Avis juridique important

|

52004SC0497

Doporučení pro rozhodnutí Rady kterým se zrušuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku - uplatňování čl. 104, odst. 12 Smlouvy o založení Evropského společenství -  /* SEK/2004/0497 konecném znení */

Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY kterým se zrušuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku - uplatňování čl. 104, odst. 12 Smlouvy o založení Evropského společenství -(předkládané Komisí)VYSVĚTLUJÍCÍ MEMORANDUM1. ÚvodDne 25. července 2002 obdrzela Komise oficiální oznámení portugalských orgánů, ze schodek veřejných financí v roce 2001 činil 4,1 %  HDP [1], takze překročil referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Na základě tohoto dokladu zahájila Komise dne 24. září 2002 schválením zprávy uvazované v čl. 104, odst. 3 Smlouvy postup při nadměrném schodku vůči Portugalsku. Dne 16. října 2002 Komise schválila stanovisko, ve kterém se uvádí, ze v Portugalsku existuje nadměrný schodek. Dne 5. listopadu 2002 přijala Komise v tomto smyslu rozhodnutí [2] v souladu s čl. 104, odst. 6.[1]  Později upraveno na 4,4 % HDP.[2]  Úř. věst. 322, 27.11.2002.Současně s tím Rada schválila, v souladu s čl. 104, odst. 6 Smlouvy, doporučení adresované Portugalsku, za účelem ukončení stavu existence nadměrného schodku veřejných financí. Rada konkrétně doporučila:,portugalské vládě, aby v souladu s čl. 3, odst. 4 Nařízení (ES) č. 1467/97 co nejdříve ukončila  stav existence nadměrného schodku,portugalským orgánům, aby s rozhodností uskutečnily své plány rozpočtu pro rok 2002, jejichz cílem je snízení schodku v roce 2002 na 2,8 % HDP. Rada stanoví 31. prosinec 2002 jako konečný termín, ke kterému má portugalská vláda přijmout veskerá opatření nezbytná pro ukončení stavu existence nadměrného schodku veřejných financí,portugalským orgánům, aby přijaly a uskutečnily opatření nezbytná pro to, aby schodek veřejných financí v roce 2003 byl dále jednoznačně snízen pod 3 % HDP a aby míra veřejného dluhu byla udrzována pod  referenční hodnotou 60 % HDP."Kromě doporučení vydaných v souladu s čl. 104, odst. 7 Smlouvy, Rada uvítala řadu závazků přijatých portugalskými orgány, zejména (i) aktualizovat do konce roku 2002 program stability, včetně korekčních opatření na dosazení střednědobého cíle dosáhnout stavu rozpočtu blízícího se rovnováze nebo přebytku a zajistění toho, aby míra zadluzenosti začala opět klesat, (ii) pokračovat ve zlepsování sběru a zpracování údajů o veřejných financích, a (iii) posílit koordinační mechanizmy rozpočtové politiky.2. Respektování doporučení Rady2a. Celková bilance veřejných financí v letech 2002-2003V roce 2001 překročil schodek veřejných financí výrazně referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Ačkoliv skutečná výse odchylky byla oznámena az v červenci 2002 [3], nově zvolená vláda předlozila parlamentu rozpočet pro zajistění nápravy, který obsahoval konsolidační opatření o celkovém objemu 0,6 % HDP. Avsak rozsah nevyrovnanosti rozpočtu přenásené z roku 2001, spolu s nizsí aktivitou, nez jaká byla původně očekávána, vedla portugalské orgány k tomu, ze pro snízení schodku veřejných financí pod limit 3 % HDP jestě v roce 2002 přijaly koncem roku 2002 řadu jednorázových opatření [4], jejichz výsledkem byly dodatečné výnosy ve výsi 1,5% HDP. V důsledku toho činil skutečný schodek veřejných financí 2,7 % HDP. V roce 2002 se cyklicky očistěné saldo (COS) zlepsilo o 2,3 procentního bodu HDP, a dosáhlo tak -2,6 % HDP, a při eliminaci dopadů jednorázových opatření o 0,8 procentního bodu, takze činilo -4,1 % HDP v roce 2002.[3]  Zveřejněním zprávy ad hoc skupiny pověřené nově zvolenou vládou, aby provedla analýzu veřejných účtů. Tato skupina se skládala ze zástupců Ministerstva financí, portugalské centrální banky a Národního statistického institutu. Byla pod přímým dozorem guvernéra portugalské centrální banky.[4]  Zejména daňová amnestie na vsechny dodatečné úroky za nedoplatky daní a příspěvků na sociální zabezpečení, která sama o sobě přinesla dodatečné výnosy v celkové výsi 1,0 % HDP.Podle oznámení prvního postupu při nadměrném schodku (PNS) v roce 2004, které bylo potvrzeno Eurostatem, byl celkový schodek veřejných financí v roce 2003 odhadován na 2,8 % HDP. To je v souladu s cílových schodkem ve výsi 2,4 % HDP, který byl stanoven v aktualizovaném programu stability v lednu 2003. Odchylka od stanoveného cíle byla způsobena masivním propadem ve výběru daní [5], který souvisel s nečekaným poklesem HDP v roce 2003 odhadovaným ve výsi 1,3 % (oproti původním prognózám růstu HDP o +1,3 %) a zjistěnou nízkou daňovou výnosností hospodářské činnosti při současném hospodářském poklesu. Pokud se eliminuje dopad prodeje daňových nedoplatků, vedl hospodářský pokles ke snízení celkových daňových výnosů v roce 2003 o odhadované 2,4 %, oproti původně stanovenému cíli v rozpočtu  ve výsi +4 %. Naproti tomu byla na straně výdajů vláda víceméně úspěsná při zajisťování plánované kázně. Růst celkových průbězných primárních výdajů se nadále zpomaloval z 8,9 % v roce 2002 na 7,8 % v 2002 a 4,1 % v 2003. To je v zásadě projevem výrazného poklesu státní spotřeby v důsledku kvazi zmrazení zaměstnanosti a nominálních mezd v roce 2003. S ohledem na tento vývoj výnosů a výdajů by schodek veřejných financí v roce 2003 býval zřejmě překročil 3 % HDP. Aby tomu zabránily, spolehly se portugalské orgány na dvě jednorázová opatření, jejichz celkový dopad byl 2,1 % HDP, jmenovitě se jednalo o jednorázovou platbu státního podniku ve prospěch státu výměnou za převedení odpovědnosti za výplatu důchodů na stát a o prodej práv k částkám, které budou vybrané v budoucnosti v souvislosti s nedoplatky daní a příspěvků na sociální zabezpečení. V roce 2003 se COS zlepsilo o 0,9 procentního bodu HDP, takze dosáhlo -1,7 % HDP, a při eliminaci dopadů jednorázových opatření o 0,3 procentního bodu, takze činilo -3,8 % HDP v roce 2003.[5]  Při eliminaci jednorázového opatření prodeje nedoplatků daní a příspěvků na sociální zabezpečení.>TABELPOSITION>2b. Míra zadluzenosti v letech 2002-2003V období od roku 2001 do 2003 se poměr celkového veřejného dluhu vůči HDP zvýsil předevsím díky nízkému hospodářskému růstu a značnému objemu finančních operací. Tyto finanční operace [6] jsou do značné míry důsledkem regularizace výdajových nedoplatků a transformace značného počtu veřejných nemocnic na veřejné obchodní společnosti.[6]  Zahrnuto do kapitoly  ,korekce přírůstku - úbytku".3. Dalsí sledování závazků v doporučení RadyPokud se týče závazků přijatých portugalskými orgány v době, kdy bylo vydáno doporučení Rady podle čl. 104, odst. 7, bylo dosazeno značného pokroku při posilování koordinační mechanizmy rozpočtové politiky přijetím Rámcového rozpočtového zákona ("Lei de Estabilidade Orçamental") v roce 2002 a ve zlepsování sběru a zpracování údajů o veřejných financích. Rámcový rozpočtový zákon má přednost před vsemi právními předpisy týkajícími se rozpočtových zálezitostí, coz umoznilo vládě stanovit pozadavek na nulovou čistou výsi půjček místních a regionálních samospráv, přičemz nedodrzení pozadavek na nulovou čistou výsi půjček by mohlo mít za následek snízení převodů ze strany centrální vlády v dalsím roce.Zde je vsak zapotřebí uvést dvě upozornění: zaprvé, v důsledku obvyklého politického cyklu místních (investičních) výdajů projde efektivita posilování koordinačních mechanizmů zkouskou teprve v období před dalsími místními volbami, které se mají uskutečnit na podzim roku 2005, a zadruhé, neexistence čtvrtletních údajů od místních samospráv zbrzdila chystané vypracování čtvrtletních výkazů veřejných financí, i kdyz bylo jiz dosazeno významného pokroku při zpracovávání čtvrtletních údajů ostatních úrovní státní správy.4. Rozpočtový výhledPodle prognózy Sluzeb Komise z jara 2004 je schodek veřejných financí v roce 2004 očekáván ve výsi 3,4 % HDP. To je v souladu s oficiálním cílem 2,8 % stanoveným nejnovějsím programu stability a potvrzeným prvním PNS v roce 2004. Rozdíl mezi těmito hodnotami lze vysvětlit v zásadě třemi prvky: (i) předpokládaný růst HDP je v prognóze Komise o ź procentního bodu nizsí, (ii) základní vlivy vyplývající ze značného rozsahu jednorázových opatření uskutečněných na konci roku 2003, coz mělo dopad na příjmovou stranu, a (iii) částečná náhrada těchto jednorázových opatření, t.j. z úrovně 2,1 % HDP v roce 2003 na 0,7 % HDP v roce 2004, jak vyplývá ze státních plánů podle dosud dostupných informací. Pro rok 2005 prognóza Komise z jara 2004, která je jako obvykle zalozena na předpokladu, ze ,nenastanou změny politiky", předpokládá, ze schodek veřejných financí stoupne na 3,8 % HDP, coz je projev trvajícího propadu výkonů a postupného ukončování jednorázových opatření.Podle prognózy Sluzeb Komise z jara 2004 se očekává snízení COS o 0,3 procentního bodu HDP v roce 2004 na -2,0 % HDP, i kdyz tento výsledek je způsoben výhradně poklesem objemu jednorázových opatření z 2,1 % HDP v 2003 na zatím plánovanou hodnotu 0,7 % HDP. Takze při eliminaci vlivu jednorázových opatření se očekává zlepsení COS o 1,1 procentního bodu v roce 2004 na -2,7 % HDP  (-3,8 % v 2003). Podle poslední aktualizace programu stability z prosince 2003 plánují portugalské orgány snízení COS o 0,6 procentního bodu HDP v roce 2004 na -1,1 % HDP ve stejném roce.