by měl pravidelně podávat zprávy příslušnému výboru Evropského parlamentu o stavu lidských práv ve světě a aktuálním stavu výkonu mandátu včetně výsledků schůzí zvláštního zástupce EU pro lidská práva a Valného shromáždění OSN a dialogů se třetími zeměmi v oblasti lidských práv a provádění strategií v oblasti lidských práv pro jednotlivé země;

                           (k)

                           při výkonu svého mandátu by měl zvláštní zástupce EU pro lidská práva spolupracovat se zástupci občanské společnosti na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, s nevládními organizacemi, odborníky a rovněž s regionálními a mezinárodními organizacemi, jejichž činnost se soustřeďuje na ochranu lidských práv a demokracie;

                           (l)

                           zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl mít k dispozici odpovídající finanční a lidské zdroje, aby byla zaručena účinnost jeho práce a práce jeho týmu; rozpočet úřadu zvláštního zástupce EU pro lidská práva by měl být každoročně přezkoumán;

                           (m)

                           povinností zvláštního zástupce EU pro lidská práva by mělo být sestavení pracovního týmu, který by disponoval všemi odbornými znalostmi nezbytnými pro výkon mandátu zvláštního zástupce EU pro lidská práva a jenž by jednal v zájmu jeho mandátu; se zřetelem na rozsah a multidisciplinární povahu mandátu je důležité zajistit dostatečný počet zaměstnanců, kteří budou působit pod přímým dohledem zvláštního zástupce pro lidská práva; členové tohoto týmu mohou být i zaměstnanci přidělení z členských států a orgánů EU, což odráží potřebu zajistit soudržnost a začleňování politiky v oblasti lidských práv do činnosti všech orgánů a členských států EU;

                           (n)

                           do mandátu zvláštního zástupce EU pro lidská práva by měl být zahrnut odkaz na toto doporučení;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a pro informaci také Komisi.

      (1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0489.

      (2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0126.

      (3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

      (4)  Úř. věst. C 351 E, 2.12.2011, s. 470.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne  13. dubna 2006  — Radě Evropské unie o externích auditorech Banque de France (ECB/2006/5)

text:
               26.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 98/25

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 13. dubna 2006
   Radě Evropské unie o externích auditorech Banque de France
   (ECB/2006/5)
   (2006/C 98/08)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku L.142-6 měnového a finančního zákoníku jmenuje Generální rada Banque de France dva auditory, kteří jsou pověřeni prováděním auditu účetnictví Banque de France. Podle článku L.823-1 obchodního zákoníku se jmenuje zástupce auditora, jenž nahradí úřadující auditory v případě jejich odmítnutí, nemožnosti vykonávat funkci, odstoupení nebo úmrtí.

               (3)

               Mandát stávajících externích auditorů Banque de France skončí po provedení auditu za účetní rok 2005. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2006.

               (4)

               Banque de France vybrala společnosti Deloitte & Associés a Mazars & Guerard jako své externí auditory a společnost KPMG S.A. jako zástupce auditora pro účetní roky 2006 až 2011 v souladu se svými pravidly pro zadávání veřejných zakázek a ECB má za to, že tito auditoři splňují nezbytné požadavky pro jmenování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Doporučuje se, aby společnosti Deloitte & Associés a Mazars & Guerard byly společně jmenovány jako externí auditoři Banque de France pro účetní roky 2006 až 2011.

               2.

               Doporučuje se, aby společnost KPMG S.A. byla jmenována jako zástupce auditora Banque de France pro účetní roky 2006 až 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 13. dubna 2006.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/72

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2015
   2012/C 219/21
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex-ante vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (5)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (6)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (7)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (8)

               Dne 23. dubna 2012 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2012 a dne 11. května 2012 svůj konvergenční program na období 2012–2015.

               (9)

               Dne 6. května 2009 Rada přijala rozhodnutí 2009/459/ES (4), kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc na období tří let podle článku 143 Smlouvy. Průvodní memorandum o porozumění podepsané dne 23. června 2009 a jeho následné dodatky stanoví podmínky hospodářské politiky, na jejichž základě byla finanční pomoc uvolněna. Rozhodnutí 2009/459/ES bylo dne 16. března 2010 pozměněno rozhodnutím 2010/183/EU (5). S ohledem na úspěšné provádění programu střednědobé finanční pomoci Rumunskem a na významnou, ale jen částečnou korekci běžného účtu z důvodu přetrvávajících strukturálních nedostatků na rumunském trhu s výrobky a trhu práce, které jsou příčinou citlivosti země na mezinárodní cenové šoky, přijala Rada dne 12. května 2011 rozhodnutí 2011/288/EU (6), aby se Rumunsku poskytla preventivní střednědobá finanční pomoc na období tří let podle článku 143 Smlouvy. Průvodní memorandum o porozumění bylo podepsáno dne 29. června 2011 a jeho první dodatek dne 27. prosince 2011.

               (10)

               Druhý formální přezkum programu střednědobé finanční pomoci, který proběhl v období od konce dubna do začátku května 2012, prokázal, že Rumunsko nadále pokračuje v provádění programu. Byl splněn cílový rozpočtový schodek na hotovostní bázi pro rok 2011 a cíl podle metodiky Evropského systému účtů (ESA) by býval byl splněn také, nebýt jednorázového opatření svázaného se soudními rozhodnutími, která vládu povinovala zaplatit náhradu některým kategoriím zaměstnanců. Pokračuje se v plnění rozpočtu na rok 2012 s cílem dosáhnout snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP podle metodiky ESA. Rumunský bankovní sektor zůstal odolný navzdory pokračujícímu zhoršování kvality aktiv, které snižovalo jeho ziskovost. Podmínky programu střednědobé finanční pomoci ve finančním sektoru byly splněny, ačkoli v některých případech došlo ke zpožděním. Vývoj v klíčových oblastech strukturálních reforem, jako je energetika a doprava a zlepšení čerpání finančních prostředků z EU, je nevyrovnaný.

               (11)

               Po dvou letech poklesu vzrostl reálný HDP Rumunska v roce 2011 o 2,5 %. Očekává se, že se v roce 2012 růst zpomalí na 1,4 %. Podle předpovědí bude hlavním motorem růstu domácí poptávka a dle očekávání zde sehrají v roce 2012 klíčovou roli investice podporované zlepšením čerpání finančních prostředků z EU.

               (12)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu na rok 2012 podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Cílem v konvergenčním programu vymezené rozpočtové strategie je dosáhnout v roce 2012 snížení rozpočtového schodku pod hodnotu 3 % HDP, a to v souladu s doporučeními Rady poskytnutými Rumunsku v rámci postupu při nadměrném schodku. Následně si ukládá střednědobý rozpočtový cíl stanovený jako schodek ve výši 0,7 % HDP ve strukturálním vyjádření. Střednědobý rozpočtový cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2012 se očekává další snížení schodku na 2,2 % HDP v roce 2013, 1,2 % HDP v roce 2014 a 0,9 % HDP v roce 2015. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (7) to znamená zlepšení schodku o 1,5 % v roce 2012, 0,5 % v roce 2013 a 0,7 % v roce 2014, v souladu s referenční hodnotou 0,5 % HDP stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu. Tempo růstu veřejných výdajů je v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu pro období 2012-2015. Konvergenční program předpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2014. Hlavní rizika ohrožující rozpočtové cíle představují nedoplatky podniků vlastněných státem, jakož i možné opětovné nahromadění nedoplatků na úrovni místní správy a v sektoru zdravotnictví, třebaže byla ve zdravotnictví přijata některá opatření. Veřejný dluh byl na konci roku 2011 pod hodnotou 34 % HDP a zůstává tudíž výrazně pod hranicí 60 % HDP.

               (13)

               Rumunsko učinilo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků představených v roce 2011 souvisejí s podporou zaměstnanosti, zvýšením konkurenceschopnosti, posílením udržitelnosti veřejných financí a finanční stability,

         DOPORUČUJE, aby Rumunsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:
   Provést opatření stanovená v rozhodnutí 2009/459/ES ve znění rozhodnutí 2010/183/EU, jakož i opatření stanovená v rozhodnutí 2011/288/EU, jež jsou dále upřesněna v memorandu o porozumění ze dne 23. června 2009 a jeho následných dodatcích a v memorandu o porozumění ze dne 29. června 2011 a jeho následných dodatcích.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 216, 22.7.2011, s. 6.

      (4)  Úř. věst L 150, 13.6.2009, s. 8.

      (5)  Úř. věst L 83, 30.3.2010, s. 19.

      (6)  Úř. věst. L 132, 19.5.2011, s. 15.

