title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2019 k národnímu programu reforem Irska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2019

text:
               5.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 301/35

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 9. července 2019
      k národnímu programu reforem Irska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2019
      (2019/C 301/07)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy, (2) a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu 2019“) přijala Rada dne 9. dubna 2019; stanoví pro eurozónu pět doporučení.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Irsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu 2019, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 3, bylo plně a včas provedeno. K plnění druhého doporučení pro eurozónu, pokud jde o podporu investic, zlepšení veřejných financí a boj proti agresivnímu daňovému plánování, přispěje zejména zaměření investiční hospodářské politiky na určené oblasti a zavedení daňových opatření.

                  (3)

                  Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Irsku pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Irsko učinilo při plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018, (4) při přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a při plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Především velký objem veřejného a soukromého dluhu a čistých vnějších závazků činí Irsko zranitelným vůči negativním otřesům, avšak tokové proměnné se nadále zlepšovaly. Objem soukromého dluhu je i nadále vysoký, ale hospodářský růst nadále napomáhá jeho snižování. Aktivity nadnárodních podniků nadále ovlivňují zadlužení podniků. Zadlužení domácností se zdá být víceméně v souladu s fundamentálními ukazateli, i když je v porovnání s disponibilním příjmem vysoké. Veřejný dluh má mít podle prognóz nadále klesající tendenci, zatímco schodek se přibližuje k vyrovnanému stavu. Ceny rezidenčních nemovitostí již řadu let rychle rostou, ale v poslední době se jejich růst zpomalil. Tyto ceny jsou z velké části determinovány omezenou nabídkou a neexistuje jasný důkaz o jejich nadhodnocení. Objem úvěrů se selháním sice zůstává stále vysoký, ale došlo k jeho dalšímu snížení i přesto, že dlouhodobé nedoplatky klesají pomaleji.

                  (4)

                  Dne 17. dubna 2019 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 29. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Irsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2019 vláda očekává zlepšení celkového schodku na 0,2 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 a následně jeho další postupné zlepšování na 1,3 % HDP v roce 2023. Na základě přepočteného strukturálního salda (6) lze očekávat, že do roku 2020 bude dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, tj. strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability by měl v roce 2019 poměr veřejného dluhu k HDP klesnout na 61,1 % a poté dále klesat až na 51,6 % v roce 2023. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2020, nebyla zatím dostatečně upřesněna.

                  (7)

                  Rada dne 13. července 2018 Irsku doporučila, aby v roce 2019 dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) ve výši 7,0 % v roce 2019, což odpovídá dovolenému zhoršení strukturálního salda o 0,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že Irsko doporučenou fiskální korekci v roce 2019 splní.

                  (8)

                  V roce 2020 by Irsko mělo dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. Podle prognózy Komise z jara 2019 je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,7 %, (8) což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP. Předpokládá se, že Irsko střednědobého rozpočtového cíle dosáhne. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci a držet se pod požadavky pravidla pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Irsko v roce 2019 a 2020 podle předpokladů dosáhne souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. S ohledem na rozdíl mezi měřeními HDP a domácí výrobou v Irsku a na související dopad na poměr veřejného dluhu k HDP a na stávající cyklické podmínky a zvýšená vnější rizika v Irsku by bylo důležité využít neočekávaných příjmů k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.

                  (9)

                  Stav veřejných financí se díky silnému růstu produkce dále zlepšil, nebezpečí kolísání příjmů však přetrvává a existuje zde prostor k tomu, aby se jejich odolnost vůči hospodářským fluktuacím a negativním otřesům zvýšila. V podmínkách ekonomické volatility by příjmovou stabilitu bylo možné zlepšit snížením rozsahu a množství daňových výdajů a rozšířením daňové základny. Irsko zvýšilo nižší sazbu daně z přidané hodnoty u činností souvisejících s cestovním ruchem, avšak některá nedávná daňová opatření byla zaměřena na snižování daní a daňové úlevy. Kromě toho má Irsko stále další potenciál zlepšit způsob, kterým jeho daňový systém může podporovat environmentální cíle. Toto úsilí by mohlo zahrnovat snížení dotací na fosilní paliva a vyslání silnějšího signálu o cenách investorům prostřednictvím závazku zvyšovat v příštím desetiletí uhlíkové daně podle určeného harmonogramu.

                  (10)

                  Jak je uvedeno v doporučení pro eurozónu na rok 2019, boj proti agresivnímu daňovému plánování má zásadní význam pro to, aby byly daňové systémy účinnější a spravedlivější. Agresivní daňové plánování daňových poplatníků má vedlejší účinky na ostatní členské státy, a proto vyžaduje přijetí koordinovaných vnitrostátních opatření doplňujících právní předpisy Unie. Irsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování, avšak vysoká úroveň licenčních poplatků a výplat dividend vyjádřená jako procento HDP naznačuje, že společnosti, které provádějí agresivní daňové plánování, irská daňová pravidla využívají. Omezené uplatňování daně vybírané srážkou z odchozích (tj. prováděných rezidenty Unie ve prospěch rezidentů třetích zemí) licenčních poplatků a plateb dividend prováděných společnostmi se sídlem v Irsku může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud ani jurisdikce příjemce těchto plateb neukládá žádnou daň.

                  (11)

                  Náklady spojené se stárnutím populace představují i nadále rizika pro dlouhodobou fiskální udržitelnost. Očekává se, že výdaje na zdravotní péči vzrostou z 4,1 % HDP v roce 2016 na 5,1 % v roce 2070, přičemž v roce 2063 dosáhnou vrcholné úrovně ve výši 5,2 %. Ačkoli některé aspekty systému zdravotní péče v Irsku fungují dobře nebo se zlepšily, systém je neúčinný, obtížně zvládá pokrýt poptávku a neposkytuje koordinovanou, integrovanou péči. Za účelem zmírnění stupňujícího se tlaku poptávky schválila irská vláda prováděcí strategii programu Sláintecare a zřídila úřad pro jeho provádění s cílem provést v příštích deseti letech komplexní reformu a modernizaci služeb v oblasti zdravotní a sociální péče v Irsku. Plánovaná reforma představuje věrohodnou vizi, jak učinit systém zdravotní péče všeobecně dostupným a udržitelným, uspokojit poptávku stárnoucí populace a přesunout péči z nemocnic do komunit, přičemž byl kladen větší důraz na prevenci. To bude mít pravděpodobně pozitivní dopad na snížení závislosti na akutní péči, čímž se zdravotní péče stane nákladově účinnější. Provádění však ohrožují potíže systému zdravotní péče týkající se řešení duplicitního trhu se zdravotním pojištěním a účinné správy vlastního rozpočtu, výkonnosti a pracovní síly v krátkodobém horizontu. Aby bylo možné v dlouhodobém výhledu splnit vizi strategie Sláintecare, budou muset být rovněž sníženy krátkodobé náklady.

                  (12)

                  Navzdory předchozím úsilím vlády o snížení výdajů na státní důchody se očekává, že celkový deficit důchodového systému v dlouhodobém horizontu značně poroste, neboť výdaje na důchody vzrostou z 5 % HDP v roce 2016 na 6,6 % v roce 2070, přičemž v roce 2053 dosáhnou vrcholu ve výši 7,5 % HDP. Úplné a včasné provedení předloženého plánu důchodové reformy má zásadní význam pro posílení fiskální udržitelnosti irského důchodového systému.