>TABELPOSITION>5. ZávěryPortugalské orgány se řídily doporučením Rady vydaným v souladu s čl. 104, odst. 7. Konkrétně se řídily doporučením, aby byl stav existence nadměrného schodku veřejných financí ukončen co nejrychleji v souladu s čl. 3, odst. 4 Nařízení (ES) č. 1467/97, coz v tomto případě znamená nejpozději v roce 2003. Dále snízily schodek v roce 2002 pod 3 % a před prosincem 2002, termínem stanoveným Radou, přijaly opatření, aby byl stav existence nadměrného schodku veřejných financí ukončen. V roce 2003 zůstal tento schodek pod 3 % HDP. A konečně, podle údajů oznámených v prvním sdělení PNS z roku 2004 míra dluhu vzrostla na 59,4 % HDP v roce 2003, ve srovnání s 58,1 % v 2002 a 55,6 % v 2001. Takze z celkového hodnocení vyplývá, ze portugalské orgány uskutečnily nápravu stavu nadměrného schodku v Portugalsku v souladu s podmínkami Doporučení Rady ze dne 5. listopadu 2002. Z tohoto důvodu Komise radě doporučuje zrusit rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku.Jsou vsak zapotřebí dodatečná opatření pro zabránění tomu, aby schodek veřejných financí překročil referenční hodnotu 3 % HDP opět v roce 2004. Podle Sluzeb Komise by se riziko nedodrzení limitu 3 % HDP v roce 2004 snízilo dodatečnými opatřeními v objemu ˝ % HDP. Plány rozpočtu vypracované na podzim (pro rozpočet v roce 2004) jiz obsahovaly ustanovení o jednorázových opatřeních (prodej nemovitého majetku), která by mohla být pouzita pro vyrovnání případných výpadků v rozpočtu. Kromě toho po termínu pro poskytování údajů pro prognózu Komise z jara 2004, portugalské orgány zveřejnily svůj záměr podniknout dalsí kroky (související s nemovitým majetkem), aby umoznily udrzení schodku za bězný rok pod 3 % HDP. Do budoucna by vláda měla vyvinout veskeré úsilí, aby jednorázová opatření postupně nahradila opatřeními trvalejsího charakteru, a tím polozila této konsolidaci trvalejsí základ v souladu s sirsími obecnými zásadami hospodářské politiky.Doporučení ROZHODNUTÍ RADY kterým se zrusuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v PortugalskuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství, a zejména na článek 104, odst. 12 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,(1) Rozhodnutím Rady 2002/923/ES [7] na základě doporučení Komise v souladu s článkem 104(6) Smlouvy bylo rozhodnuto, ze v Portugalsku existuje nadměrný schodek.[7]  Úř. věst. L322, 27.11.2002, s. 30.(2) V souladu s článkem 104, odst. 7 Smlouvy učinila Rada doporučení určené Portugalsku, za účelem ukončení stavu existence nadměrného schodku [8]. Toto doporučení, v kombinaci s článkem 3, odst. 4 Nařízení (ES) č. 1467/97 ze 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění realizace postupu při nadměrném schodku [9], stanovilo termín pro nápravu nadměrného schodku, která by měla být dokončena v roce následujícím po roce jeho zjistění, t.j. nejpozději v roce 2003.[8]  Doporučení Rady z 5. listopadu 2002.[9]  Úř. věst. L209, 2.8.1997, s. 6.(3) V souladu s článkem 104, odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruseno, kdyz podle názoru Rady dojde k nápravě nadměrného schodku v dotčeném členském státě.(4) Definice pojmů ,government" (vláda, samospráva, vládní, státní, veřejný) a ,deficit" (schodek) jsou uvedeny v Protokolu o postupu při nadměrném schodku s odkazem na Evropský systém integrovaných národohospodářských účtů (ESA), druhé vydání. Údaje pro postup při nadměrném schodku vůči poskytuje Komise.(5) Na základě údajů poskytnutých Komisí po obdrzení zprávy Portugalska před 1. březnem 2004 a v souladu s Nařízením Rady (ES) 3605/93 z 22. listopadu 1993 o uplatňování Protokolu o postupu při nadměrném schodku, který je přílohou Smlouvy o zalození Evropského společenství [10], ve znění Nařízení Rady (ES) č. 475/2000 [11], a na základě prognózy Sluzeb Komise z jara 2004 jsou oprávněné následující závěry:[10]  Úř. věst. L332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení ve znění Nařízení Komise (ES) č, 351/2002 (Úř. věst. L55, 26.2.2002, s. 23).[11]  Úř. věst. L 58, 3.3.2000, s. 1.- Schodek veřejných financí je pro rok 2003 odhadován ve výsi 2,8 % HDP, ve srovnání s 2,7 % v roce 2002 a 4,4 % v roce 2001. Výsledek za rok 2003 byl v souladu doporučením Rady vydaném podle čl. 104, odst. 7, zejména pokud se týče snízení schodku veřejných financí pod  referenční hodnotou 3 % HDP nejpozději do roku 2003. Fiskální korekce byly prováděny v roce 2003 na pozadí trvale klesajícího tempa růstu celkových průbězných primárních výdajů z 8,9 % v roce 2001 na 7,8 % v roce 2002 a 4,1 % v roce 2003. Avsak  současný cyklický pokles, který skončil recesí v roce 2003, způsobil výrazný rozdíl ve výsi 2,6 procentního bodu mezi skutečným růstem HDP v tomto roce a původní rozpočtovou prognózou. V důsledku toho doslo k masivnímu propadu ve výběru daní v průběhu roku 2003, coz bylo zapotřebí vyvázit přijetí dvou jednorázových opatření, jejichz celkový dopad byl 2,1 % HDP.- Podle prognózy Sluzeb Komise z jara 2004 je schodek veřejných financí v roce 2004 očekáván ve výsi 3,4 % HDP, coz je výrazně více nez oficiální cíl výse schodku 2,8 % HDP. Rozdíl mezi těmito hodnotami lze vysvětlit v zásadě: (i) poněkud nizsím růstem, nez jaký byl předpokládán v rozpočtu, (ii) základními vlivy vyplývajícími z jednorázových opatření uskutečněných v roce 2003, a (iii) částečnou dosavadní náhradou těchto jednorázových opatření. Jsou tudíz zapotřebí dodatečná opatření pro zabránění tomu, aby schodek veřejných financí překročil referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2004 a v následujících letech.- Po termínu pro poskytování údajů pro prognózu Komise z jara 2004 portugalské orgány zveřejnily svůj záměr podniknout dalsí kroky (související s nemovitým majetkem), aby umoznily udrzení schodku za bězný rok pod 3 % HDP.- Podle údajů oznámených v prvním sdělení PNS z roku 2004 se v roce 2003 podařilo udrzet míru veřejného dluhu pod referenční hodnotou 60 % HDP, takze byla v souladu s doporučení Rady podle článku 104, odst. 7, ačkoliv od roku 2001 soustavně rostla a podle prognózy Sluzeb Komise z jara 2004 se očekává, ze v roce 2004 tuto hodnotu překročí.(6) Rozhodnutí 2002/923/ES by tudíz mělo být zruseno, přičemz ve světle rizik ohrozujících stav rozpočtu zdůrazněných v jarní prognóze je mimořádně důlezité, aby portugalské orgány přijaly vhodná opatřená pro zabezpečení toho, ze schodek veřejných financí zůstane pod 3 % HDP.(7) Aby tato konsolidace byla udrzitelná a aby bylo případně dosazeno střednědobého cíle, kterým je stav rozpočtu téměř vyrovnaný nebo v přebytku, v souladu s sirsími obecnými zásadami hospodářské politiky, vsechna tato jednorázová opatření by měla být postupně nahrazena opatřeními trvalejsího charakteru, přičemz cyklicky očistěný stav rozpočtu by se měl zlepsit aspoň o 0,5 procentního bodu HDP za rok.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Z celkového hodnocení vyplývá, ze náprava stavu nadměrného rozpočtu v Portugalsku byla dokončena v roce 2003 v souladu s doporučením adresovaným Portugalsku dne 5. listopadu 2002 podle článku 104, odst. 7 Smlouvy.Článek 2Rozhodnutí 2002/923/EC se zrusuje.Toto rozhodnutí je určeno pro Portugalskou republiku.V Bruselu, [...]Za Radupředseda[...]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Doporučení pro
            PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADYo uložení pokuty Španělsku za nepřijetí účinných opatření k nápravě nadměrného schodku