      (7)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.


				|

		52014DC0421

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na rok 2014 /* COM/2014/0421 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Rakouska na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na rok 2014

RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o
fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení
Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na
doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení
Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry
Evropské rady,
s ohledem na stanovisko
Výboru pro zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko
Hospodářského a finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto
důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení
evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012
přijali předsedové vlád nebo hlavy států rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření
na úrovni členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být
podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné
odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení
určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rakouska na rok
2013 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska na
období 2012–2017. Dne 15. listopadu 2013 předložila Komise v
souladu s nařízením (EU) č.
473/2013[4]
své stanovisko k návrhu
rozpočtového plánu Rakouska na rok 2014[5].
(5)
Dne 13. listopadu 2013
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která
zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik na rok 2014.
Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[7],
ve které není Rakousko uvedeno mezí členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila
Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální
konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu
další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 8. dubna 2014
předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne
29. dubna 2014 svůj program stability na rok 2014. Vzhledem k jejich
vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(8)
Cílem rozpočtové strategie popsané v programu
stability na rok 2014 je splnění střednědobého cíle, kterým je
strukturální schodek nepřesahující 0,45 % HDP do roku 2016, což
odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Schodek veřejných
financí byl v roce 2013 trvale snižován pod 3 % HDP. Plánuje se, že
(nově vypočtené) strukturální saldo zůstane v roce 2014 na
stejné úrovni a v roce 2015 se zlepší o 0,3 procentního bodu HDP, a bude tudíž
v obou letech výrazně zaostávat za požadovanou korekcí. Rovněž
růst výdajů se bude v roce 2014 i v roce 2015 výrazně odchylovat
od referenční hodnoty pro výdaje. Dne 12. května 2014 Rakousko
ohlásilo soubor dalších opatření v oblasti příjmů a výdajů.
Za předpokladu, že budou tato opatření důsledně a včas
provedena, nebude rozpočtová strategie Rakouska v roce 2014 nadále
obsahovat plánovanou významnou odchylku od postupu korekce k dosažení
střednědobého cíle. Plánovaný postup korekce ke splnění
střednědobého cíle zároveň stále představuje rizika, pokud
jde o splnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Podle
programu stability se hrubý veřejný dluh výrazně zvýší z
téměř 74,5 % HDP v roce 2013 na 79 % HDP v roce 2014 v
důsledku zřízení subjektu pro likvidaci aktiv Hypo Alpe Adria,
zatímco od roku 2015 začne dluh klesat. Makroekonomický scénář, z
nějž vycházejí rozpočtové projekce programu, je realistický a
připravil jej nezávislý subjekt, Rakouský institut ekonomického výzkumu
(WIFO). Podle předpovědi Komise z jara 2014 zůstane schodek v
letech 2014 a 2015 pod 3 %. Uvedená předpověď však
počítá s tím, že strukturální saldo se v roce 2014 zhorší a v roce 2015 se
zlepší pouze o 0,1 % HDP. Rada posoudila program a rovněž
předpověď Komise, jakož i zmíněná další opatření
oznámená 12. května, podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97, a
domnívá se, že Rakousko trvale napravilo svůj nadměrný schodek, avšak
stále přetrvává riziko významného odchýlení se od postupu korekcí ke
splnění střednědobého cíle v letech 2014 a 2015.
(9)
V souladu se Smlouvou o stabilitě, koordinaci
a správě posílilo Rakousko v roce 2012 svůj fiskální rámec
prostřednictvím reformy rakouského vnitřního paktu stability. Mandát
rakouské fiskální rady byl od listopadu 2013 rozšířen v reakci na
požadavky rozpočtového paktu. Potřeba důkladně reformovat vztahy
mezi různými úrovněmi veřejné správy za účelem jasného
vymezení jejich příslušných odpovědností však přetrvává, jak se
konstatuje i v koaliční smlouvě.
(10)
Střednědobé a
dlouhodobé výdaje na důchody a zdravotní péči a v menší míře i
výdaje na dlouhodobou péči představují riziko pro udržitelnost
veřejných financí. V roce 2014 vstoupila v platnost některá
opatření na omezení přístupu k režimům předčasného
odchodu do důchodu a na zvýšení pobídek pro delší setrvání v
zaměstnání. Skutečný věk odchodu do důchodu, který v roce
2012 činil 58,4 roku, je však hluboko
pod průměrem EU. Zůstává
také výrazně pod zákonem stanovenou hranicí pro odchod do důchodu (5,6 roku pro muže a 2,6 roku pro ženy v roce
2012). Národní program reforem
obsahuje poměrně ambiciózní krátkodobé cíle na zvýšení
skutečného věku odchodu do důchodu mezi lety 2012 a 2018 o 1,6
roku a jejich plnění bude pečlivě monitorováno. Nedávné
důchodové reformy pravděpodobně do určité míry sníží rizika
spojená s udržitelností důchodového systému, pokud budou zároveň
zlepšeny podmínky na trhu práce, které starším pracovníkům umožní setrvat
v zaměstnání déle. Neexistují však žádné plány na
zavedení opatření se strukturálnějším a dlouhodobějším
účinkem, jako je urychlení harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu
do důchodu pro muže a ženy a přizpůsobení zákonem stanoveného
věku odchodu do důchodu střední délce života, což by dále
přispělo k delším pracovním životům a finanční
udržitelnosti důchodového systému.