                  (13)

                  Pro zlepšení irské produktivity a dlouhodobého růstu podporujícího začlenění jsou klíčové zvýšené investice do dovedností, vzdělávání, odborného výcviku a sociálního začlenění. Stále napjatější situace na trhu práce, objevující se nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v některých odvětvích vyžadují úsilí o zapojení neaktivních skupin potenciálních pracovníků a investování do nevyužitého lidského kapitálu. Bylo by dále užitečné podpořit prohlubování dovedností a lepší sladění vzdělávacích programů a odborné přípravy s potřebami trhu práce. Vzhledem nízkému procentu pracovní síly se základními digitálními dovednostmi jsou potřebné další investice do školení na pracovišti a zvyšování dovedností dospělé pracovní síly. Investování do přístupu ke kvalitní a cenově dostupné péči o děti a zavedení národního režimu péče o děti pomohou zvýšit poměrně nízkou míru zaměstnanosti žen. Míra účasti osob se zdravotním postižením na trhu práce patří k nejnižším v Evropě. Počet osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce zůstává jeden z nejvyšších v Unii, z čehož vyplývá prostor pro integrovanější a cílenější aktivační strategie na podporu této konkrétní skupiny.

                  (14)

                  Roky nízkých investic v důsledku hospodářské krize se odrazily na dostupnosti cenově dostupného a sociálního bydlení a náležité infrastruktury v oblastech čisté dopravy a energie, vodohospodářství a superrychlého širokopásmového přístupu, což představuje překážky podnikatelských investic. Kromě toho se za pět let značně zvýšily emise skleníkových plynů ze silniční dopravy. Spolu s územním plánováním je zlepšení infrastruktury rozhodujícím faktorem pro zlepšení nabídky bydlení, pro posílení soukromých investic, podporu růstu produktivity a pro zajištění vyrovnaného regionálního hospodářského rozvoje. Konektivita, jež obstojí v budoucnu, a dostatečné digitální dovednosti jsou předpokladem k tomu, aby domácí společnosti účinně využívaly digitální technologie a aby domácí odvětví informačních a telekomunikačních technologií prosperovalo. V oblasti přístupu k ultrarychlému širokopásmovému připojení přetrvávají velké výzvy, zejména ve venkovských oblastech. Kromě toho větší investice do infrastruktury v oblasti čisté energie, ekologické a veřejné dopravy a vodohospodářství, stejně jako zvýšené úsilí v oblasti dekarbonizace, energetické účinnosti, obnovitelné energie a oběhového hospodářství by Irsku pomohly v jeho přechodu k nízkouhlíkové ekonomice, jež bude odolná z hlediska životního prostředí.

                  (15)

                  Ačkoli zahájení národního rozvojového plánu by mohlo případně vést k zajištění dodatečné základní infrastruktury, omezená kapacita odvětví stavebnictví by se mohla stát překážkou jejího včasného zajištění. Navíc diverzifikace námořní dopravy a energetických spojení s kontinentální Evropou by mohly zvýšit odolnost hospodářství vůči vnějším šokům. Irsku se dosud nepodařilo oddělit hospodářský růst od emisí skleníkových plynů a látek znečišťujících ovzduší. Emise skleníkových plynů soustavně rostly, zejména v odvětví dopravy, zemědělství, energetiky a v zastavěném prostředí. Vzhledem k nedostatečnému pokroku v této oblasti bude pro Irsko obtížnější splnit své unijní závazky, přičemž rovněž porostou náklady budoucího opatření.

                  (16)

                  Trvale nedostačující nabídka ve spojení se zvýšenou poptávkou nadále podporují růst cen nemovitostí. Ač se ceny nemovitostí v roce 2017 nejevily jako nadhodnocené, cenová dostupnost nemovitostí se stává problémem. Nedostačující nabídka bydlení má z důvodu nedostatečných investic a nedostatečné stavební činnosti v posledním desetiletí rovněž dopad na sociální bydlení. Odhaduje se, že poptávka po sociálním bydlení odpovídá přibližně 72 000 obytným jednotkám, v roce 2019 má být však dle plánů dokončeno pouze 10 000 obytných jednotek. 17 000 domácností bude pobírat podporu z irského programu příspěvků na bydlení nebo v rámci programu nájemního bydlení, což však představuje riziko zvýšení růstu nájmů na soukromém trhu s nájemním bydlením, kde je nabídka již nyní omezená. Velká část sociálního bydlení je neobsazena, zejména v oblasti Dublinu, což je z části dáno zastaralými postupy v otázkách dědictví. Mezi další faktory, které situaci dále zhoršují, patří neodpovídající skladba typů poskytovaného sociálního bydlení spolu s velmi omezeným množstvím cenově dostupného nájemního bydlení. To je hlavní důvod pro soustavný nárůst počtu osob a rodin žijících v nouzovém ubytování, přičemž počet bezdomovců dosáhl v únoru 2019 nového maxima.

                  (17)

                  Posílení produktivity domácích firem prostřednictvím inovací má zásadní význam pro podporu silnějšího a odolnějšího růstu produktivity v zemi. Výdaje na podnikový výzkum a vývoj (VaV) nadále rostou, ale zůstávají pod průměrem Unie a jsou vysoce koncentrovány v zahraničních firmách. Existuje prostor na povzbuzení inovačních politik, aby lépe podporovaly irské malé a střední podniky (MSP). Hlavním nástrojem veřejné podpory VaV v Irsku zůstává nepřímá podpora (např. daňové úlevy) (představuje 80 % celkové veřejné podpory). Silnější vazby mezi nadnárodními společnostmi a domácími firmami by mohly zlepšit šíření inovací v celém hospodářství. Inovační potenciál by zvýšila rovněž užší spolupráce mezi podniky a středisky veřejného výzkumu.

                  (18)

                  Ačkoli nízká úroveň veřejného VaV nadále vyvolává obavy (1,05 % HDP ve srovnání s průměrem Unie ve výši 2 %), nedávno přijatý program pro budoucí pracovní místa v Irsku na rok 2019 („Future Jobs Ireland 2019“) představuje slibný rámec pro stimulaci inovací a technologické změny a zlepšení produktivity MSP. Jeho plné provedení však bude záviset na značném zvýšení veřejných výdajů v oblasti výzkumu a inovací a promítnutí nedávno přijatého programu do konkrétních politických opatření. Tomuto ambicióznímu seznamu opatření v současné podobě dosud chybí důležité detaily a přesná data provádění. Například pokud jde o opatření přijatá v roce 2019, nebyla určena žádná opatření ke zvýšení dostupnosti dlouhodobých kapitálových investic na podporu domácích společností při rozšiřování jejich podnikání. Kombinace politik, které mají pobízet MSP, aby investovaly do nových technologií, spojuje daňové úlevy a nedaňové pobídky s cílem podpořit investice MSP do inovací, avšak relativní rozsah těchto opatření není znám. Future Jobs Ireland 2019 neobsahuje konkrétní opatření a výsledky, které by řešily rozdíl mezi Irskem a ostatními členskými státy, pokud jde o zavádění nových širokopásmových sítí, které obstojí v budoucnu, v souladu s cíli gigabitové společnosti Unie 2025. Očekává se, že tento rozdíl pomůže řešit národní plán pro širokopásmovou infrastrukturu.