               Doporučení pro

               PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

               o uložení pokuty Španělsku za nepřijetí účinných opatření k nápravě nadměrného schodku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně, a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada rozhodnutím ze dne 12. července 2016 konstatovala, že Španělsko v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 přijaté podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nepřijalo k nápravě nadměrného schodku žádná účinná opatření.

               (2)V návaznosti na rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy uvádějícím, že Španělsko nepřijalo k nápravě nadměrného schodku žádná účinná opatření, by Komise měla doporučit Radě, aby uložila pokutu.

               (3)Pokuta, která má být uložena Španělsku, by měla v zásadě činit 0,2 % jeho HDP v předchozím roce, ale její výše může být snížena nebo zrušena z důvodu výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu.

               (4)V roce 2015 činilo HDP Španělska 1 081,19 miliardy EUR. 0,2 % tohoto HDP odpovídá částce 2 162,38 milionu EUR.

               (5)V souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) č. 1173/2011 se „výjimečnými hospodářskými okolnostmi“ rozumí okolnosti, za nichž se překročení referenční hodnoty schodku veřejných financí považuje za výjimečné ve smyslu čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování EU a ve smyslu nařízení (ES) č. 1467/97. Podle posledně uvedeného nařízení se toto překročení považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno i) neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo ii) prudkým hospodářským propadem, který znamená negativní roční míru růstu HDP nebo kumulované ztráty výkonu během dlouhého období velmi nízkého růstu HDP v poměru k jeho potenciálu.