(11)
Účinnému rozdělování
zdrojů v rakouském zdravotnictví brání složitá správní struktura a
relativně silný důraz na rozsáhlé a nákladné odvětví
nemocniční péče. Byla přijata některá opatření na
zavedení reformy zdravotní péče a na zvýšení nákladové efektivnosti
veřejných výdajů. Tato opatření však nemusejí dostačovat k
odstranění strukturálních nedostatků ve zmíněném odvětví a
přetrvává nutnost stanovit ambicióznější cíle pro změnu
zaměření z nemocniční na ambulantní péči a pro posílení
preventivní zdravotní péče, u níž jsou veřejné výdaje pod
průměrem EU. Oznámená opatření na posílení poskytování primární
péče a vyvíjení integrovaných programů péče o chronicky nemocné
jsou vítána. Fond dlouhodobé péče, který byl prodloužen až do roku 2016 a
navýšen o dalších 650 milionů EUR s tím, že se plánuje další rozšíření
do roku 2018 a navýšení o dalších 700 milionů EUR, zajišťuje
prozatímní řešení financování pečovatelských služeb. Finanční udržitelnost dlouhodobé péče bude vyžadovat
pozornost i po uplynutí tohoto časového rámce.
(12)
Rakouský daňový systém i
nadále charakterizuje vysoké zatížení práce, pokud jde o daně a
příspěvky na sociální zabezpečení, zejména v případě
pracovníků s nízkými příjmy. Zdanění práce představovalo v
roce 2012 24,7 % HDP, a je tak jedno z nejvyšších v EU. Příspěvky na
sociální zabezpečení a daně z objemu mezd činily téměř
50 procent hrubých mezd. Vysoké příspěvky na sociální
zabezpečení a daně z příjmu v nejnižším daňovém pásmu
pravděpodobně sníží motivaci pracovat u osob s nízkým potenciálním
výdělkem a u osob, jejichž příjem je pro domácnost sekundární.
Nedávno přijatý daňový balíček obsahuje omezená opatření na
snížení daňového zatížení práce, nevyužívá však možnosti přechodu k
daním, které jsou příznivější pro růst, jako jsou například
periodické daně z nemovitostí, kde jsou odhady zdanitelných hodnot
zastaralé.
(13)
Rakouský trh práce nadále
vykazuje dobré výsledky, přičemž míra nezaměstnanosti je jedna z
nejnižších v EU (2013: 4,9 %). Budoucí výzvy, které přináší stárnutí
obyvatelstva a potenciálně ubývající pracovní síla, však budou vyžadovat
lepší využívání potenciálu, který pro trh práce představují starší
pracovníci, ženy a migranti. Míra zaměstnanosti starších pracovníků
je i nadále pod průměrem EU (44,9 % oproti 50,3 %), ačkoli od
roku 2000 se míra jejich zapojení podstatně zvýšila, a to téměř
o 15 procentních bodů na 44,9 % v roce 2013. V roce 2014 vstupují v
účinnost opatření, jež mají omezit předčasné odchody do
důchodu, a připravují se další opatření na posílení pobídek pro
pozdější odchod z trhu práce. Pro starší pracovníky je však i nadále
obtížné zůstat na trhu práce či se na něj vrátit. Migranti,
ačkoli tvoří stále větší část pracovní síly, i nadále
čelí překážkám při úplné integraci na trh práce a míry nezaměstnanosti
jsou u nich výrazně vyšší, částečně i kvůli
přetrvávajícím překážkám při uznávání kvalifikací. Přestože
míra zaměstnanosti žen, která činila v roce 2013 70,8 %, je
poměrně vysoká, v přepočtu na plné pracovní úvazky je
mnohem méně příznivá (55,6 % v roce 2012). Rakousko má jeden z
nejvyšších procentních podílů žen zaměstnaných na částečný
úvazek a vysokou koncentraci žen v zaměstnáních s nízkým platem. Důsledkem jsou jedny z největších rozdílů v
odměňování a důchodech mezi ženami a muži v EU. Ačkoli byla přijata některá opatření
pro zlepšení služeb péče o děti a služeb dlouhodobé péče, je
dostupnost těchto služeb stále omezena.
(14)
Podle šetření dovedností studentů OECD z roku 2012 se výsledky
vzdělávání v Rakousku zlepšily ve všech kategoriích, avšak
čtenářské dovednosti jsou stále pod průměrem EU a
socioekonomické zázemí má nadále významný vliv na školní výsledky.
Přestože celkově byl cíl týkající se předčasného
ukončování školní docházky splněn, u žáků z rodin migrantů,
jichž ve školách stále přibývá, byl tento podíl více než třikrát
vyšší než u žáků z nemigrantských rodin (21,5 % oproti
6,0 % v roce 2012). Na prevenci předčasného ukončování školní
docházky se neklade dostatečný důraz a stále je potřeba
rozvinout na celostátní úrovni strategický přístup k vysoce kvalitnímu
předškolnímu vzdělávání. Probíhají nebo byly přijaty reformy
různých prvků vzdělávacího systému, zejména byl spuštěn
program „nová střední škola“. Je třeba důkladně monitorovat
potenciál programu „nová střední škola“ pro zmírnění negativních
dopadů, které má časné rozdělování žáků do různých
typů škol po čtyřech letech základní školy na sociálně
znevýhodněné žáky, a jeho potenciál zlepšit výsledky učení. Pokud jde
o vysokoškolské vzdělávání, vytváří zvyšující se počet
studentů tlak na financování a organizaci, a zároveň je procentní
podíl studentů, kteří studium dokončí, pod průměrem
EU. Zlepšování výsledků ve vzdělávání je nadále zásadně
důležité pro snazší přechod ze vzdělávacího systému do
zaměstnání.
(15)
Stále přetrvávají významné
regulační překážky, které brání podnikům i jednotlivcům s
příslušnou odborností nabízet v Rakousku své služby. Právní předpisy
upravující některá povolání omezují formy společností a ukládají
povinnosti, pokud jde o držení kapitálových podílů, a zároveň je
přístup ke konkrétním profesím podmíněn speciální odbornou
kvalifikací a zakládání společností poskytujících služby ve více
různých oborech je i nadále obtížné. Kombinace těchto požadavků
vytváří překážky pro vstup na trh a poskytování profesionálních služeb,
což omezuje hospodářskou soutěž. Pokud jde o požadavky na odborné
kvalifikace, účastní se Rakousko vzájemného hodnocení v rámci celé EU a
aktualizovalo svoji databázi regulovaných povolání jako první krok při
posuzování opodstatněnosti a přiměřenosti požadavků na
odborné kvalifikace.
(16)
Cílem požadavků na uveřejňování
obsažených v právních předpisech EU týkajících se zadávání veřejných
zakázek je zajistit hospodářskou soutěž a rovné zacházení
prostřednictvím lepšího informování o příležitostech ucházet se o
zakázky, což je zásadní podmínkou pro přístup na trh. Větší míra
konkurence mezi uchazeči obecně vede k lepším nabídkám pro
zadavatele, včetně podstatně nižších cen. Hodnota zadávacích
řízení, která uveřejnily rakouské orgány a další subjekty podle právních
předpisů EU v oblasti veřejných zakázek, však činila v roce
2012 1,5 % HDP a 6,6 % celkových veřejných výdajů na stavební práce,
zboží a služby, což je značně pod průměrem EU, jenž
činí 3,4 %, respektive 17,7 %. Tato situace
znamená značné náklady pro rakouské daňové poplatníky, a pro podniky
ušlé obchodní příležitosti.
(17)
Navzdory navýšení rozpočtu
rakouského spolkového orgánu pro hospodářskou soutěž má tento orgán i
nadále nedostatek personálu v porovnání s ostatními členskými státy
podobné velikosti nebo menšími. Rakouské osobní i nákladní železniční
dopravě by prospěla další snaha o posílení hospodářské
soutěže, jak doporučila Rada v roce 2013.
(18)
Přestože celková
kapitalizace bankovního sektoru se i v roce 2013 nadále zlepšovala, je vzhledem
k rizikovému profilu bank na místě další úsilí o posílení kapitálových
rezerv. Rada v roce 2013 doporučila, aby Rakousko urychlilo
restrukturalizaci bank, které jsou zcela či zčásti vlastněné
státem. V současnosti se připravuje právní rámec pro likvidaci Hypo
Alpe Adria, který bude do léta předložen parlamentu ke schválení.
Probíhají organizační přípravy na zřízení příslušné
společnosti pro správu aktiv. Tato společnost by měla zahájit
činnost na podzim. V souladu s rozhodnutími EU o státní podpoře
pokračuje restrukturalizace, respektive likvidace Österreichische
Volksbanken AG a špatné banky Kommunalkredit, KA Finanz. Transparentní a
rozhodné kroky pro dokončení restrukturalizace zestátněných bank
budou klíčové pro ochranu finanční stability a pro minimalizaci
negativních dopadů na veřejné finance.
(19)
V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska. Posoudila
program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam
pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Rakouska,
ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie.
Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže
uvedených doporučení č. 1 až 5.
(20)
Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability Rakouska a její stanovisko[8] je
promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.
(21)
V kontextu evropského semestru
vypracovala Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení
určená členským státům, jejichž měnou je euro. Rakousko by
mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,
DOPORUČUJE,
aby Rakousko v období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Po
odstranění nadměrného schodku posílit rozpočtová opatření
na rok 2014 s ohledem na vznikající mezeru ve výši 0,5 % HDP na základě
předpovědi Komise z jara 2014, jež ukazuje na riziko významného
odchýlení se od požadavků Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2015
výrazně posílit rozpočtovou strategii, aby bylo zajištěno
splnění střednědobého cíle, a i poté tuto strategii dodržovat a
zajistit, aby bylo dodrženo pravidlo týkající se zadlužení, s cílem udržet
trvalý pokles míry veřejného zadlužení. Dále zefektivnit fiskální vztahy
mezi různými úrovněmi veřejné správy, například
zjednodušením organizační struktury a harmonizací kompetencí v oblasti
výdajů a čerpání finančních prostředků.
2.           Zlepšit dlouhodobou
udržitelnost důchodového systému, zejména harmonizací zákonem stanoveného
věku odchodu do důchodu pro muže a ženy a přizpůsobením
zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu střední délce života.
Sledovat provádění nedávných reforem omezujících přístup k možnosti
předčasného odchodu do důchodu. Dále zvyšovat nákladovou
efektivnost a udržitelnost zdravotní péče a služeb dlouhodobé péče.
3.           Snížit vysoké daňové
zatížení práce u pracovníků s nízkými příjmy přenesením
zdanění na zdroje příznivější pro růst, jako jsou
například periodické daně z nemovitostí, včetně aktualizace
daňové základny. Posílit opatření na zlepšení vyhlídek na trhu práce
pro osoby s migrantským zázemím, ženy a starší pracovníky. Součástí je i
další zlepšení služeb péče o děti a služeb dlouhodobé péče a
uznávání kvalifikací migrantů. Zlepšit výsledky ve vzdělávání,
zejména u mladých lidí s migrantským zázemím, včetně zlepšení
předškolního vzdělávání a zmírnění negativních dopadů časná
diferenciace žáků podle schopností. Dále zlepšit strategické plánování ve
vysokoškolském vzdělávání a posílit opatření na snížení počtu
studentů, kteří předčasně zanechají vysokoškolského
studia.
4.           Odstranit nadměrné
překážky pro poskytovatele služeb, též co se týče požadavků na
právní formu a požadavků týkajících se držení kapitálových podílů, a
překážky pro zřizování společností poskytujících služby ve více
oborech. Přezkoumat, zda omezení pro zahájení vykonávání a vykonávání regulovaných
povolání jsou přiměřená a odpovídají veřejnému zájmu.
Zjistit důvody nízké hodnoty veřejných zakázek dostupných v
zadávacích řízeních podle právních předpisů EU. Významně
posílit zdroje rakouského spolkového orgánu pro hospodářskou soutěž.
5.           Nadále účinně
postupovat při řádné restrukturalizaci bank zcela či zčásti
vlastněných státem a pečlivě tento proces sledovat.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 421 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8009 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