                  (19)

                  Regionální rozdíly v Irsku jsou značné a v posledních deseti letech se zvyšují. Irsko ve srovnání s ostatními členskými státy vykazuje poměrně vysoké regionální ekonomické rozdíly z hlediska HDP na obyvatele. Mezi roky 2000 a 2016 se HDP na obyvatele v regionu Southern a Eastern zvýšilo o 74 %, což je o 63 procentních bodů více než v regionu Border, Midland a Western a tento nárůst se po roce 2012 urychlil. Do roku 2016 bylo HDP na obyvatele v regionu Southern a Eastern 2,6krát vyšší než v regionu Border, Midland a Western. Oblast Dublinu, v níž je soustředěno 40 % irské populace, přispěla v letech 2000 až 2016 k růstu HDP 62 procentními body.

                  (20)

                  Regulační překážky podnikání (zejména některé regulace týkající se komerčních nemovitostí a právních služeb) negativně ovlivňují vstup firem na trh a odchod z něj, a tím i produktivitu domácích irských firem. Problém představují překážky vstupu na trh maloobchodního prodeje. Irsko se řadí mezi pět zemí s největším počtem procedurálních požadavků, pokud jde o založení maloobchodní prodejny. Maloobchodníci čelí procedurálním překážkám, které oddalují otevření nových obchodů a zvyšují související náklady a které mohou mít negativní dopad na strukturu a dynamiku trhu.

                  (21)

                  Nový zákon o regulaci právních služeb dosud nebyl proveden, jelikož zavádění příslušných předpisů probíhá nadále se značným zpožděním, a to i přes probíhající přípravné konzultace. Nejisté zůstává povolení přímého přístupu odborníků k advokátům ve sporných otázkách, jakož i umožnění právnickým osobám, aby se staly partnery ve všech typech právnické praxe. Je však třeba zabránit příliš složitému fungování a pravidlům pro správu víceoborové praxe. Hlavní prioritou je ambiciózní provedení neomezených reforem. Reforma „Ambice 2.3“ v rámci programu Future Jobs Ireland 2019 má řešit problémy v oblasti nákladů právních služeb, avšak její jediný výsledek v roce 2019 je nejistý a časový harmonogram je nejednoznačný. Prodlevy v provádění této reformy přispívají k vysokým nákladům na právní služby v Irsku, což škodí podnikům, zejména MSP, a jednotlivcům. Jelikož právní služby jsou důležitým vstupem pro ostatní podnikatelské služby, omezení v uvedeném odvětví přispívají k vysokým nákladům ostatních služeb (např. pojištění).

                  (22)

                  Podíl úvěrů se selháním nadále klesá a ke čtvrtému čtvrtletí roku 2018 se za dvanáct měsíců snížil o 4,4 procentního bodu na 5,5 %. Banky jsou na dobré cestě ke splnění svých cílů v oblasti snižování tohoto poměru, k čemuž přispívají prodeje portfolií, úsilí o restrukturalizaci a rostoucí ceny nemovitostí. Dlouhodobé nedoplatky hypotečních úvěrů (více než dva roky po splatnosti) zůstávají relativně vysoké, což přispívá k tomu, že podíl úvěrů se selháním je nad průměrem eurozóny. Za účelem zmírnění sociálního a ekonomického dopadu řešení úvěrů se selháním, a to i v případě zranitelných domácností, byla předložena řada iniciativ a návrhů zákonů, jako např. zákon „bez souhlasu není prodej“. Úvěrový registr se stal v roce 2018 plně funkčním pro spotřebitelské úvěry a bude hrát zásadní úlohu při posuzování toho, zda jsou dlužníci schopni splácet svůj dluh. Insolvenční řízení a využívání soudních a mimosoudních možností řešení nedoplatků zůstává omezené. Další snižování dlouhodobých nedoplatků hypotečních úvěrů, které vychází z iniciativ pro zranitelné domácnosti, přičemž by neměly být vytvářeny nepřiměřené překážky pro řešení úvěrů se selháním, zůstává výzvou a vyžaduje soustavné sledování.

                  (23)

                  K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, jež jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Irsku pro rok 2019, by mohlo přispět programování fondů Unie na období 2021–2027. Irsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly.

                  (24)

                  V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019, národní program reforem na rok 2019 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (25)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019 a dospěla ke stanovisku, (9) že Irsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

                  (26)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2019 a program stability z roku 2019. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 3. Uvedená doporučení rovněž přispívají k naplňování doporučení pro eurozónu 2019, zejména jeho druhého doporučení. Fiskální politiky uvedené v níže uvedeném doporučení č. 1 přispívají mimo jiné k řešení nerovnováhy související s vysokým veřejným dluhem,

            DOPORUČUJE Irsku v letech 2019 a 2020:

         1.

            Dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2020. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Snížit množství a rozsah daňových výdajů a rozšířit daňovou základnu. Nadále řešit prvky daňového systému, které mohou usnadnit agresivní daňové plánování, a zaměřit se zejména na odchozí platby. Řešit očekávaný nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zvýšením nákladové efektivnosti systému zdravotní péče a plným provedením plánů důchodové reformy.

         2.

            Poskytnout individualizovanou aktivní podporu v oblasti začlenění a usnadnit zvyšování dovedností, zejména u zranitelných skupin a osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce. Zvýšit přístup k finančně dostupným a kvalitním službám péče o děti.

         3.

            V hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na přechod na nízkouhlíkové hospodářství a transformaci energetiky, snížení emisí skleníkových plynů, udržitelnou dopravu, vodohospodářství, digitální infrastrukturu a cenově dostupné a sociální bydlení, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Provádět opatření, včetně opatření uvedených ve strategii Future Jobs, za účelem diverzifikace hospodářství a zlepšení produktivity irských firem – zejména MSP – využíváním nástrojů, které umožňují přímější financování s cílem stimulovat výzkum a inovace, a snižováním regulačních překážek podnikání.

         V Bruselu dne 9. července 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 320, 10.9.2018, s. 27.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována. Výdajové kritérium pro Irsko odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015. V návaznosti na postup irských orgánů při výpočtech pro účely rozpočtu na rok 2017 použila Komise průměr míry potenciálního růstu v roce 2014 a 2016.

         (8)  Pokud jde o rok 2019, výdajové kritérium odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015.

         (9)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2019 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2019

text:
               5.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 301/42

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 9. července 2019
      k národnímu programu reforem Řecka na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2019
      (2019/C 301/08)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority roční analýzy růstu potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu 2019“) přijala Rada dne 9. dubna 2019; stanoví pro eurozónu pět doporučení.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Řecko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu 2019, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno. Doporučení pro eurozónu pomohou naplnit zejména reformy v souladu se závazky po ukončení programu a zaměření hospodářské politiky týkající se investic na uvedené konkrétní oblasti.

                  (3)

                  Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Řecku pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Řecko učinilo v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zjištěná nerovnováha souvisela zejména s vysokým veřejným dluhem, negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí, vysokými úvěry v selhání v rozvahách bank a stále vysokou mírou nezaměstnanosti. Hluboké institucionální a strukturální reformy, které byly zahájeny v posledních letech k modernizaci ekonomiky a státu, budou navíc vyžadovat mnoho let soustavného provádění, než se jejich dopad plně projeví.

                  (4)

                  Dne 26. dubna 2019 předložilo Řecko národní program reforem na rok 2019 a dne 30. dubna 2019 program stability na rok 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí (5).