               (6)Z hodnocení uplatňování výše uvedených podmínek v případě Španělska vyplynuly tyto závěry:

               Po deseti po sobě jdoucích čtvrtletích záporného růstu reálného HDP se hospodářský růst ve Španělsku ve třetím čtvrtletí roku 2013 obnovil. Růst reálného HDP dosáhl 1,4 % v roce 2014 a v roce 2015 se zvýšil na 3,2 %. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2016 hodnoty 2,9 %. Ve srovnání s prognózou Komise z jara 2016 se jedná o úpravu směrem nahoru o 0,3 procentního bodu v důsledku veřejné a soukromé spotřeby v prvním čtvrtletí daného roku, která je vyšší než se očekávalo. V době, na niž se vztahuje doporučení Rady ze dne 21. června 2013, tj. v období 2013–2016, tedy nedošlo k prudkému hospodářskému propadu.

               Kromě toho nedošlo k žádné neobvyklé události, kterou vláda nemohla nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na veřejné finance v období 2013–2016. Přestože španělská inflace byla překvapivě nižší, a v roce 2014 dokonce záporná, její dopad na veřejné finance nebyl zásadní, neboť byla do značné míry kompenzována vyšším než očekávaným růstem reálného HDP doprovázeného rychlým vytvářením pracovních míst a skladbou růstu generující vyšší daňové příjmy přispívající ke snížení schodku.

               (7)Výjimečné hospodářské okolnosti, které by odůvodňovaly snížení výše pokuty, proto neexistují.

               (8)Dne 13. července 2016 Španělsko předložilo Komisi odůvodněnou žádost, v níž Komisi navrhuje, aby Radě doporučila stanovit výši pokuty na nulu. Španělsko uvedlo na podporu své žádosti tyto důvody:

               (9)Španělsko připomnělo, že navzdory velmi obtížné hospodářské situaci dosáhlo významných výsledků při provádění rozsáhlého programu reforem, který se ukázal jako rozhodující pro podporu silného oživení hospodářské činnosti a vytváření pracovních míst, jakož i pro nápravu nakumulovaných nerovnováh. Španělsko dále zdůraznilo významné fiskální úsilí vyvinuté v důsledku krize a negativní dopad nízké, a dokonce záporné inflace na fiskální úpravu a hospodářství jako celek. V případě Španělska dále vyvstaly otázky související s metodikou, které se týkají údajné nemožnosti stávající metodiky posoudit soulad s Paktem o stabilitě a růstu, aby se zohlednilo překvapení v podobě záporné inflace nebo přesně změřil růst potenciálního HDP. Závěrem byly v žádosti uvedeny opatření a závazky přijaté s cílem snížit veřejný schodek v roce 2016 a opětovně potvrzen závazek k nápravě nadměrného schodku do roku 2017.

               (10)Posouzení těchto argumentů vedlo k níže uvedeným úvahám.

               (11)Španělské hospodářství zaznamenalo v posledních letech výrazný obrat, v neposlední řadě díky reformám realizovaným v obtížném hospodářském prostředí, které pomohly zmírnit stávající nepružnosti na trhu práce a výrobkovém trhu. Úspěšné dokončení programu finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí ve Španělsku na začátku roku 2014 a zásadní strukturální reformy, které byly provedeny současně, vytvořily pevný základ pro hospodářské oživení. Španělsko pokračovalo i po ukončení tohoto programu v provádění strukturálních reforem, včetně reformy insolvenčního rámce, dokončení restrukturalizace bankovního sektoru, reformy veřejné správy a vytvoření nezávislé fiskální rady. Tato opatření s pomocí měnové politiky a posíleného rámce správy eurozóny otevřela cestu pro opětovný příliv kapitálu a lepší finanční podmínky. Jelikož se v druhé polovině roku 2013 obnovil růst, pokračovalo i obnovování vnitřní a vnější rovnováhy podpořené také zvýšením konkurenceschopnosti v důsledku reforem. Oživení je doprovázené intenzivním vytvářením pracovních míst, které podporuje pokračující zpomalování růstu mezd a dopad reforem na trhu práce. I přes pokrok při obnovování rovnováhy hospodářství dále přetrvávají významné problémy, protože stále vysoký soukromý a veřejný dluh, který se odráží ve velmi vysoké úrovni čistých vnějších závazků, vystavuje zemi rizikům vyplývajícím ze změn tržních nálad a stále vysoká nezaměstnanost brání ekonomickému ozdravení.

               (12)Přestože Španělsko nepřijalo v souladu s doporučením Rady ze dne 21. června 2013 žádná účinná opatření k odstranění nadměrného schodku, je třeba uznat, že již k jeho nápravě vyvinulo značné fiskální úsilí v rozpočtu na rok 2012 a v menším rozsahu na rok 2013. Po tomto zásadním strukturálním fiskálním úsilí a v obtížných hospodářských podmínkách, které narušily sociální soudržnost, se dostavila únava z konsolidace, na niž upozornila Rada v rozhodnutí ze dne 12. července 2016. Navzdory silnému oživení hospodářství od třetího čtvrtletí roku 2013 bylo totiž Španělsko během období, na které se vztahuje poslední doporučení Rady, nadále postiženo nepříznivými hospodářskými podmínkami. Mezera výstupu dosáhla v roce 2013 −8,5  % potenciálního HDP, a ačkoli se rychle zlepšuje, byla v roce 2015 stále z velké části záporná −4,0 %. Míra nezaměstnanosti dosáhla v roce 2013 26,1 % a v důsledku krize se zhoršilo sociální vyloučení a nerovnost, čímž se celkový počet lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením dostal v roce 2014 na 29,2 %, tedy jeden z nejvyšších procentuálních poměrů v EU.

               (13)Zatímco některá opatření přijatá v posledních letech měla v této situaci přímý negativní dopad na veřejné finance, mohla přispět k růstu a zaměstnanosti ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, a následovně k udržitelnosti veřejných financí. Výjimky a úlevy v případě příspěvků na sociální zabezpečení přispěly k přetrvávajícímu schodku veřejných financí, ale do jisté míry podpořily sociální soudržnost tím, že byly určeny osobám s nižšími příjmy, méně kvalifikovaným pracovníkům a na nové pracovní smlouvy na dobu neurčitou. Daňové reformy přijaté na konci roku 2014 se přesto, že jsou nedostatečně financované, zaměřují na přizpůsobení daňové struktury růstu, jakož i na zlepšení daňové správy a spravedlnosti.