				|

		52013DC0284

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru /* COM/2013/0284 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí na Kypru
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 13. července 2010
Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že Kypr má
nadměrný schodek[1],
a v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne
7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku vydala doporučení k odstranění
nadměrného schodku nejpozději do roku 2012.
(4)       Dne 27. ledna 2011 Komise
dospěla ve svém sdělení Radě k závěru, že Kypr přijal
účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 13.
července 2010, aby výše jeho schodku veřejných financí činila
méně než referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné
další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné.
(5)       Dne 11. ledna 2012 Komise ve
svém druhém sdělení Radě potvrdila, že Kypr přijal účinná
opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 13. července
2010, aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než
referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky
v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné.
(6)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise
přijmout revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, pokud
účinná opatření byla přijata a po přijetí původního
doporučení se projevily nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance.
Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností
majících zásadní negativní dopad na rozpočet se posuzuje na základě
ekonomické prognózy, z níž vycházelo doporučení Rady.
(7)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada
povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení s
cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené době. Doporučení
musí stanovit maximální lhůtu šesti měsíců pro přijetí
účinných opatření k odstranění nadměrného schodku v
dotčeném členském státě. Rada by ve svém doporučení k odstranění
nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních
rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž
doporučení vycházejí, v souladu s minimálním ročním zlepšením
strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových
a jiných dočasných opatření, v doporučené hodnotě
alespoň 0,5 % HDP.
(8)       V květnu 2012
dospěla Komise na základě hloubkového přezkumu povahy,
původu a závažnosti makroekonomického vývoje na Kypru k závěru,
že se Kypr potýká s velmi vážnou nerovnováhou, zejména pokud jde o jeho
postavení vůči zahraničí, veřejné finance a finanční
sektor, kterou je zapotřebí naléhavě řešit. Ohrožení
udržitelnosti pozice země bylo spatřováno v situaci v kyperském
bankovním sektoru. Pokud jde o vnější faktory, saldo běžného
účtu vykazovalo značné a přetrvávající schodky, které souvisely
s postupným zhoršováním konkurenceschopnosti v oblasti cen/nákladů,
zatímco obavy vyvolávala investiční pozice vůči zahraničí.
Ohrožení udržitelnosti pozice země bylo navíc spatřováno v situaci v
kyperském bankovním sektoru. Pokud jde o vnitřní faktory, vysoce spekulativní
soukromý sektor s vysokou mírou zadlužení nefinančních korporací a velmi
vysoké zadlužení domácností vyvolávaly obavy. Nerovnováha veřejných
financí se navíc přenesla do ročních schodků a zhoršovala se, i
když se hospodářství zotavilo z recese, přičemž se zjistilo, že
aktuální úsilí napravit nadměrný schodek nebude zřejmě
dostatečné. Veřejný dluh postupně překračoval limit
stanovený ve Smlouvě a očekával se jeho prudký nárůst.
(9)       Rada dne 10. července
2012 přijala konkrétní doporučení pro Kypr, která mimo jiné vycházela
z posouzení z národního programu reforem Kypru a programu stability Kypru na
období 2012–2015. První doporučení vyzývá k důsledné realizaci
rozpočtové strategie v roce 2013 a v následujících letech. Rovněž
vyzývá k tomu, aby se urychlilo zavádění vymahatelného víceletého
rozpočtového rámce vycházejícího ze závazných právních předpisů
a obsahujícího korekční mechanismus. Tento rámec by měl být také
posílen sestavováním rozpočtu podle programů a výsledků. S
ohledem na nedostatky daňové správy a výběru daní je zapotřebí
přijmout opatření k lepšímu dodržování daňových
předpisů a zamezení daňových úniků.
(10)     S ohledem na stále
obtížnější hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány
dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční
pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje
finanční stability / Evropského mechanismu stability (ESM), jakož
i od Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem
podpořit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit
řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční
stabilitu v Evropské unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012
vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s ECB, kyperskými
orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu,
včetně potřeby finančních prostředků,
a přijala příslušná opatření k zajištění
finanční stability ve velmi náročném prostředí, kde hrozí
riziko přelévání dopadu otřesů na trhu státních
dluhopisů. Ve dnech 16. a 25. března 2013 dosáhly
Euroskupina a Kypr politické dohody o finanční pomoci a klíčových
prvcích programu. Dne 12. dubna 2013 dospěla Euroskupina k závěru, že
byly zavedeny klíčové prvky makroekonomického ozdravného programu, a lze
tedy zahájit příslušný vnitrostátní postup pro formální schválení nástroje
finanční pomoci v rámci ESM. Rada dne 25. dubna 2013 přijala
rozhodnutí podle článku 136 SFEU obsahující hlavní prvky makroekonomického
ozdravného programu, jenž má být na Kypru realizován. V souladu s tímto
rozhodnutím podepsaly dne 26. dubna 2013 kyperské orgány a Komise, jednající
jménem ESM, memorandum o porozumění.
(11)     V roce 2009 skončilo více
než desetileté období udržitelné a silné hospodářské expanze Kypru. Pokles
hospodářské činnosti o 1,75 %, slabá domácí poptávka
a nepříznivé vnější prostředí měly negativní dopad na
růst. V roce 2010 došlo k oživení hospodářské činnosti,
která vykázala růst HDP o 1,1 %, a v první polovině roku 2011
byl zaznamenán růst o 1,5 %. Podle prognózy útvarů Komise z jara
2010, z níž vycházelo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU
ze dne 13. července 2010, se očekávalo, že kyperská ekonomika
poroste v roce 2011 o 1,3 %. V roce 2011 se oživení navzdory velmi dobré
turistické sezóně zastavilo, protože v červenci 2011 došlo k
závažné nehodě, která zničila elektrárnu Vasilico představující
více než polovinu celkové kapacity pro výrobu elektrické energie. Rozvíjející
se velmi závažná nerovnováha mezi soukromým a veřejným sektorem navíc v
kyperském hospodářství vedla ke zpřísnění finančních a
fiskálních podmínek, což mělo negativní dopad na hospodářskou
činnost, vyvolalo vysokou míru hospodářské nejistoty a prohloubilo
zhoršování podmínek na pracovním trhu. Přetrvávající oslabení
mezinárodního prostředí zabránilo tomu, aby vnější poptávka
vyrovnávala dopad na domácí poptávku. V důsledku toho skončil
hospodářský růst za rok 2011 na úrovni 0,5 %, tj. o
téměř jeden procentní bod méně, než vyplývalo z prognózy
Komise učiněné v souvislosti s doporučením Rady. Období
posuzované prognózou Komise, z níž vycházelo doporučení Rady, již
nezahrnovalo rok 2012. S ohledem na hypotézu, že bude postupně
uzavírána záporná produkční mezera, se však očekávalo, že rok 2012
zaznamená vyšší růst než rok 2011. Podle poslední prognózy útvarů
Komise se v roce 2012 očekává, že růst reálného HDP bude činit
–2,4 %.
(12)     Schodek sektoru vládních
institucí se zvýšil z 5,3 % v roce 2010 na 6,3 % HDP v roce
2011. Ke zhoršení salda rozpočtu došlo i navzdory opatřením k
rozpočtové konsolidaci, která přinesl zákon o rozpočtu z roku
2011 a tři sady dalších opatření na snižování schodku veřejných
financí schválených v průběhu roku 2011 a která byla
nedostatečná k tomu, aby odvrátila zhoršování stavu veřejných
financí. Výše uvedená řada ekonomických událostí, zejména rozvíjející se
velmi závažná nerovnováha mezi soukromým a veřejným sektorem kyperského
hospodářství, představuje důvody vývoje v oblasti veřejných
financí, včetně nezanedbatelných účinků struktury
růstu a vyšších nákladů na dluhové financování způsobených
ztrátou přístupu k dlouhodobému tržnímu financování.
(13)     Podle poslední prognózy
útvarů Komise se předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek sektoru
vládních institucí 6,3 % HDP. Tento předpoklad výsledného schodku je
podstatně horší, než uváděla předchozí prognóza útvarů
Komise, a to zejména kvůli značnému poklesu příjmů z
nepřímých i přímých daní (zejména kvůli DPH, zdanění
obchodních společností a příspěvkům na sociální
zabezpečení) a vyšším výdajům způsobeným nárůstem
nezaměstnanosti a předčasnými odchody do důchodu, jichž je
oproti předpokladům více. Schodek za rok 2012 byl oproti prognóze
útvarů Komise ze zimy 2013 upraven směrem nahoru, přibližně
o 0,5 % HDP, a to kvůli jednorázovým výdajům souvisejícím s
náklady na pojistné krytí vyplacené v důsledku výbuchu v elektrárně
Vasilico v červenci 2011, splatné v období čtyř let, ale
plně účtované v roce 2012, jakož i kvůli zaznamenání
kapitálového transferu, který se týká platby kapitalizovaného úroku z
dluhopisů na rekapitalizaci banky Cyprus Popular Bank.
(14)     Podle poslední ekonomické
prognózy útvarů Komise byl strukturální schodek v roce 2010 na úrovni
5,7 % HDP a v roce 2011 na úrovni 6,6 % HDP. Očekává se, že v
roce 2012 dosáhne hodnoty 6,6 % HDP. Prognóza útvarů Komise, z níž
vycházelo doporučení Rady přijaté v červenci 2010, uváděla,
že očekávaný průměrný potenciální růst dosáhne v opravném
období přibližné výše 1 %. Podle poslední ekonomické prognózy
útvarů Komise se v současné době předpokládá, že výsledek
průměrného potenciálního produktu bude za období 2011 a 2012 záporný
(přibližně –0,5 %), a odhaduje se, že bude mít zápornou
hodnotu i v letech 2013–2016. Po zohlednění revize potenciálního produktu
směrem dolů oproti doporučení Rady by průměrné
fiskální úsilí v letech 2011 a 2012 představovalo přibližně
0,5 %. Odhadovaná změna strukturálního salda však byla také
vážně zasažena neočekávaným snížením míry příjmů,
způsobeným oproti očekávání nižší konečnou domácí poptávkou,
nižší mírou dovozů i výraznějším zhoršením situace na pracovním trhu.
To vedlo k zásadnímu snížení míry příjmů, především v oblasti
nepřímých daní. S ohledem na všechny tyto účinky se celkové
upravené fiskální úsilí v průměru odhaduje přibližně na
2,4 % HDP, což je vyšší než požadované průměrné roční
fiskální úsilí v období let 2011 a 2012, které podle doporučení Rady
činí alespoň 1,5 % HDP. Lze proto učinit závěr, že
Kypr přijal účinná opatření v souladu s doporučením Rady.
(15)     Zákon o rozpočtu z roku
2012 schválený dne 16. prosince 2011 zapracoval strategii konsolidace
veřejných financí zaměřenou na výdaje, která zahrnuje