                  (6)

                  Na Řecko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení. Řecko by si rovněž mělo udržovat zdravou fiskální pozici, která zajistí splnění cíle primárního přebytku ve výši 3,5 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2018 a ve střednědobém horizontu, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2017/1226 (6). Na jaře roku 2018 nevydala Rada pro Řecko v rámci evropského semestru doporučení, jelikož v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 (7) bylo v té době Řecko jakožto stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu osvobozeno od sledování a posuzování v rámci evropského semestru. Rámec po ukončení programu pro Řecko s sebou nese aktivaci posíleného dohledu spolu se začleněním Řecka do rámce evropského semestru pro koordinaci hospodářských a sociálních politik a maximalizaci synergií mezi posíleným dohledem a postupy v rámci evropského semestru.

                  (7)

                  Ve svém programu stability z roku 2019 plánuje vláda na období 2019–2022 celkový přebytek státního rozpočtu ve výši 1,1 % a 1,7 % HDP. Vláda stanovila střednědobý rozpočtový cíl – počínaje rokem 2020 dosáhnout rozpočtového přebytku ve výši 0,25 % HDP ve strukturálním vyjádření. Na základě přepočteného strukturálního salda (8) se plánuje překročení střednědobého rozpočtového cíle v průběhu celého programového období a očekává se pozvolný pokles poměru hrubého vládního dluhu k HDP na 153,3 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vychází, byl schválen nezávislým orgánem, a je příznivý. Na základě prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že strukturální saldo zaznamená přebytek ve výši 1,9 % HDP v roce 2019 a 0,8 % HDP v roce 2020, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Předpokládá se, že veřejné zadlužení bude mít i nadále jasnou sestupnou tendenci a v roce 2019 bude v souladu s přechodným pravidlem pro zadlužení a v roce 2020 s pravidlem pro zadlužení. Na základě prognózy Komise z jara 2019, a tedy bez ohledu na nová opatření, která byla přijata po datu uzávěrky, se očekává, že Řecko v letech 2019 a 2020 celkově splní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ze stejného důvodu se má za to, že Řecko splní cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu.

                  (8)

                  Součástí programu stability ani prognózy Evropské komise z jara 2019 nejsou nová trvalá opatření, která byla oznámena a přijata krátce po jejich předložení a datu uzávěrky. Komise odhaduje, že v roce 2019 a v následujících letech překročí fiskální dopad těchto opatření 1,0 % HDP. Usoudila rovněž, že přijetí těchto nových opatření představuje riziko s ohledem na dohodnutý cíl primárního přebytku, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu a je stanoven v prováděcím rozhodnutí (EU) 2017/1226. Navíc se očekává, že nová opatření sníží strukturální saldo, což vede k obavám, zda bude v roce 2020 dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. Na podzim roku 2019 však bude provedeno přehodnocení, jehož součástí bude revize použitelné referenční hodnoty pro míru růstu čistých výdajů v roce 2020. Dle předpovědi bude dluh sektoru vládních institucí nadále klesat, plnění doporučené hodnoty pro snižování dluhu by však mohlo být ohroženo. V důsledku nově přijatých opatření bude situaci třeba na podzim přehodnotit.

                  (9)

                  V návaznosti na úspěšné ukončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability je Řecko předmětem dohledu po ukončení programu, jenž je součástí procesu evropského semestru, a posíleného dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 472/2013. Aktivace posíleného dohledu pro Řecko podle prováděcích rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 (9) a (EU) 2019/338 (10) potvrdila, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení příčin či možných příčin makroekonomické nerovnováhy a současně s tím také provádět strukturální reformy na podporu silného a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se též zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a trhu zboží a služeb, privatizace a veřejné správy. Řecko čtvrtletně podává zprávy o pokroku, přičemž provádí své závazky pod posíleným dohledem s tím, že příznivá zpráva může každých šest měsíců vytvořit podmínky pro opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. Uvolnění první tranše politicky podmíněných dluhových opatření ve výši 970 milionů EUR Euroskupina odsouhlasila v dubnu 2019. Třetí zpráva o posíleném dohledu, která hodnotí pokrok, jenž Řecko učinilo v provádění svých závazků, byla zveřejněna dne 5. června 2019.

                  (10)

                  Reformy zlepšující podnikatelské prostředí a kvalitu institucí, zejména efektivnost soudnictví, by podpořily ekonomickou odolnost Řecka, zlepšily platební kázeň, a měly by mít významný dopad na investiční rozhodnutí a schopnost přilákat podniky. Navzdory nedávným zlepšením se řecký soudní systém stále potýká s problémy a vykazuje neefektivitu, jelikož přijetí rozhodnutí je často zdlouhavé, a nevyřízené případy negativně ovlivňují produktivitu soudů. Další cílená opatření v této oblasti jsou tedy zásadní také proto, aby usnadnila hladké fungování finančního systému a pomohla využít investiční potenciál.

                  (11)

                  Několikaleté období nedostatečných investic vedlo v Řecku k závažným investičním mezerám. Zvyšování investic podporujících růst bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobého růstu a snižování regionálních rozdílů. Klíčovou roli v podpoře investic budou hrát reformy ve finančním sektoru povzbuzující rozšíření nabídky úvěrů. Ve zprávě o Řecku z roku 2019 byly identifikovány prioritní oblasti pro investice veřejného a soukromého sektoru.

                  (12)

                  Vyšší investice do vzdělávání a odborné přípravy mají zásadní význam pro zlepšení produktivity Řecka a dlouhodobý růst podporující sociální začlenění, jakož i pro odstranění překážek růstu v inovativních odvětvích. Řecký vzdělávací systém čelí několika problémům s nedostatečnými zdroji, nízkou autonomií, nedostatečnými základními dovednostmi (včetně těch digitálních) a přetrvávajícím nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Na všech úrovních ve velké míře chybí vyvozování odpovědnosti a monitoring, které jsou nezbytné pro zlepšování kvality vzdělávacího systému. Základem udržitelného růstu je podpora kvalitního inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, vytváření užších vazeb mezi vzděláváním a potřebami trhu práce, zlepšování atraktivity odborného vzdělávání a přípravy a zvyšování účasti na celoživotním učení.

                  (13)

                  Navzdory nedávným zlepšením je podíl dlouhodobě nezaměstnaných, který v roce 2018 činil 70 % nezaměstnaných v Řecku, velice vysoký a znepokojení vyvolává i vysoká nezaměstnanost mladých lidí a nízká účast žen na trhu práce. Intervence by se měly zaměřovat na zlepšování vyhlídek na zaměstnání, podporu účasti na trhu práce a podporu podmínek pro vytváření pracovních míst. Účinný sociální dialog a odpovědné sociální partnerství mohou v Řecku podporovat prostředí pro provádění dlouhodobých reforem, které si jejich účastníci vezmou za své, což povede k lepšímu fungování trhu práce.

                  (14)

                  I když byly zahájeny reformy, pro Řecko je charakteristická vysoká míra nerovnosti příjmů a země má nejnižší dopad sociálních transferů na snížení rizika chudoby v Unii (15,83 % v roce 2017 oproti průměru Unie ve výši 33,98 %). Investice by se měly zaměřit na zlepšení přístupu k inkluzivním, dostupným a vysoce kvalitním sociálním službám, jakož i na rozvoj center denní péče. Podpora nejchudších osob a podpora sociální integrace dětí ohrožených chudobou, osob se zdravotním postižením, migrantů a uprchlíků, poskytovaná s ohledem na zeměpisné rozdíly, by zlepšila sociální začleňování v Řecku.