               (14)Španělská prozatímní vláda přijala na rok 2016 opatření ke snížení schodku na základě doporučení Komise ze dne 9. března 2016 týkajícího se opatření, která má Španělsko přijmout, aby zajistilo včasnou nápravu svého nadměrného schodku, což je vítaným krokem. Vláda konkrétně za účelem provedení ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech k prosazení fiskální disciplíny u regionálních vlád požádala dne 6. dubna 12 regionálních vlád, aby s cílem zajistit dodržování cílových hodnot schodku pro rok 2016 schválily škrty na straně rozpočtových závazků. Zatímco škrty výdajů na rok 2016, jež dosud tyto vlády přijaly, jsou podstatně nižší než očekávaná hodnota uvedená v programu stability na rok 2016, španělská ústřední vláda schválila škrty na straně rozpočtových závazků ve výši zhruba 0,2 % HDP. Dne 13. července španělská prozatímní vláda oznámila svůj závazek zavést další vítaná opatření ke snížení schodku. Na straně příjmů se počítá se změnami zákona o dani z příjmu právnických osob, které mají být přijaty, jakmile bude sestavena nová vláda, a které mají vyrovnat ztráty příjmů ve výši přibližně 0,5 % HDP, jež se očekávají v roce 2016 v důsledku změn předpisu o splátkových platbách (pagos fraccionados) daně z příjmů právnických osob, aby se zajistilo, že příjmy z daně z příjmu právnických osob dosáhnou úrovně předpokládané v programu stability na rok 2016.  Na straně výdajů může k zadržení vývoje výdajů v druhé polovině roku 2016 pomoci posunutí data uzávěrky fiskálního roku ústřední vlády, které bylo přijato 14. července. U těchto opatření však stále hrozí značná rizika spjatá s jejich prováděním, zejména pokud jde o včasné přijetí požadovaných změn zákona o dani z příjmu právnických osob parlamentem, a o to, zda budou uvedená opatření stačit ke kompenzaci očekávaného poklesu příjmů z daní z příjmů právnických osob. Vláda se rovněž zavázala přijmout další opatření proti daňovým podvodům.

               (15)Odůvodněná žádost Španělska Komisi rovněž vyzdvihuje negativní dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální úpravu a hospodářství jako celek. Jak se rovněž uvádělo v rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2016, v období 2013–2015 byla španělská inflace (měřeno deflátorem HDP) vskutku podstatně nižší, než jak uváděl základní makroekonomický scénář, z něhož doporučení vycházelo (v roce 2014 byla dokonce záporná, konkrétně – 0,4 %). Nepříznivý dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální výsledky Španělska však byl z velké části kompenzován vyšším růstem reálného HDP, než se očekávalo.

               (16)Španělsko dále předneslo otázky související s metodikou, které se týkají údajné nemožnosti stávající metodiky zhodnotit účinnost opatření, aby se v případě Španělska zohlednilo překvapení v podobě záporné inflace nebo přesně změřil růst potenciálního HDP. Pokud jde o možné podhodnocení strukturálního úsilí prováděného ve Španělsku, je třeba připomenout, že při odhadu potenciálního růstu Komise používá společně dohodnutou metodiku produkční funkce, kterou schválila Rada. Co se týče dopadu záporné inflace, Komise ve své analýze uznává, že metodika dohodnutá pro fiskální dohled a založená na korekci celkového salda pomocí odhadů potenciálního výstupu může při výskytu šoku ze záporné inflace vést k podhodnocení strukturálního úsilí. Tento přístup je však doplněn takzvaným opatřením fiskálního úsilí „zdola nahoru“, které posuzuje, zda byly splněny cíle týkající se výdajů a byla provedena plánovaná diskreční opatření na straně příjmů. Toto opatření „zdola nahoru“ na rozdíl od změny ve strukturálním saldu po šoku z dezinflace pravděpodobně fiskální úsilí nadhodnotí. V případě Španělska i použití této metodiky „zdola nahoru“ ukazuje, že v období 2013–2015 nebylo oproti doporučenému souhrnnému strukturálnímu úsilí ve výši 3,0 % HDP vyvinuto kumulované úsilí žádné.

               (17)Na základě odůvodněné žádosti Španělska a s ohledem na předcházející body, zejména na hluboké strukturální reformy prováděné španělskou vládou od roku 2012, které stále probíhají, obtížné hospodářské prostředí v období, na které se vztahuje doporučení Rady z června 2013, závazky ke snížení schodku oznámené španělskou prozatímní vládou v odůvodněné žádosti a konsolidační opatření zavedená v návaznosti na doporučení Komise ze dne 9. března 2016 týkajícího se opatření, která má Španělsko přijmout, aby zajistilo včasnou nápravu svého nadměrného schodku, se zrušení pokuty ve výši 0,2 % HDP považuje za oprávněné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Pokuta ve výši 0,2 % HDP, která má být uložena Španělsku pro nesplnění povinnosti přijmout účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013, se zrušuje.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