především i) příspěvky od zaměstnanců
veřejného sektoru na jejich důchodové zabezpečení
a zároveň dvouleté zmrazení příjmů v širším veřejném
sektoru, ii) zahrnutí nových zaměstnanců veřejného sektoru do
obecného důchodového systému v rámci fondu sociálního zabezpečení, a
nikoli do štědřejšího důchodového systému zaměstnanců
veřejného sektoru, iii) lepší zacílení sociálních transferů, iv)
škrty ve vybraných kategoriích výdajů veřejných financí, v) zvýšení
sazby DPH z 15 % na 17 %, vi) dočasné příspěvky z
hrubých příjmů zaměstnanců v soukromém sektoru a důchodců
a vii) vyšší zdanění výplaty předpokládaných dividend (deemed dividend
distribution). Výše uvedené předpoklady v oblasti veřejných
financí obsahují také konsolidační opatření, která kyperské orgány
přijaly ve zbývající části roku 2012 poté, co bylo v listopadu 2012
dosaženo dočasné dohody s programovými partnery o fiskálních
politikách, zejména různá snížení příjmů důchodců z
veřejného a širšího veřejného sektoru a zaměstnanců.
Souhrnně vyjádřeno, Kypr v letech 2011 a 2012 přijal
opatření ke konsolidaci veřejných financí, která měla odhadovaný
přímý dopad na snižování schodku vyšší než 5,5 % HDP. Toto posouzení
provedené „zdola nahoru“ a týkající se opatření v oblasti rozpočtové
konsolidace, která byla přijata v letech 2011 a 2012, potvrzuje
závěr, že Kypr přijal účinná opatření.
(16)     Hrubý veřejný dluh
vzrostl v roce 2011 na 71,1 % HDP, přičemž prognóza útvarů
Komise z jara 2010, z níž vycházelo doporučení Rady podle čl. 126
odst. 7 SFEU ze dne 13. července 2010, předpokládala, že bude
činit 67,6 % HDP. Vývoj dluhu byl primárně způsoben nad
očekávání vyšším schodkem a nižším růstem, jakož i obtížemi,
s nimiž se Kypr potýkal při vstupu na zahraniční trhy s cílem
pokrýt své finanční potřeby, což vedlo ke zvýšení nákladů na
půjčování peněz. Tyto faktory spolu s účastí vlády na
rekapitalizaci jedné komerční banky v červnu 2012 vedly ke zvýšení
hrubého veřejného dluhu, který v roce 2012 činil přibližně
85,8 % HDP. Je nevyhnutelné, že se veřejný dluh v následujících
letech dále zvýší, neboť bude odrážet slabý růst a podstatné
fiskální finanční potřeby. Bude tomu tak i v letech 2013 a 2014, kdy
k dalšímu zvýšení veřejného dluhu dojde po získání finanční
pomoci. Podle prognózy dosáhne poměr dluhu vůči HDP svého
vrcholu v roce 2015, kdy by měl činit asi 128 % HDP, a
následně bude klesat v důsledku udržitelných primárních
přebytků a návratu k pozitivnímu růstu reálného HDP.
(17)     Všechny tyto faktory, a
zejména podstatné zhoršení rozpočtové pozice v důsledku horšího
hospodářského propadu, než se očekávalo, a slabší celková pozice
hospodářství, než se předpokládalo v okamžiku přijímání původního
doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU, vedou k tomu, že je
oprávněné stanovit Kypru novou lhůtu k odstranění
nadměrného schodku. Vzhledem k předpokladům, že se na konci
roku 2012 vyskytnou rozdíly oproti referenční hodnotě 3 % HDP, a
vzhledem k nepříznivým makroekonomickým okolnostem je zapotřebí
poskytnout k odstranění nadměrného schodku další čtyři
roky.
(18)     Podle poslední ekonomické
prognózy Komise týkající se růstu nominálního HDP se předpokládá, že
primární saldo veřejných financí dosáhne v roce 2013 schodku ve výši
2,4 % HDP, v roce 2014 schodku ve výši 4,3 % HDP, v roce 2015 schodku
ve výši 2,1 % HDP a v roce 2016 přebytku ve výši 1,2 % HDP,
přičemž se má za to, že celkový schodek sektoru vládních institucí
dosáhne v roce 2013 výše 6,5 % HDP, v roce 2014 výše 8,4 % HDP,
v roce 2015 výše 6,3 % HDP a v roce 2016 výše 2,9 % HDP. Za
účelem sledování a s ohledem na omezenou kontrolu, kterou kyperské
úřady vykonávají nad úrokovými platbami, by měl být makroekonomický
ozdravný program realizován tak, že Kypr stanoví fiskální cíle, pokud jde o
primární saldo veřejných financí.
(19)     Bude zaveden vhodný postup
úprav, který bude zhodnocen na základě celkového posouzení s využitím
strukturálního salda jakožto referenční hodnoty a s minimálním ročním
zlepšením strukturálního salda v doporučené hodnotě o alespoň
0,5 % HDP, aby se zajistilo udržitelné odstranění nadměrného
schodku. Předpokládá se, že v roce 2013 budou přijata zcela
specifikovaná opatření ke konsolidaci veřejných financí ve výši
zhruba 4,75 % HDP, která v témže roce povedou ke zlepšení strukturálního
fiskálního salda přibližně o 1,3 % HDP. Pokud jde o rok
2014, opatření na konsolidaci veřejných financí představují
přibližně 1,75 % HDP a předpokládá se, že v uvedeném roce
zlepší strukturální saldo o 0,3% HDP, přičemž se očekává další
zlepšení strukturálního salda, a to o 0,7 % HDP v roce 2015 a o 1,8 %
v roce 2016.
(20)     Úprava na období 2013–2016
obsahuje opatření ke snížení růstu výdajů, zejména pokud jde o
platy zaměstnanců veřejného sektoru a jejich sociálních výhody,
a ke zvýšení příjmů, především zvýšením sazby DPH,
spotřebních daní, zdanění příjmů z úroků i
zdanění majetku a obchodních společností. Ve střednědobém
horizontu by měla být rozpočtová konsolidace dosažena snižováním
růstu výdajů, zlepšováním struktury zdanění a přijetím
fiskálních i strukturálních opatření.
(21)     Stanovení předběžné
povinnosti přijmout v roce 2014 další opatření k rozpočtové
konsolidaci (vedle opatření schválených v prosinci 2012 s účinkem od
1. ledna 2014) nebylo s ohledem na dodatečná a podstatná opatření k
rozpočtové konsolidaci přijatá v roce 2013 a s ohledem na
nepříznivé a velmi nejisté makroekonomické podmínky, způsobené mimo
jiné zavedením dočasných kapitálových kontrol, ztrátou důvěry
a nestabilitou finančního sektoru, považováno za vhodné.
Hospodářský a finanční ozdravný program však stanoví kyperským
úřadům povinnost, aby byly připraveny zachovat programové cíle
přijetím dodatečných opatření v případě, že by výnos
z příjmů nebyl dostatečný nebo výdaje v sociální oblasti
byly vyšší, a to s přihlédnutím k nepříznivým makroekonomickým
účinkům.
(22)     V roce 2014 se očekává
zlepšení strukturálního salda o 0,3 % HDP na základě schválených
opatření k rozpočtové konsolidaci, která se v porovnání s
opatřeními vyplývajícími z návrhu memoranda o porozumění z listopadu
2012 nezměnila. Podle poslední prognózy útvarů Komise se proto
předpokládá, že strukturální úsilí bude v roce 2014 mírně pod
hranicí minimálního ročního zlepšení strukturálního salda, která
orientačně činí 0,5 % HDP. Tato míra zlepšení by však
měla být s ohledem na stávající výjimečnou situaci, pro niž jsou
charakteristické velmi nejisté makroekonomické podmínky s podstatnými posuny ve
skutečném i předpokládaném potenciálním produktu, a na odhady strukturálního
salda, jež jsou méně jisté a více podléhají změnám než při
stabilnějších makroekonomických podmínkách, považována za
přijatelnou. Prognóza útvarů Komise ze zimy 2013 zohlednila
konsolidační opatření na rok 2014 a uvedla zlepšení strukturálního salda
mezi roky 2013 a 2014 přibližně o 1,4 % HDP. V
současné době se odhaduje, že v roce 2014 bude míra zlepšení
strukturálního salda nižší, i když se soubor konsolidačních opatření
nezměnil, což lze vysvětlit i) zhoršením daňového základu pro
příjmy za rok 2013, tj. u některých z těchto
opatření se předpokládá, že jejich dopad bude v roce 2014 klesat; ii)
revizí dopadu některých konsolidačních opatření, které byly již
přijaty s ohledem na rok 2014, směrem dolů, a to vzhledem k
horším makroekonomickým podmínkám v průběhu programového období;
iii) předpokládaným snížením výběru příjmů
z některých daňových opatření v roce 2014, tj.
příjmů (např. výběru daně z příjmů a DPH),
které závisejí na hospodářské činnosti za rok 2013, a iv)
skutečností, že standardní elasticita používaná k určení rozdílů
mezi cyklickou složkou a strukturálním saldem může vést k
podhodnocení skutečného celkového fiskálního úsilí. Pohled „zdola nahoru“
na diskreční konsolidační opatření, tj. položku po položce, je
důležitým prvkem hodnocení stavu fiskální politiky. Ve vysoce nejistých
makroekonomických podmínkách může zejména představovat užitečný
druhý názor na hodnocení skutečného celkového fiskálního úsilí.
Opatření k rozpočtové konsolidaci na období let 2013 a 2014 v
průměru překračují hranici 3 % HDP. Ačkoli jsou tato
opatření značná, odpovídající zlepšení strukturálního salda činí
v průměru pouze přibližně 0,75 % HDP.
(23)     Sledování pokroku při
realizaci závazků Kypru přijatých v rámci postupu při
nadměrném schodku bude prováděno v pravidelných intervalech. Budou-li
příjmy nižší nebo výdaje na sociální zabezpečení vyšší, měl by
být Kypr připraven přijmout dodatečná opatření s cílem
zajistit plnění fiskálních cílů.
(24)     Kypr splňuje podmínky pro
prodloužení lhůty k odstranění nadměrného schodku
veřejných financí, jak jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5 nařízení
(ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při
nadměrném schodku,
PŘIJALA
TOTO DOPORUČENÍ:
(1)
Kypr by měl odstranit současný
nadměrný schodek rozpočtu do roku 2016.
(2)
Kypr by měl dosahovat cílů v oblasti
celkového schodku veřejných financí stanovených na rok 2013 ve výši
6,5 % HDP, na rok 2014 ve výši 8,4 % HDP, na rok 2015 ve výši
6,3 % HDP a na rok 2016 ve výši 2,9 %, aby se celkový schodek
veřejných financí do roku 2016 snížil pod referenční hodnotu 3 %
HDP.
(3)
Za tímto účelem by měl Kypr
důsledně provádět zákon o rozpočtu z roku 2013
a sjednaná dodatečná opatření k rozpočtové konsolidaci, jež
by měla v roce 2013 dosáhnout minimální částky 351 milionů EUR.
Kypr by měl zcela realizovat fiskální opatření na rok 2014, která
byla schválena v prosinci 2012 a která na rok 2014 představují částku
alespoň 270 milionů EUR. Je zapotřebí, aby Kypr sledoval
rozpočtový dopad přijatých konsolidačních opatření každý
měsíc a aby byl připraven zachovat fiskální cíle přijetím
dodatečných opatření v případě, že by výnos z
příjmů nebyl dostatečný nebo výdaje v sociální oblasti byly
vyšší, a to s přihlédnutím k nepříznivým makroekonomickým
okolnostem.
(4)
Kypr by měl ve střednědobém
horizontu pokračovat v rozpočtové konsolidaci a ve svém úsilí o
soulad se střednědobým rozpočtovým cílem, tj. dosažení
strukturálně vyrovnaného rozpočtu, tím, že omezí růst
výdajů, zdokonalí strukturu daňového systému a přijme fiskální i
strukturální opatření.
(5)
Rada stanoví lhůtu 3 měsíce k tomu, aby
kyperské orgány přijaly účinná opatření a aby v souladu s
čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně
informovaly o konsolidační strategii, kterou plánují za účelem
dosažení těchto cílů.
Nad rámec zprávy uvedené v doporučení
č. 5 a souběžně s finančním ozdravným programem by měl
Kypr každé tři měsíce podávat zprávy o pokroku, jehož bylo dosaženo
při provádění těchto doporučení, a tomuto pokroku by
měl zároveň věnovat samostatnou kapitolu programu stability, a
to až do doby, než bude nadměrný schodek zcela odstraněn.
Toto doporučení je určeno Kyperské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 186,
20.7.2012, s. 30.