                  (15)

                  Řecko v roce 2017 zahájilo dalekosáhlou reformu systému primární zdravotní péče, která má zásadní význam pro zajištění její dostupnosti a vyžaduje soustavné investice prostřednictvím zavedení místních center zdravotní péče („TOMY“ centra).

                  (16)

                  Dopravní systém Řecka čelí vážným problémům. Z velké části se opírá o silniční síť, a je tedy silně závislý na ropě, přičemž všechna hlavní spojení obsluhují trasu mezi městy Atény a Soluň. Náklady na dopravu jsou i nadále vysoké, přičemž kvalita služeb, bezpečnostní normy a rozšíření inteligentního dopravního systému zůstávají na nízké úrovni. Zapotřebí jsou nové investice pro rozšíření multimodální dopravy a podporu regionální integrace a rozvoje měst.

                  (17)

                  Hlavní oblastí, do které je zapotřebí dále investovat s cílem sladit normy ochrany životního prostředí Řecka s ostatními zeměmi Unie, je zpracování pevného odpadu a čištění městských a průmyslových odpadních vod. Hlavním strukturálním problémem i nadále zůstává nakládání s pevným odpadem, jelikož Řecko výrazně závisí na skládkování a mechanicko-biologickém zpracování namísto využívání modernějších postupů. Podíl recyklovaného komunálního odpadu navíc představuje pouze třetinu průměru Unie. Investice jsou rovněž zapotřebí pro zlepšení čištění vod, boj proti zasolování podzemních vod a podpůrná opatření zaměřená na předcházení povodním a obnovení přirozeného toku řek.

                  (18)

                  Nedostatečně rozvinuté infrastruktury zvyšují náklady na energii pro podniky i domácnosti a brzdí využívání energie z obnovitelných zdrojů. V této souvislosti Řecko čelí specifické výzvě v oblasti propojení elektrické přenosové soustavy na některých ostrovech a spojení se sousedními zeměmi. Další rozvoj komerční infrastruktury pro zemní plyn by přispěl k růstu trhu. Reforma trhu s plynem i trhu s elektřinou by měla usilovat o využití příležitostí, které tyto nové infrastruktury nabízí.

                  (19)

                  Digitální transformace hospodářství a společnosti je i nadále náročná, jelikož dostupnost vysokorychlostních širokopásmových sítí je špatná a digitální dovednosti se nachází hluboko pod průměrem Unie. Řecko potřebuje zejména investovat do informační a komunikační technologie a rovněž kompenzovat propad investic z období krize. Nedostatečné širokopásmové připojení s vyšší rychlostí brzdí dynamické podniky orientované na vývoz. Investice do inovací a dovedností občanů nestačí k podpoře růstu produktivity a nedostatečné digitální dovednosti obyvatelstva obecně vytváří překážky při hledání zaměstnání a brání rozvoji inovativních podniků.

                  (20)

                  Pro stimulaci tržně zaměřených investic do výzkumu a vývoje, které nadále zůstávají na nízké úrovni a mají nepříznivý vliv na růstový potenciál Řecka, je nezbytné obnovení strategií „inteligentní specializace“ na vnitrostátní a regionální úrovni a přijetí dalších opatření k řešení nejpalčivějších slabin systému výzkumu a inovací. Pokroku na poli vědecké excelence brání nízká míra veřejného výzkumu a vývoje, neexistence systémů financování založených na výkonu a slabé propojení mezi vědou a podniky. Vyšší investice jsou zapotřebí i pro zvýšení míry technologického rozvoje, která se odráží ve velmi nízkém počtu patentů v porovnání s ostatními členskými státy, a aby bylo možné plně využít potenciál začínajících a rychle se rozvíjejících podniků.

                  (21)

                  Průřezovým tématem jsou investice do obnovy sociálně slabých městských částí, ostrovů a hornatých území, které jsou nezbytné pro vyrovnání ztráty a zhoršené kvality fyzického a lidského kapitálu země během hospodářské krize. Konkrétní krátkodobou až střednědobou prioritou je udržitelná obnova znevýhodněných a/nebo deindustrializovaných oblastí v městských aglomeracích Atény-Pireus a Soluň a v některých hlavních okrajových městských centrech. Do dlouhodobých priorit patří rozvoj udržitelných výrobních činností, modernizace systémů mobility a bezpečnostních systémů, energetická účinnost a obnovitelná energie, ochrana životního prostředí a zlepšení odolnosti vůči přírodním rizikům a sociálně-ekonomickým krizím. Intervence by se měly zaměřit také na sociální začleňování, integraci migrantů, osvojování dovedností za účelem snižování nezaměstnanosti a na kulturní aktivity s cílem zvýšit atraktivitu znevýhodněných oblastí. Řešení těchto problémů prostřednictvím integrovaných strategií obnovy měst by zajistilo co nejvyšší šance na dosažení nejlepších hospodářských, sociálních a environmentálních výsledků.

                  (22)

                  K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, jež jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Řecku pro rok 2019, by mohlo přispět programování fondů Unie na období 2021–2027. Řecko by tak mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity k řízení zmiňovaných fondů.

                  (23)

                  V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Řecka, kterou zveřejnila ve své zprávě o Řecku pro rok 2019. Posoudila program stability pro rok 2019 a národní program reforem na rok 2019. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (24)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019 a dospěla ke stanovisku (11), že Řecko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

                  (25)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2019 a program stability z roku 2019. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2. Uvedená doporučení rovněž přispívají k naplňování prvních čtyř doporučení pro eurozónu 2019,

            DOPORUČUJE Řecku v letech 2019 a 2020:

         1.

            Dosáhnout udržitelného hospodářského oživení a odstranit nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu pokračováním v reformách a jejich dokončením v souladu se závazky po ukončení programu přijatými na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018.

         2.

            V rámci hospodářské politiky zaměřit investice na udržitelnou dopravu a logistiku, ochranu životního prostředí, energetickou účinnost, využívání energie z obnovitelných zdrojů a projekty propojení soustav, digitální technologie, výzkum a vývoj, vzdělávání, dovednosti, zaměstnatelnost, zdraví a obnovu městských oblastí, a to s ohledem na regionální rozdíly a potřebu zajistit sociální začleňování.

         V Bruselu dne 9. července 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Dokument COM(2014) 494 final.

         (6)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/1226 ze dne 30. června 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/544, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Řecko (2015/1411) (Úř. věst. L 174, 7.7.2017, s. 22).

         (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

         (9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 ze dne 11. července 2018 o aktivaci posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 211, 22.8.2018, s. 1).

         (10)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/338 ze dne 20. února 2019 o prodloužení posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 60, 28.2.2019, s. 17).

         (11)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2019 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2019

text:
               5.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 301/48

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 9. července 2019
      k národnímu programu reforem Španělska na rok 2019 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2019
      (2019/C 301/09)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2019. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 21. března 2019 Evropská rada. Dne 21. listopadu 2018 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 21. března 2019. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu 2019“) přijala Rada dne 9. dubna 2019; stanoví pět pro eurozónu pět doporučení (dále jen „doporučení pro eurozónu“).