               V Bruselu dne

                  Za Radu

                  předseda/předsedkyně


Důležité právní upozornění

|

52006SC1443

Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví, že opatření přijatá Polskem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečná  /* SEK/2006/1443 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 14.11.2006SEK(2006) 1443 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví, že opatření přijatá Polskem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečná(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti: Postup při nadměrném schodku proti PolskuPostup při nadměrném schodku se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997[1] o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu.Na základě hospodářských prognóz Komise z jara 2004[2], které odhalily schodek ve výši 4,1 % HDP za rok 20033, zahájila Komise dne 12. května 2004 v souladu s čl. 104 odst. 3 Smlouvy4 proti Polsku postup při nadměrném schodku. V květnu 2004 předložilo Polsko svůj konvergenční program a na doporučení Komise k němu Rada přijala stanovisko dne 5. července 20045 Současně Rada na doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 rozhodla, že Polsko má nadměrný schodek a následně podle čl. 104 odst. 7 vydala doporučení polským orgánům k jeho nápravě6. V tomto doporučení vyzvala Rada polské orgány „ k co nejrychlejšímu ukončení současné situace nadměrného schodku “ a „ k přijetí opatření ve střednědobém rámci ke splnění svého cíle, jímž je věrohodný a udržitelný způsob snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2007, jak je uvedeno ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004 ke konvergenčnímu programu předloženému v květnu 2004 “ s následujícími cílovými hodnotami schodku: „ 5,7 % HDP v roce 2004, 4,2 % HDP v roce 2005, 3,3 % HDP v roce 2006 a 1,5 % HDP v roce 2007 .“ „ K přijetí opatření potřebných pro dosažení cílového schodku v roce 2005 “ Rada stanovila lhůtu do 5. listopadu 2004. Polsku bylo rovněž doporučeno, „ aby použilo mimořádné příjmy ke snížení schodku veřejných financí. “ Mimoto byly polské orgány vyzvány, „ aby zastavily růst míry zadlužení .“2. Údaje veřejného sektoru v postupu při nadměrném schodku a systémové důchodové reformyRozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci financovaných důchodových systémů stanoví, že systémy financované pomocí stanovených příspěvků nemohou být klasifikovány jako systém sociálního zabezpečení a nelze je tedy považovat za součást veřejného sektoru. Jednalo se o rámcové rozhodnutí, které před jeho provedením vyžadovalo dvoustranné projednání s členskými státy.V diskusích, které následovaly po tomto rozhodnutí, Eurostat uznal, že „ některé členské státy by mohly potřebovat přechodné období, aby mohly provést toto rozhodnutí a aby se zabránilo narušení řízení jejich rozpočtové politiky 7“. Toto tříleté přechodné období stanovené Eurostatem končí s prvním fiskálním oznámením v roce 2007, tedy 1. dubna 2007.Polsko v současné době využívá toto přechodné období pro důchodovou reformu zavedenou v roce 1999. Sociální příspěvky a jiné příjmy (a vzniklé výdaje) vybírané v rámci systémů financovaných na základě stanovených příspěvků jsou zaznamenány jako státní příjmy (a výdaje), což způsobuje, že výše schodku a dluhu je poněkud nižší než jindy. Po skončení přechodného období bude platná pouze definice, která zahrnuje náklady důchodové reformy.Asi 20 % příjmů z příspěvků na důchodové zabezpečení bylo přesunuto z průběžného důchodového systému do plně financovaného systému se stanovenými příspěvky. Tato reforma sice zlepšuje dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, bude mít však negativní dopad na rozpočet v krátkodobém horizontu: podle současných informací budou roční náklady této reformy v roce 2006 a 2007 představovat 2 % HDP.Cesta ke snížení schodku schválená Radou dne 5. července 2004 nezahrnovala náklady důchodové reformy, kterou Polsko zavedlo v roce 1999. V době, kdy Rada posuzovala první polský konvergenční program (5. července 2004), byly roční náklady polské důchodové reformy odhadovány na 1,6 % HDP. Na základě toho Rada ve svém stanovisku k programu stanovila, „ že plánované hodnoty schodku budou muset být upraveny směrem nahoru, a to o 1,6 procentních bodů HDP. “ Vzhledem k cílovému schodku na rok 2007 ve výši 1,5 % HDP a po zvážení převažujících negativních rizik spojených se strategií rozpočtové konsolidace Rada ve svém stanovisku dospěla k závěru, „ že rozpočtová situace uvedená v programu nemusí být dostatečná ke snížení schodku pod 3 % HDP během programového období“ [tj. do roku 2007].3. Vývoj do roku 2005Po skončení lhůty dne 5. listopadu 2004 stanovené v doporučení Rady ze dne 5. července 2004 dospěla Komise ve svém sdělení Radě ze dne 14. prosince 2004 k závěru, že pokud jde o cílový schodek v roce 2005, nejsou v této chvíli v rámci postupu při nadměrném schodku proti Polsku třeba žádné další kroky8.Dne 17. února 2005 vydala Rada své stanovisko9 k aktualizaci konvergenčního programu Polska z listopadu 2004, jehož základem bylo doporučení Komise. V aktualizaci byla hodnota cílového schodku na rok 2007 upravena směrem nahoru, neboť se předpokládalo postupné snižování schodku veřejných financí z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007 (v porovnání s předcházející cílovou hodnotou 1,5 % HDP). Tato úprava směrem nahoru byla provedena i přes pokračující silný růst (podle programu představoval v průměru více než 5 % ročně), zatímco výsledky/prognózy schodku na období 2004 – 2006 se snižovaly. Rada ve svém stanovisku zdůraznila negativní rizika spojená se strategií konsolidace a varovala, „ že hodnotu schodku bude třeba upravit směrem nahoru o cca 1,5 procentních bodů.“ Tato úprava znamená, že pokud se vychází z aktualizace a pokud nebudou přijata dodatečná úsporná opatření, nebude Polsko schopné snížit schodek v posledním roce programu pod úroveň 3 % “, neboť cílový schodek v roce 2007 by dosáhl cca 3,7 % HDP včetně nákladů na důchodovou reformu. Rada kromě toho upozornila na riziko opožděného nebo neúplného provedení opatření zamýšlených v plánu fiskální konsolidace. Rada proto vyzvala Polsko, aby mimo jiné posílilo fiskální nápravu po roce 2005 a snížilo cílovou hodnotu schodku pro rok 2007. Ve skutečnosti byla provedena pouze malá část opatření. Fiskální výsledek ze rok 2005 byl však lepší než očekávaných 2,5 % HDP.4. Vývoj v roce 2006 a výhledy na rok 2007I přes výzvu ve stanovisku Rady ze dne 17. února 2005 bylo cílem aktualizace konvergenčního programu z ledna 2006 pouze mírné snížení schodku veřejných financí (v průměru o cca 0,3 % HDP ročně v období 2006 – 2008), aby bylo splněno konvergenční kritérium rozpočtu do konce funkčního období (tj. do konce roku 2009). A zatímco výsledky a prognózy schodku na období 2004 – 2006 byly opět upraveny směrem dolů, program potvrdil cílovou hodnotu schodku na rok 2007 ve výši 2,2 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu). Program navíc upravil náklady na důchodovou reformu směrem nahoru, tj. o 0,4 % HDP. Cílová hodnota schodku za rok 2007 včetně nákladů na důchodovou reformu byla v předcházejí aktualizaci vyšší (4,1 % HDP oproti 3,7 % HDP), takže nově odhadovaná výše nákladů na důchodovou reformu měla v roce 2007 dosáhnout 1,9 % HDP.Na základě doporučení Komise přijala Rada své stanovisko k aktualizaci konvergenčního programu z ledna 2006 dne 14. března 2006. Rada poukázala na různá rizika spojená se strategií konsolidace rozpočtu, např. relativně optimistické růstové předpoklady v posledním roce programového období (2008), relativně optimistické předpoklady daňové elasticity a možné problémy s kontrolou výdajů z pohledu tlaku na sociální výdaje. Rada dospěla k závěru, „ že konvergenční program předpokládá určitý pokrok, nikoli však účinnou nápravu nadměrného schodku v roce 2007 (…), a že Komise má v úmyslu doporučit další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku, jak vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu .“ Navíc Rada uvedla, že plánovaná úprava strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření vypočítaného útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu) se měla v programovém období zlepšit každoročně v průměru o 0,25 % HDP.V návrhu rozpočtu na rok 2007 (přijatém dne 27. září 2006) se odhaduje, že schodek veřejných financí by měl v roce 2006 dosáhnout 2,1 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu) oproti cílové hodnotě 2,6 % HDP v aktualizaci konvergenčního programu z ledna 2006 (a hodnotě 3,3 %, která je nižší než doporučení Rady z července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 7). Lepší výsledek je odrazem vyšších příjmů (zvláště daně z příjmu fyzických osob) díky vyššímu než očekávanému růstu a omezenějšímu růstu výdajů, zejména nižším veřejným investičním výdajům. V návrhu rozpočtu na rok 2007 předkládá polská vláda na další roky následující cílové hodnoty schodku: 1,7 % v roce 2007, 1,2 % v roce 2008 a 0,5 % v roce 2009.V případě 1,7 % HDP je nyní upravená hodnota schodku na rok 2007 (bez nákladů na důchodovou reformu) již vyšší, i když je stále nad úrovní původní cílové hodnoty stanovené v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, která představovala 1,5 % HDP. Na základě prognóz útvarů Komise z podzimu 2006 má schodek v roce 2007 dosáhnout 2 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu). To odpovídá opatrnějším prognózám útvarů Komise, zvláště pokud jde o přímé daně (nominální zvýšení příjmů o 9,7 % i přes plánovanou indexaci daňových pásem a zavedení daňových úlev pro rodiny s dětmi v porovnání s předpokládaným nominálním růstem HDP ve výši 6,2 %). Navíc existují určité nejasnosti, pokud jde o výsledky rozpočtu na rok 2007 na úrovni místních orgánů. A konečně sociální výdaje se pravděpodobně zvýší v důsledku přijatých právních předpisů, což není plně v souladu s návrhem rozpočtu na rok 2007.Vývoj rozpočtu 2005 – 2008v % HDP, není-li uvedeno jinak | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Náklady na důchodovou reformu(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Saldo veřejných financí včetně rozhodnutí Eurostatu | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Primární saldo | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Strukturální saldo(1) | −2,3 | −2,3 | neuvedeno | −2,1 | neuvedeno | −1,8 | neuvedeno |Strukturální primární saldo(1) | 0,2 | 0,1 | neuvedeno | 0,3 | neuvedeno | 0,6 | neuvedeno |Hrubý vládní dluh | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43.1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Růst reálného HDP ( %) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Mezera výstupu | −0,3 | 0,4 | neuvedena | 0,3 | neuvedena | 0,1 | neuvedena |(1) Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a prozatímních opatření (v případě Polska nulové). (2) Náklady na důchodovou reformu se měří jako rozdíl mezi i) schodkem veřejných financí vypočítaným podle pravidel ESA 95 a rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 a ii) alternativním schodkem veřejných financí vypočítaným v případě, kdy by byl důchodový systém i nadále zařazen ve státním sektoru. (3) Neočekávají se žádné změny politiky. Zdroje: prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM) a rozpočet ministerstva financí (MF) na rok 2007. |5. ZávěryZ výše uvedeného posouzení lze vyvodit následující závěry:-  Cílová hodnota schodku na rok 2007 (1,7 % HDP bez nákladů na důchodovou reformu) je vyšší než hodnota schválená Radou v červenci 2004 (1,5 % HDP) v kontextu mnohem lepších výsledků rozpočtu v letech 2004 – 2006.-  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 předpokládá v roce 2007 schodek ve výši 2,0 % HDP, tj. o 0,3 % HDP vyšší, než si vytyčily polské orgány.-  V roce 2007 skončí přechodné období pro provádění rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů a penzijní fondy financované ze stanovených příspěvků budou klasifikovány mimo veřejný sektor. To bude znamenat úpravu série polských schodků směrem nahoru. Pro rok 2007 byla cílová hodnota schodku ve výši 1,7 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu) převedena na 3,7 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu). Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 by měl schodek veřejných financí dosáhnout 4 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu).-  Vezme-li se v úvahu riziko vyšší hodnoty schodku na rok 2007, jak zjistila prognóza útvarů Komise z podzimu 2006, jedná se o hodnotu, která značně překračuje 3% referenční hodnotu schodku, kterou nelze považovat za hodnotu, jež je v souladu s doporučeními Rady pro nápravu nadměrného schodku ve lhůtě roku 2007.Na základě těchto závěrů se Komise domnívá, že fiskální situace Polska zaznamenala zlepšení, opatření polských orgánů přijatá na doporučení Rady z července 2004 podle čl. 104 odst. 7 se ukázala k nápravě nadměrného schodku do roku 2007 jako nedostatečná a Komise doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí podle čl. 104 odst. 810.Cíle a výsledky salda veřejných financí a náklady na důchodovou reformu (% HDP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |KP květen 2004 | bez nákladů na DR | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | neuveden |odhadované náklady DR | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | neuveden |včetně nákladů DR* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | neuveden |KP list. 2004 | bez nákladů na DR | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | neuveden |odhadované náklady DR | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | neuveden |včetně nákladů DR* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | neuveden |KP leden 2006 | bez nákladů na DR | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2.2 | –1.9 |odhadované náklady DR | 1.8 | 1.8 | 2.0 | 1.9 | 1.8 |včetně nákladů DR* | –5.6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |FO říjen 2006 | bez nákladů na DR | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |a návrh rozpočtu 2007 | odhadované náklady DR | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |včetně nákladů DR* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |Náklady DR = náklady na důchodovou reformu; KP = konvergenční program; FO = fiskální oznámení; * Definice salda veřejných financí je platná od jara 2007. |Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví, že opatření přijatá Polskem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečnáRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 8 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s článkem 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku11, které bylo přijato za účelem urychlené nápravy nadměrných schodků veřejných financí.(3) Usnesení ze zasedání Evropské rady v Amsterodamu o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 199712 slavnostně vyzývá všechny strany, a to členské státy, Radu a Komisi, aby prováděly Smlouvu a Pakt o stabilitě a růstu řádně a včas.(4) Rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci důchodových systémů13 stanoví, že systémy financované na základě stanovených příspěvků nelze klasifikovat jako režim sociálního zabezpečení. Tento systém tedy není možné považovat za součást veřejného sektoru. Jednalo se o rámcové rozhodnutí, které před jeho provedením vyžadovalo dvoustranné projednání s členskými státy. V rámci těchto projednávání Eurostat uznal, že „některé členské státy by mohly potřebovat přechodné období k provedení tohoto rozhodnutí a k zabránění narušení řízení jejich rozpočtové politiky14“. Toto tříleté přechodné období poskytnuté Eurostatem, končí s prvním fiskálním oznámením v roce 2007, tedy 1. dubna 2007. Polsko se rozhodlo využít toto přechodné období. Sociální příspěvky a jiné příjmy (a vzniklé výdaje) vybírané v rámci systémů financovaných na základě stanovených příspěvků jsou zaznamenány jako státní příjmy (a výdaje), což způsobuje, že výše schodku a dluhu je nižší než jindy.(5) Rada ve svém rozhodnutím 2005/183/ES15 ze dne 5.července 2004 rozhodla podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy, že Polsko má nadměrný schodek.