title: 2013/105/ES: Doporučení Komise ze dne 9. října 2009 k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému, nízkouhlíkovému hospodářství

text:
               23.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 51/18

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 9. října 2009
   k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému, nízkouhlíkovému hospodářství
   (2013/105/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V dubnu 2006 Evropský parlament a Rada přijaly směrnici o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách (1) vytvářející rámec pro opatření, která řeší potenciál úspory energie v odvětvích konečného využití energie nezahrnutých do systému obchodování s emisemi (ETS).

               (2)

               Národní akční plány energetické účinnosti (NEEAP) požadované ve směrnici 2006/32/ES hrají klíčovou úlohu v plánování vnitrostátních opatření, které řeší energetickou účinnost s výjimkou ETS, a v podávání zpráv o jejich plnění. Řada členských států EU ve svých prvních NEEAP stanovila plány využití potenciálu IKT v úspoře energie (2).

               (3)

               V říjnu 2006 přijala Komise Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností
                   (3), v němž se zdůrazňuje nutnost provést systémové změny s cílem změnit vzorce chování naší společnosti tak, abychom při zachování naší kvality života využívali méně energie.

               (4)

               V březnu 2007 následně Evropská rada potvrdila cíl uspořit 20 % spotřeby energie EU ve srovnání s projekcemi pro rok 2020 a schválila cíl snížit emise skleníkových plynů do roku 2020 o 20 %. Evropská rada rovněž vyzvala k vypracování udržitelné klimatické a energetické politiky EU s vědomím souvislosti mezi spotřebou energie a emisemi uhlíku. Očekává se, že využití potenciálu snížení spotřeby energie EU o 20 % povede k významným úsporám nákladů a přínosům pro životní prostředí.

               (5)

               V lednu 2008 přijala Komise sdělení 20 a 20 do roku 2020: změna klimatu je pro Evropu příležitostí, které obsahuje rozsáhlý soubor konkrétních návrhů ukazujících, že dohodnuté cíle změny klimatu jsou technologicky a ekonomicky proveditelné a poskytují jedinečnou obchodní příležitost pro tisíce evropských společností (4). Návrhy schválila Evropská rada (5) a Evropský parlament v prosinci 2008.

               (6)

               V květnu 2008 přijala Komise sdělení Zlepšování energetické účinnosti prostřednictvím informačních a komunikačních technologií
                   (6), v němž uznává potenciál informačních a komunikačních technologií (IKT) poskytovat nákladově efektivní prostředky pro zvýšení energetické účinnosti v celém odvětví a v širší občanské společnosti.