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu 2019, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, bylo plně a včas provedeno. Při plnění prvního doporučení pro eurozónu, pokud jde o zlepšení produktivity za účelem obnovení rovnováhy v eurozóně, budou konkrétně užitečná opatření zvyšující produktivitu; k plnění druhého doporučení pro eurozónu, týkajícího se obnovení fiskálních rezerv a podpory investic, přispěje využívání neočekávaných zisků ke snižování veřejného dluhu a zaměření investiční hospodářské politiky na určené oblasti a v případě třetího doporučení pro eurozónu, jež se týká fungování trhu práce, pomohou opatření zaměřená na zlepšení dovedností a zaměstnatelnosti.

                  (3)

                  Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Španělsku pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 13. července 2018 (4), v přijímání opatření v návaznosti na doporučení pro jednotlivé země přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Země stále vykazuje slabiny přeshraničního významu – značný objem vnitřního a zahraničního dluhu ve veřejném i soukromém sektoru a vysokou nezaměstnanost v situaci, kdy je pozorován slabý růst produktivity. Dluh soukromého sektoru klesá, ale pořád je silně zapotřebí toto zadlužení snižovat. Poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu zůstává navzdory soustavnému a solidnímu růstu hrubého domácího produktu (HDP) vysoký. Míra nezaměstnanosti i nadále rychle klesala, ale je stále velmi vysoká a vysoký stupeň segmentace trhu práce do dočasných smluv a smluv na dobu neurčitou brání rychlejšímu růstu produktivity práce. Roky 2012 až 2015 provázelo silné reformní úsilí, avšak za uplynulý rok vykázalo Španělsko při plnění jemu určených doporučení z předchozích let opět omezený pokrok, což bylo dáno mimo jiné vývojem politického kontextu. Současná příznivá hospodářská situace nabízí vhodnou příležitost k provedení zbytku potřebných reforem, aby byla španělská ekonomika odolnější a zvýšil se růst produktivity.

                  (4)

                  Dne 30. dubna 2019 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  V programu stability z roku 2019 jsou popsána opatření, jež byla podniknuta za účelem zavedení preventivních a nápravných nástrojů stanovených ve španělském zákoně o stabilitě. Nejsou v něm ale nastíněny plány na automatické vymáhání těchto nástrojů a na revizi výdajového pravidla obsaženého v uvedeném zákoně, aby se posílil jeho příspěvek k fiskální konsolidaci, zejména v dobách hospodářského oživení. V oblasti zadávání veřejných zakázek bude mít zásadní význam ambiciózní provedení zákona o zakázkách ve veřejném sektoru, který byl přijat v roce 2017 – jeho implementace by měla zefektivnit veřejné výdaje a měla by pomoci předcházet nesrovnalostem. Především je důležité, aby nová řídicí struktura – zejména Nezávislý úřad pro regulaci a dohled – mohla účinně plnit úkoly, které jí byly přiděleny, a aby byla rychle přijata ucelená vnitrostátní strategie pro veřejné zakázky, a sice za aktivní účasti veřejných zadavatelů a zadavatelů na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. V roce 2019 má být rovněž provedeno několik přezkumů zaměřených na výdaje, a budou-li realizována doporučení z nich plynoucí, mělo by to pomoci zvýšit efektivitu v oblasti veřejných výdajů.

                  (6)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (7)

                  Po včasné a trvalé nápravě nadměrného schodku a v návaznosti na rozhodnutí Rady (EU) 2019/1001 (6), kterým se zrušuje postup při nadměrném schodku, se na Španělsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Saldo veřejných financí by se podle projekcí mělo zlepšit z –2,5 % HDP v roce 2018 na –2,0 % HDP v roce 2019, přičemž v roce 2022 by mělo být dosaženo vyrovnaného rozpočtu. Na základě přepočteného strukturálního salda (7) nelze očekávat, že během období, na něž se program stability z roku 2019 vztahuje, dojde k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, tj. vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2019 snížit z 97,1 % v roce 2018 na 95,8 % v roce 2019 a poté by měl klesat až na 88,7 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Rizika ohrožující dosažení fiskálních cílů vytyčených v programu stability z roku 2019 existují především na straně příjmů, kde panuje velká nejistota ohledně přínosů mnoha opatření nebo ohledně šance na jejich přijetí.

                  (8)

                  Dne 13. července 2018 Rada doporučila Španělsku zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (8) v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2019 riziko významného odchýlení od doporučeného postupu korekce směřujícího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

                  (9)

                  Vzhledem k tomu, že míra zadlužení Španělska přesahuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a vzhledem k předpokládané pozitivní produkční mezeře ve výši 2,0 % HDP by neměly nominální čisté primární výdaje vládních institucí v roce 2020 vzrůst, čemuž odpovídá strukturální korekce ve výši 1,0 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Současně existují náznaky, že je podhodnocována nevyužitá kapacita v ekonomice – inflace by podle očekávání měla v letech 2019 a 2020 zůstat pod 2 % a trh práce dále stagnuje (ve Španělsku je vysoká míra nezaměstnanosti, velmi vysoký podíl nedobrovolné práce na částečný úvazek a pracovníků s dočasnými smlouvami a velmi vysoká míra chudoby pracujících). Nástroj pro kontrolu věrohodnosti navíc také naznačuje, že odhady produkční mezery podle běžné metodiky jsou spojeny s vysokou mírou nejistoty. Vzhledem k uvedenému se jeví jako odpovídající roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, jež odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 0,9 %. Podle prognózy Komise z jara 2019 existuje v roce 2020 při nezměněné politice riziko výrazného odchýlení od požadované fiskální korekce. Kromě toho se předpokládá, že Španělsko v letech 2019 a 2020 nedodrží požadavky spojené s přechodným pravidlem pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být nezbytná opatření přijata od roku 2019. Důležité bude využívat k dalšímu snižování míry zadlužení veškeré neočekávané příjmy.

                  (10)

                  Španělsko dále vykazuje solidní růst zaměstnanosti. Nezaměstnanost stále klesá, ale zůstává výrazně nad průměrem Unie, zejména pokud jde o mladé lidi a osoby s nízkou kvalifikací. Přetrvávají také značné rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů, jakož i v délce jejich pracovního života. V těchto rozdílech přitom tkví nevyužitý potenciál, zejména vezme-li se v potaz rychlé stárnutí obyvatelstva.

                  (11)

                  Španělsko patří v rámci Evropy k zemím, kde se nejvíce využívají dočasné smlouvy – tato praxe je sice postupně omezována, ale je v zemi stále rozšířená (a to i v odvětvích, kde aktivita nemívá natolik sezónní či cyklickou povahu), což může svazovat růstový potenciál státu a jít na úkor sociální soudržnosti. Nejvíce postiženi jsou v tomto směru mladí lidé, osoby s nízkou kvalifikací a státní příslušníci třetích zemí, kteří mají často nižší nároky na sociální dávky a čelí vyššímu riziku chudoby. Dočasné smlouvy jsou nezřídka velmi krátké a pracovníky i zaměstnavatele málo motivují k investicím do odborné přípravy, což následně brzdí růst produktivity. Přechod od dočasné smlouvy ke smlouvě na dobu neurčitou zůstává obtížný a překážky, jež brání mobilitě pracovních sil, omezují příležitosti pro uchazeče o zaměstnání a brání efektivní distribuci pracovní síly napříč státem.

                  (12)

                  Španělsko zesílilo podporu dlouhodobě nezaměstnaným, kteří v roce 2018 stále představovali 6,4 % aktivního obyvatelstva. Některé iniciativy z poslední doby se snaží zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí prostřednictvím konzultací a profesního poradenství, ale veřejné služby zaměstnanosti i nadále vyřizují nízký podíl volných pracovních míst a je třeba dále pracovat na tom, aby se zlepšilo jejich využívání při hledání zaměstnání a při umísťování. Zejména lze konstatovat, že v některých regionech je chabá spolupráce se zaměstnavateli a profilovací nástroje, jež umožňují lépe porovnávat uchazeče o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů, jsou ještě v počáteční fázi. Partnerství mezi veřejnými službami zaměstnanosti a sociálními službami se zdárně vyvíjejí, ale v některých regionech zůstává spolupráce omezená. Vyšší investice do moderních veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s podporou pracovní mobility by mohly přispět k lepší zaměstnatelnosti a větší přizpůsobivosti pracovníků a usnadnit přechody na trhu práce, čímž by se zvýšila produktivita země a podpořil dlouhodobý inkluzivní růst.

                  (13)

                  Snahy o posílení inspektorátů práce tak, aby se bránilo zneužívání dočasných smluv, přinášejí určité výsledky a v rámci čistého růstu zaměstnanosti se zvyšuje podíl smluv na dobu neurčitou. Zaměstnavatelé však stále v rozsáhlé míře využívají krátkodobé smlouvy. Z dřívějších údajů vyplývá, že četné pobídky na podporu tvorby pracovních míst se jen omezeně projevují v rozvoji kvalitního zaměstnání. Španělsko zahájilo nové hodnocení, aby byl systém zjednodušen, ale výsledky zatím nejsou k dispozici. Je třeba urychlit výběrová řízení, jež mají snížit podíl pracovních smluv na dobu určitou ve veřejném sektoru na všech úrovních státní správy, aby se do konce výběrových řízení pro rok 2020 dosáhlo cíle stanoveného na 8 %. Zavedení tripartitních kulatých stolů je dobrým krokem k většímu zapojení sociálních partnerů do přípravy politických opatření, ale stále existuje prostor pro podrobnější a lépe načasované konzultace.

                  (14)

                  Ve Španělsku sice klesá podíl osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, jakož i příjmová nerovnost, nicméně hodnoty u těchto ukazatelů zůstávají nad průměrem Unie. Mezi pracovníky s dočasnými smlouvami či nízkou kvalifikací nebo mezi lidmi, kteří se narodili mimo EU, je vysoká míra chudoby pracujících. Míra dětské chudoby klesá, ale i tak zůstává velmi vysoká. Schopnost sociálních transferů (kromě důchodů) snižovat chudobu patří v rámci Unie k nejslabším, zejména u dětí. Sociální výdaje vyjádřené jako podíl HDP, které Španělsko vynakládá na domácnosti s dětmi, patří k nejnižším v Unii a nejsou dobře zacílené navzdory nedávnému mírnému zvýšení testovaného přídavku na dítě. I přes pozitivní trend stále existují značné rozdíly v pokrytí osob, které jsou silně či středně závislé na péči druhých. Státní pomoc v nezaměstnanosti je i nadále roztříštěná – existuje vícero systémů, jež se zaměřují na různé skupiny uchazečů o zaměstnání. Nedávno přijatá opatření zlepšující pokrytí a ochranu, pokud jde o podporu příjmu pro starší dlouhodobě nezaměstnané osoby (od věku 52 let), mohou u této konkrétní skupiny zároveň snížit motivaci k práci. Regionální systémy minimálního příjmu vykazují velké rozdíly v podmínkách přístupu, pokrytí a přiměřenosti a omezená přenositelnost nároků mezi regiony snižuje motivaci k mobilitě pracovních sil. Řadě lidí v nouzi se tak nedostává podpora. Zavedení univerzálních sociálních karet zvýší transparentnost systému sociálních dávek, a umožní tak jejich lepší zacílení. Hospodářské oživení sice dále tlumí chudobu, nicméně situace si žádá investice do opatření podporujících sociální začlenění a do sociální infrastruktury (např. sociálního bydlení), aby se dosáhlo inkluzivního růstu. Španělsko navíc čelí specifickým problémům, co se týče územní soudržnosti – například kritickému vylidňování a stárnutí populace v některých venkovských oblastech. Při řešení těchto problémů mohou být užitečná opatření, která budou v rámci integrovaných strategií územního rozvoje podporovat podnikání, digitalizaci a sociální ekonomiku.

                  (15)

                  Španělský důchodový systém sehrával během krize důležitou úlohu v udržování životní úrovně starších osob, které tak čelí nižšímu riziku chudoby. Podle prognóz uvedených ve zprávě o stárnutí obyvatelstva a zprávě o přiměřenosti důchodů z roku 2018 pomohly reformy podniknuté v letech 2011 a 2013 zajistit dlouhodobou udržitelnost a relativní přiměřenost penzí. Avšak vzhledem k tomu, že pokračuje opětovné provázání růstu důchodů s inflací (na základě rozhodnutí z let 2018 a 2019) a bylo odloženo uplatňování faktoru udržitelnosti, jsou zapotřebí kompenzační opatření, aby se zajistila udržitelnost důchodového systému ve střednědobém až dlouhodobém výhledu. Potřebná jsou kromě toho opatření, jež se budou zabývat jak hlavním problémem, kterým je přiměřenost budoucích starobních důchodů, tak délkou a úplností pracovního života v kontextu vysoké nezaměstnanosti a rozšířeného využívání dočasných smluv a práce na částečný úvazek.

                  (16)

                  Slabé investice do výzkumu a vývoje a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi negativně dopadají na inovační výkonnost a růst produktivity. Výdaje na výzkum a vývoj v podnikatelském sektoru jsou ve Španělsku oproti průměru Unie pouze poloviční, zejména v případě velkých podniků, a existují výrazné rozdíly mezi regiony. Zmiňované rozdíly umocňuje nízká a stále klesající míra plnění veřejného rozpočtu na výzkum a vývoj, zejména úvěrů. Nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi jsou další významnou překážkou rozvoje a využívání pokročilých technologií, především ze strany malých a středních podniků. Zaměstnanost v odvětvích vyspělých technologií a ve službách náročných na znalosti je v mnoha španělských regionech výrazně pod průměrem Unie. Vypracovávají se sice regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci a je racionalizováno řízení vnitrostátní politiky v oblasti výzkumu a inovací, avšak koordinace mezi státem a regiony při navrhování, provádění a hodnocení politiky je stále chabá. Ke zlepšení inovační výkonnosti jsou zapotřebí značné investice, které podnítí podnikatelskou činnost a pomohou začínajícím podnikům v růstu a které podpoří konkurenceschopnost všech společností a jejich adaptaci (mimo jiné prostřednictvím digitalizace) na činnosti s vyšší přidanou hodnotou tak, aby se rozšířilo jejich působení na mezinárodních trzích. Nutné je v této souvislosti i silnější zaměření na partnerství veřejného a soukromého sektoru, na spolupráci mezi akademickou obcí a podniky a na převod technologií (zejména ve prospěch malých a středních podniků) a potřeba je také lepší řízení politiky v oblasti výzkumu a inovací na všech úrovních státní správy a užší provázání infrastruktury a projektů v oblasti výzkumu a vývoje s regionálními a vnitrostátními inovačními strategiemi.