               (7)

               V červenci 2008 přijala Komise sdělení o Akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku
                   (7), (SCP/SIP) s návrhy zaměřenými na zlepšení environmentální výkonnosti výrobků během jejich celého životního cyklu, zvýšení poptávky po více udržitelném zboží a na podporu průmyslu EU, aby využíval výhody vyplývající z inovačních příležitostí.

               (8)

               Na podporu akčního plánu SCP/SIP a na základě souvisejícího pověření ve sdělení Integrovaná politika produktů: Formování myšlení o environmentálním životním cyklu
                   (8) zpracovává Komise prostřednictvím svého společného výzkumného střediska příručku (9) týkající se kvantifikace a analýzy dopadu životního cyklu výrobků a procesů na životní prostředí včetně emisí uhlíku a energetické účinnosti.

               (9)

               V listopadu 2008 Komise přijala plán evropské hospodářské obnovy (10) pro rychlejší návrat k hospodářskému růstu, v němž se zdůrazňuje neodkladná potřeba investování do energetické účinnosti a čistých technologií. Komise za účelem plnění tohoto plánu navrhla ve sdělení Investujme dnes do Evropy zítřka
                   (11) soubor opatření na vyčlenění finanční podpory pro energetiku a vysokorychlostní širokopásmové sítě.

               (10)

               Jako součást plánu evropské hospodářské obnovy zahájila Komise partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která jsou zaměřená na další rozvoj zelených technologií a inteligentní energetické infrastruktury v oblasti budov, výroby a dopravy: iniciativa Energeticky účinné budovy, Továrny budoucnosti a Zelená auta.

               (11)

               V prosinci 2008 přijala Komise Akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a s ním spojený návrh směrnice, která stanoví rámec pro zavádění inteligentních dopravních systémů (ITS) v oblasti silniční dopravy a styčné body s jinými druhy dopravy (12). Komise navrhla konkrétní opatření zaměřená na urychlené zavádění ITS s cílem zvýšit energetickou účinnost v dopravních systémech.

               (12)

               Využívání energie v zařízeních a službách IKT představuje přibližně 8 % elektrické energie v EU a 2 % emisí uhlíku (13). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů (14) stanoví pro celou EU pravidla pro uvádění energetických spotřebičů na trh, včetně produktů IKT, pokud jde o jejich energetickou účinnost a vliv na životní prostředí po dobu celého životního cyklu. Směrnice také poskytuje příležitost pro dobrovolné iniciativy předložené průmyslem.

               (13)

               Komise ve sdělení k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství
                   (15) zdůraznila nevyužitý potenciál odvětví IKT v oblasti systémového zlepšování vlastních procesů, včetně provozu, výroby, poskytování služeb a řízení dodavatelských řetězců.

               (14)

               Výsledky veřejné konzultace (16) uveřejněné v září 2009 potvrdily, že různé společnosti mají v současné době různé strategie ke snížení energetické náročnosti a vlivu na životní prostředí. Koordinovaný přístup by lépe upozornil na příležitosti, pomohl v zaměření investic, vedl k hospodářským přínosům pro dané odvětví jako celek a přispěl k dosažení cílů v oblasti energetické účinnosti.

               (15)

               Je nanejvýš důležité, aby si odvětví IKT stanovilo náročné cíle pro snížení energetické náročnosti svých procesů a jejich vlivu na životní prostředí. Pokrok v dosahování těchto cílů by měl být měřitelný a ověřitelný. Cíle by se měly aktualizovat s tím, jak budou k dispozici spolehlivější výchozí údaje. Odvětví IKT vyjádřilo zájem na ustavení Fóra pro energetickou účinnost IKT (IKT4EE), které by pracovalo s cílem přijmout a zavést rámcový systém pro měření energetických a uhlíkových stop v odvětví a stanovit cíle a určit srovnatelný pokrok.

               (16)

               Pro účely tohoto doporučení se odvětvím IKT rozumí odvětví výroby IKT, odvětví obchodu s IKT a odvětví služeb IKT podle definic Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (17).

               (17)

               Odhaduje se, že zlepšení dosažená pomocí IKT v jiných odvětvích by mohla znamenat úsporu asi 15 % celkového objemu emisí uhlíku do roku 2020 (18). Podle předpokladů lze v krátkodobém výhledu dosáhnout významných zvýšení energetické účinnosti pomocí IKT v oblasti budov a stavebnictví, v dopravní logistice a ve využití energie u konečného spotřebitele.

               (18)

               Odvětví IKT může poskytnout nástroje pro simulaci, modelování, analýzu a vizualizaci, které jsou naprosto nezbytné pro usnadnění celého přístupu stavebnictví k projektu a provozu budov, který bere v úvahu řadu faktorů ovlivňujících poptávku po energii. Investice však brzdí skutečnost, že za celé odvětví neexistují spolehlivé a transparentní prostředky pro kvantifikaci a sledování úspor energie a nákladů v průběhu času, které by v ideálním případě vytvořily základnu pro strategie a nástroje projektů.

               (19)

               Odvětví dopravy a logistiky silně závisí na používání IKT, pokud jde o fungování a optimalizaci celkové činnosti tohoto odvětví, zejména pak požadavků na dopravu a skladování. Z toho důvodu jsou dobře připravena převzít vedoucí úlohu v optimalizaci energetických a uhlíkových stop svých služeb a v poskytování příslušných informací zákazníkům.

               (20)

               V oblasti budov, stavebnictví, dopravy a logistiky už byla formulována potřeba srovnatelných metodik pro měření energetické náročnosti a emisí uhlíku a práce za tímto účelem už byly zahájeny. Společné metodiky by měly sloužit k zajištění spolehlivých údajů a jako základna, na které by bylo možné rozvíjet nástroje IKT.

               (21)

               Partnerství mezi odvětvími by mohla urychlit rozvoj a rozsáhlé zavádění řešení na bázi IKT určených pro sledování, řízení a měření využívání energie a emisí uhlíku v energeticky náročných činnostech, a tím přispět k poskytnutí spolehlivého základu pro rozhodování v oblasti úspor energie a snižování emisí.

               (22)

               Inteligentní měření spotřeby může zajistit toky informací v reálném čase a umožnit nové kontrolní smyčky, čímž dovolí lepší řízení a kontrolu elektrické energie a ovlivní konečnou spotřebu ze strany spotřebitelů, zejména když je doprovázeno podrobným vyúčtováním. Několik členských států již přijalo právní předpisy nařizující zavedení inteligentního měření spotřeby nebo o jejich přijetí uvažuje. Koordinovaný postup členských států při stanovování minimálních funkčních specifikací pro inteligentní měřiče spotřeby by měl zamezit vzniku technických překážek, zajistit interoperabilitu a umožnit zavedení inovačních aplikací pro řízení konečného využití energie založených na IKT.

               (23)

               Inteligentní měření a inteligentní rozvodné sítě jsou důležitými prostředky pro maximalizaci úspor energie v budovách, pro rozsáhlé rozšíření elektrických vozidel, pro efektivní dodávky a distribuci energie a pro zavedení obnovitelných zdrojů energie. Aplikace a služby vyplývající z tohoto rozvoje pravděpodobně zavdají podnět ke vzniku nových odvětví hospodářské činnosti se zapojením účastníků jak z odvětví energetiky, tak i z odvětví IKT. Podmínky napomáhající ke vzniku nových trhů by se měly posuzovat spolu s pilotními projekty a jinými průzkumnými iniciativami.

               (24)

               Pro účely tohoto doporučení se odhmotněním IKT rozumí snížení potřeby fyzického zařízení, které podmiňuje poskytování elektronických služeb. Odhmotnění má mimořádný význam pro zadávání veřejných zakázek v oblasti IKT. Lze toho dosáhnout optimalizací využívání existujících fyzických zdrojů, optimalizací konfigurace systémů IKT a zajištěním, aby rozšíření nebo modernizace existujících systémů nebylo nevyhnutně omezeno smluvně nebo technicky.

               (25)

               Jak prokázala veřejná konzultace uvedená ve 14. bodu odůvodnění, státní správy na všech úrovních jsou připraveny zapojit se do činností v oblasti zvyšování energetické účinnosti a snižování emisí uhlíku. Úlohou IKT v dosahování těchto cílů je také zaměření na probíhající iniciativy státních orgánů v celé Evropě. Je nutná účinná spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními úrovněmi správních orgánů členských států, aby se zajistil soulad mezi opatřeními, využila pozitivní synergie mezi nimi a vytvořil soubor kolektivních znalostí na základě sdílení zkušeností.

               (26)

               Odhaduje se, že širší využívání aplikací jako internetové veřejné služby a aplikace a pokročilé technologie pro spolupráci by do roku 2020 mohly ušetřit nejméně 1 až 2 % z celkové spotřeby energie na světě (19). Aby mohla EU generovat úspory v širokém měřítku, nezbytně potřebuje celoevropskou infrastrukturu širokopásmového připojení.