                  (17)

                  Ačkoli se situace zlepšuje, ve Španělsku přetrvává velmi vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, přičemž tato míra vykazuje výrazné rozdíly v závislosti na regionu. Velké regionální rozdíly jsou pozorovány také u výsledků vzdělávání, kde existuje prostor pro zlepšení. Oba zmiňované faktory nepříznivě ovlivňují dlouhodobý potenciál pro růst produktivity. Úsilí o reformu vzdělávacího systému polevilo. Podniky hlásí, že těžko hledají dovednosti potřebné k tomu, aby mohly inovovat, což platí zejména o odbornících přes informační a komunikační technologie. Španělsko schválilo opatření, aby modernizovalo duální systém odborného vzdělávání a přípravy – ten by mohl hrát klíčovou úlohu při poskytování dovedností a kvalifikací, které jsou potřebné pro osvojování inovací, avšak do těchto systémů se stále zapisuje relativně málo studentů. Míra dosaženého terciárního vzdělání je ve Španělsku z hlediska Unie nadprůměrná, ale absolventi terciárního vzdělávání mají potíže s hledáním odpovídající práce. Přístup mladých absolventů na trh práce by mohlo podpořit rozvíjení lidského kapitálu prostřednictvím všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského a odborného vzdělávání, a větší spolupráce mezi školami a podniky, která by zmírňovala stávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Tímto způsobem by také podniky mohly získat pracovníky s dovednostmi a kvalifikacemi, které potřebují k posílení své inovační kapacity a k plnému využití růstového potenciálu, jejž nabízí digitalizace. Rekvalifikace pracovníků v oblasti digitálních dovedností by španělským podnikům umožnila zachovat si konkurenceschopnost ve stále více digitalizované ekonomice. Všechna zmiňovaná opatření by přispěla k setření rozdílů mezi regiony.

                  (18)

                  Restriktivnost a roztříštěnost regulace v rámci celé země brání podnikům ve využívání úspor z rozsahu a brzdí produktivitu. Důležitým nástrojem k řešení těchto problémů zůstává zákon o jednotnosti trhu. Důslednější provádění tohoto zákona a odstranění zjištěných omezení v oblasti služeb, zejména u některých odborných profesí, jako jsou stavební inženýři, architekti a právní služby, by zlepšilo příležitosti k růstu a posílilo hospodářskou soutěž. Stejně jako v jiných oblastech, kde je úloha regionů klíčová pro úspěšné provádění reforem, i zde platí, že efektivitu přijímaných opatření by mohla zvýšit silnější a soustavná koordinace mezi vnitrostátními a regionálními orgány.

                  (19)

                  Jelikož Španělsko nemá kompletně propojenou síť pro železniční nákladní dopravu a jeho trh s elektřinou a plynem je jen omezeně integrován mezi trhy Unie, nemůže země v plné míře těžit z výhod jednotného trhu Unie. Z tohoto důvodu musí Španělsko rovněž dále investovat do propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, aby do roku 2020 dosáhlo cíle ve výši nejméně 10 % instalované výrobní kapacity. Taktéž jsou nutné investice, jež umožní větší využívání železnice pro přepravu nákladu – zapotřebí jsou mimo jiné přeshraniční spojení s Francií a Portugalskem a napojení na přístavy a logistická centra.

                  (20)

                  Výrazné investiční mezery stále existují i v hospodaření s přírodními zdroji, kde je třeba zajistit udržitelnější model rozvoje. Snížení spotřeby energie v budovách a rozvoj inteligentních sítí a systémů pro skladování elektřiny z obnovitelných zdrojů by pomohly lépe řídit poptávku. Španělsko by mělo dále zapracovat na podpoře udržitelné dopravy a oběhového hospodářství. Některé oblasti Španělska patří k těm, jež jsou v Evropě nejvíce vystaveny změně klimatu – potýkají se s tlakem na stávající vodní zdroje, které vyžadují další investice do infrastruktury, aby se zlepšilo hospodaření s vodou, například čištění odpadních vod, řešení úniků v sítích a zásobování vodou. V posledních letech sice dochází k soustavnému pokroku, ale Španělsku stále ještě zbývá splnit některé požadavky, jež vyplývají z právních předpisů EU o vodě. Pokrok v plnění všech uvedených cílů by pro Španělsko znamenal environmentální, hospodářské a sociální přínosy.

                  (21)

                  U všech zjištěných mezer v investicích je třeba přihlížet ke konkrétním regionálním rozdílům v investičních potřebách. Územní rozdíly v HDP na obyvatele jsou mírné, ale zůstávají větší než před krizí, a to převážně kvůli asymetrickému dopadu propouštění pracovních sil v jednotlivých regionech. Největší regionální rozdíly jsou v současné době patrné u ukazatelů pracovních a sociálních výsledků, kde většina španělských regionů nedosahuje průměru Unie. Velké územní rozdíly lze pozorovat také u jiných socioekonomických ukazatelů, například u inovací, podnikání a konkurenceschopnosti. Investiční hospodářská politika by měla náležitě zohledňovat regionální rozdíly v investičních potřebách.

                  (22)

                  K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, jež jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Španělsku pro rok 2019, by mohlo přispět programování fondů Unie na období 2021–2027. Španělsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly, včetně specifické situace nejvzdálenějšího regionu Kanárských ostrovů. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

                  (23)

                  V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019, národní program reforem na rok 2019 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (24)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (25)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2019 a program stability z roku 2019. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4. Uvedená doporučení rovněž přispívají k naplňování doporučení pro eurozónu 2019, a zejména jeho prvního, druhého a třetího doporučení. Fiskální politiky uvedené níže v doporučení č. 1 přispívají mimo jiné k řešení nerovnováhy související s vysokým veřejným dluhem,

            DOPORUČUJE Španělsku v letech 2019 a 2020:

         1.

            Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 0,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Přijmout opatření k posílení fiskálních rámců a rámců pro zadávání veřejných zakázek na všech úrovních správy. Zachovat udržitelnost důchodového systému. Využívat neočekávané příjmy k rychlejšímu snižování míry zadlužení.

         2.

            Zajistit, aby služby zaměstnanosti a sociální služby byly schopny poskytovat účinnou podporu. Podpořit přechod ke smlouvám na dobu neurčitou, mimo jiné zjednodušením systému pobídek k zaměstnávání. Zlepšit podporu pro rodiny, omezit roztříštěnost státní pomoci v nezaměstnanosti a řešit nedostatky pokrytí regionálních systémů minimálního příjmu. Snížit míru předčasného ukončování školní docházky a zlepšit výsledky vzdělávání s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Prohloubit spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a podniky, aby se zlepšila nabídka dovedností a kvalifikací relevantních pro trh práce, zejména pokud jde o informační a komunikační technologie.

         3.

            Zaměřit investiční hospodářskou politiku na podporu inovací, na účinné využívání zdrojů a energetickou účinnost, na modernizaci železniční infrastruktury pro přepravu zboží a na širší propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, a to s ohledem na regionální rozdíly. Zefektivnit opatření na podporu výzkumu a inovací.

         4.

            Pokročit v provádění zákona o jednotnosti trhu, a sice zajištěním toho, aby pravidla upravující přístup k hospodářské činnosti a její výkon, zejména v případě služeb, byla na všech úrovních veřejné správy v souladu se zásadami tohoto zákona, a zlepšením spolupráce mezi správními orgány.

         V Bruselu dne 9. července 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. L 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 320, 10.9.2018, s. 33.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1001 ze dne 14. června 2019, kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/417/ES o existenci nadměrného schodku ve Španělsku (Úř. věst. L 163, 20.6.2019, s. 59).

         (7)  Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

         (8)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (9)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.