               (27)

               Žádná jednotlivá organizace nebo skupina zúčastněných stran nemůže efektivně pracovat sama. Společná činnost mnoha organizací jak ve veřejném, tak i soukromém sektoru, včetně partnerství na úrovni měst a na regionální úrovni, může razit cestu pro systémové změny v celé společnosti. Kromě toho chce Komise podpořit výměnu osvědčených postupů ve využívání řešení IKT za účelem zvýšení energetické účinnosti.

               (28)

               Je nutné zapojení na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, má-li být dosaženo skutečného pokroku. Je proto na národních, regionálních a místních politicích členských států, aby potvrdili plnou angažovanost v usnadňování včasné realizace opatření stanovených v tomto doporučení.

         DOPORUČUJE, aby odvětví informačních a komunikačních technologií
   v zájmu snížení rostoucího podílu celkových emisí uhlíku a posílení potenciálu informačních a komunikačních technologií (IKT) hrálo klíčovou a rozhodující úlohu v přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství a učinilo tyto kroky:

               1.

               zavázalo se k postupnému procesu odbourávání uhlíku, který povede k měřitelnému a ověřitelnému snížení energetické náročnosti a emisí uhlíku ve všech procesech výroby, dopravy a prodeje zařízení a komponentů IKT;

               2.

               prostřednictvím odvětvových sdružení se zúčastnilo činnosti, kterou zahájí Evropská komise a která je zaměřena na:

                           a)

                           vytvoření rámce pro měření energetické a environmentální výkonnosti, přičemž se očekává, že odvětví přispěje výchozími údaji do roku 2010,

                           b)

                           přijetí a zavedení společných metodik do roku 2011 za tímto účelem,

                           c)

                           stanovení cílů energetické účinnosti do roku 2011 s cílem překročit do roku 2015 cíle EU pro rok 2020,

                           d)

                           vydání plánu do třech měsíců od přijetí tohoto doporučení, a pak vydávání každoročních zpráv;

               3.

               spolupracovalo s Evropskou komisí a jinými příslušnými veřejnými orgány a mezinárodními organizacemi na vytvoření rámce pro audit a ověřování, jehož cílem bude posoudit, zda a jak budou jednotlivé společnosti plnit cíle snižování energetické náročnosti a emisí uhlíku;

               4.

               v těsné spolupráci se stavebním odvětvím určilo řešení IKT ke zlepšení environmentální a energetické výkonnosti nových a existujících budov a stavebních postupů a postupů rekonstrukce, které povedou ke společnému plánu pro přijetí těchto řešení v rozsáhlém měřítku,

               5.

               v těsné spolupráci se stavebním odvětvím řešilo překážky širšího využívání nástrojů IKT pro modelování a simulaci a jiných příslušných aplikací, které usnadňují dodržování platných právních předpisů upravujících výkonnost budov a napomáhají mu;

               6.

               v těsné spolupráci s odvětvím dopravy a logistiky určilo řešení IKT ke zlepšení environmentální a energetické výkonnosti jejich služeb, která povedou ke společnému plánu širokého přijetí těchto řešení, a koordinovalo jej s činnostmi vykonávanými podle akčního plánu ITS.

               7.

               V těsné spolupráci s odvětvím dopravy a logistiky navrhlo systematický rámec pro poskytování úplných, srovnatelných a spolehlivých údajů o spotřebě energie a emisích uhlíku v provozu a službách nákladní dopravy a přepravy pro všechny potenciální uživatele.

         DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY:
   pro zajištění plného souladu politik IKT s vnitrostátními, místními a regionálními přístupy k uskutečnění přechodu na energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství

               8.

               prostřednictvím příslušných státních orgánů:

                           a)

                           nejpozději do konce roku 2010 dohodly společné minimální funkční specifikace pro inteligentní měření, jejichž cílem bude poskytovat spotřebitelům lepší informace o spotřebě energie a dát jim možnost ji lépe řídit,

                           b)

                           nejpozději do konce roku 2012 stanovily soudržný časový rámec pro zavedení inteligentního měření;

               9.

               přijaly a zavedly postupy zadávání veřejných zakázek, které ovlivní sílu poptávky veřejného sektoru a podpoří odhmotnění zboží a služeb IKT;

               10.

               na všech úrovních státní správy usnadňovaly používání příslušných nástrojů IKT s cílem lépe pochopit důsledky různých politik a zamezit negativním vedlejším důsledkům vyplývajícím z jejich vzájemné součinnosti;

               11.

               podporovaly využívání simulace a modelování energie ve vzdělávání a školení odborníků v klíčových odvětvích, zejména:

                           a)

                           architektů, stavbařů a montérů,

                           b)

                           auditorů v oblasti energetiky,

                           c)

                           logistiky a nákladní nebo osobní dopravy,

                           d)

                           funkcí ve veřejných službách, plánování a politice;

               12.

               prostřednictvím svých státních, regionálních a místních orgánů uskutečňovaly a v případě potřeby vylepšovaly své strategie pro zavedení spolehlivé vysokorychlostní širokopásmové infrastruktury, která usnadní sledování a řízení spotřeby, distribuce a výroby energie včetně energie z obnovitelných zdrojů, a strategie pro zavádění systémů jako inteligentní měření, inteligentní rozvodné sítě a inteligentní města v celém společenství;

               13.

               kromě povinností podle čl. 3 odst. 11 a bodu 2 přílohy I směrnice 2009/72/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (20) zapojily všechny příslušné zúčastněné strany do rozsáhlých pilotních projektů a předvádění inteligentního měření a inteligentních rozvodných sítí, aby se vytvořil konsensus v požadavcích na vznik budoucích inovací založených na IKT;

               14.

               prostřednictvím svých státních, regionálních a místních orgánů využívaly otevřené digitální platformy pro usnadnění uceleného přístupu k územnímu plánování a poskytování veřejných služeb, podporovaly sdílení znalostí a katalogizaci osvědčených postupů a udržování snadno přístupných úložišť informací;

               15.

               prostřednictvím svých státních, regionálních a místních orgánů vytvářely příležitosti pro tvůrčí formy spolupráce a řešení problémů na celospolečenské úrovni za pomoci výzev k předkládání nápadů, soutěží a – je-li to možné – poskytováním otevřeného přístupu k široké škále veřejných digitálních zdrojů a veřejných údajů;

               16.

               prostřednictvím svých státních, regionálních a místních orgánů zvýšily pro všechny segmenty společnosti přínosy vyplývající z nahrazení administrativních procesů offline aplikacemi a službami online, které přispívají ke zlepšení energetické účinnosti.

         VYZÝVÁ Členské Státy,
   aby do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení a pak jednou ročně informovaly Komisi o opatřeních přijímaných v reakci na toto doporučení.

      V Bruselu dne 9. října 2009.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 64.

      (2)  Jak je uvedeno ve shrnutí celkového posouzení všech 27 národních akčních plánů energetické účinnosti, „Společný postup v úspoře energie“, SEK(2009) 889 v konečném znění, vyžadovaném směrnicí 2006/32/ES.

      (3)  KOM(2006) 545.

      (4)  KOM(2008) 30.

      (5)  Závěry Evropské rady, prosinec 2008, 17271/1/08 REV 1, 13. února 2009.

      (6)  KOM(2008) 241.

      (7)  KOM(2008) 397.

      (8)  KOM(2003) 302.

      (9)  Příručka pro mezinárodní referenční systém životního cyklu (ILCD) and podpůrná datová síť. http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook.

      (10)  KOM(2008) 800.

      (11)  KOM(2009) 36.

      (12)  KOM(2008) 886, Akční plán pro zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a KOM(2008) 887, návrh směrnice: Rámec pro zavádění inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro styčné body s jinými druhy dopravy.

      (13)  Bio Intelligence „Dopady informačních a komunikačních technologií na energetickou účinnost“.

      (14)  Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29.

      (15)  KOM(2009) 111 v konečném znění.

      (16)  Veřejná konzultace o informačních a komunikačních technologiích pro nízkouhlíkovou společnost, 30. března – 14. června 2009.

      (17)  Pokyny OECD pro měření informační společnosti, Rev. červenec 2009. www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide.

      (18)  SMART 2020: Umožnění nízkouhlíkového hospodářství ve věku informací, zpráva Klimatické skupiny jménem Globální iniciativy pro elektronickou udržitelnost (GeSI).

      (19)  SMART 2020: Umožnění nízkouhlíkového hospodářství ve věku informací, zpráva Klimatické skupiny jménem Globální iniciativy pro elektronickou udržitelnost (GeSI).

      (20)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.