(6) Podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 5. července 2004 Rada přijala také doporučení určené polským orgánům, ve kterém je vyzvala, aby nadměrný schodek co nejrychleji odstranily a podnikly ve střednědobém rámci kroky opatření k dosažení cíle, tj. věrohodného a udržitelného snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2007, v souladu s postupem snižování schodku stanoveným v konvergenčním programu předloženém orgány v květnu 2004 a schváleném ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004, s následujícími cílovými hodnotami schodku: 5,7 % HDP v roce 2004, 4,2 % HDP v roce 2005, 3,3 % HDP v roce 2006 a 1,5 % HDP v roce 2007. „K přijetí účinných opatření potřebných pro dosažení cílového schodku v roce 2005“ Rada stanovila lhůtu do 5. listopadu 2004.(7) Cesta ke snížení schodku schválená Radou dne 5. července 2004 nezahrnovala náklady důchodové reformy, kterou Polsko zavedlo v roce 1999. Asi 20 % příjmů z příspěvků na důchodové zabezpečení bylo přesunuto z průběžného důchodového systému do plně financovaného systému se stanovenými příspěvky. V době vydání doporučení podle čl. 104 odst. 7 Rada výslovně zohlednila skutečnost, že cílové hodnoty schodku by měly být s odhadovanými náklady na polskou důchodovou reformu ve výši cca 1,5 % HDP upraveny směrem nahoru. Vzhledem k tomu i k převažujícím negativním rizikům spojeným se strategií konsolidace rozpočtu Rada ve svém stanovisku ke konvergenčnímu programu z května 2004 zdůraznila, „že rozpočtová situace uvedená v programu nemusí být dostatečná ke snížení schodku pod 3 % HDP během programového období“ [tj. do roku 2007].(8) Po skončení lhůty dne 5. listopadu 2004 stanovené v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 dospěla Komise ve svém sdělení Radě ze dne 14. prosince 2004 k závěru, že pokud jde o cílový schodek v roce 2005, nejsou v této chvíli v rámci postupu při nadměrném schodku třeba žádné další kroky16.(9) Dne 17. února 2005 vydala Rada své stanovisko k aktualizaci konvergenčního programu Polska z listopadu 2004. V aktualizaci byly upraveny cílové hodnoty schodku na rok 2007 na 2,2 % HDP (oproti 1,5 % HDP v konvergenčním programu z května 2004), tj. cca 3,7 % HDP včetně nákladů na důchodovou reformu. Tato úprava směrem nahoru byla provedena i přes pokračující silný růst (podle programu představoval v průměru více než 5 % ročně), zatímco výsledky/prognózy schodku na období 2004 – 2006 se snižovaly. Rada upozornila na riziko opožděného nebo neúplného provedení zamýšlených nápravných opatření. Vzhledem k negativním rizikům spojeným se strategií konsolidace rozpočtu Rada mimo jiné vyzvala Polsko, aby posílilo fiskální nápravu po roce 2005 a snížilo cílovou hodnotu schodku pro rok 2007. Ve skutečnosti byla provedena pouze malá část opatření. Fiskální výsledek za rok 2005 byl však lepší, než se očekávalo, když dosáhl 2,5 % HDP.(10) Dne 14. března 2006 vydala Rada své stanovisko k aktualizaci konvergenčního programu Polska z ledna 2006. Cílem aktualizace bylo mírné snížení schodku veřejných financí (v průměru o cca 0,3 % HDP ročně v období 2006 – 2008), aby bylo splněno konvergenční kritérium rozpočtu do konce funkčního období (tj. do konce roku 2009). A zatímco výsledky a prognózy schodku na období 2004 – 2006 byly opět upraveny směrem dolů, program potvrdil cílovou hodnotu schodku na rok 2007 ve výši 2,2 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu). Vzhledem k úpravě nákladů na důchodovou reformu směrem nahoru byla cílová hodnota schodku včetně těchto nákladů o 0,4 procentního bodu HDP vyšší než v předchozí aktualizaci (4,1 % HDP oproti 3,7 % HDP). Rada poukázala na různá rizika spojená se strategií konsolidace rozpočtu, např. relativně optimistické růstové předpoklady v posledním roce programového období (2008), relativně optimistické předpoklady daňové elasticity a možné problémy s kontrolou výdajů z pohledu tlaku na sociální výdaje. Rada dospěla k závěru, „že konvergenční program předpokládá určitý pokrok, nikoli však účinnou nápravu nadměrného schodku v roce 2007 (…)“. Navíc Rada uvedla, že plánovaná úprava strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření vypočítaného útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu) se měla v programovém období zlepšit každoročně v průměru o 0,25 % HDP.(11) V návrhu rozpočtu na rok 2007 (přijatém dne 27. září 2006) se odhaduje, že schodek by měl v roce 2006 dosáhnout 2,1 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu) oproti cílové hodnotě 2,6 % HDP v aktualizaci konvergenčního programu z ledna 2006 (a hodnotě 3,3 %, která je nižší než doporučení Rady z července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 7). Lepší výsledek je odrazem vyšších příjmů (zvláště daně z příjmu fyzických osob) díky vyššímu než očekávanému růstu a omezenějšímu růstu výdajů, zejména nižším veřejným investičním výdajům. Návrh rozpočtu na rok 2007 předkládá na další roky následující cílové hodnoty schodku: 1,7 % v roce 2007, 1,2 % v roce 2008 a 0,5 % v roce 2009.(12) Posouzení opatření přijatých Polskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2007 na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 vede k následujícím závěrům:-  Upravená hodnota cílového schodku na rok 2007 ve výši 1,7 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu) uvedená v návrhu rozpočtu na rok 2007 překračuje hodnotu 1,5 % HDP, kterou Rada schválila ve svém doporučení ze dne 5. července 2004 pro nápravu nadměrného schodku. K úpravě schodku na rok 2007 došlo na pozadí mnohem nižších schodků v období 2004 – 2006, než které byly předpokládány v doporučení.-  Přechodné období pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci financovaných důchodových systémů skončí s prvním fiskálním oznámením v roce 2007, tj. 1. dubna. Zahrnutí nákladů důchodové reformy mělo za následek cílovou hodnotu schodku ve výši 3,7 % HDP.-  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 předpokládá v roce 2007 zvýšení schodku o 0,3 % HDP, tj. vyšší hodnotu, než si vytyčily polské orgány. Zejména příjmy z přímých daní by měly být nižší, než orgány plánovaly, zatímco sociální výdaje a veřejné investiční výdaje budou pravděpodobně vyšší.-  Z toho vyplývá, že výše schodku v roce 2007 značně překročí 3% doporučenou hodnotu schodku, což není v souladu s doporučeními Rady pro nápravu nadměrného schodku ve lhůtě do roku 2007.V souladu s usnesením amsterodamského zasedání Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu Polsko souhlasilo se zveřejněním doporučení Rady ze dne 5. července 200417.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Polskem na základě doporučení Rady ze dne 5. července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečná k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené v doporučení.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Hospodářská prognóza Komise z jara 2004 vzala v úvahu údaje sdělené Polskem v březnu 2004.3 Mezitím byla hodnota schodku za rok 2003 běžnými postupy upravena. V současnosti činí 4,7 % HDP.4 Viz http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.5 Úř. věst. C 320, 24.12.2004, s. 15.6 Viz http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.7 Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004 a kapitola I.1.3 – Klasifikace financovaných důchodových systémů a dopad Příručky Eurostatu o státním schodku a dluhu na veřejné finance, ke stažení na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.8 Sdělení Komise Radě: Opatření přijatá Českou republikou, Kyprem, Maltou, Polskem a Slovenskem na základě doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, SEK(2004) 1630.9 Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 23.10 Čl. 104 odst. 8 stanoví, že zjistí-li Rada, že opatření přijatá na její doporučení podle čl. 104 odst. 7 nebyla dostatečná, může své rozhodnutí zveřejnit. V souladu s usnesením Evropské Rady o Paktu o stabilitě a růstu (Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1) Polsko se zveřejněním doporučení v červenci 2004 již souhlasilo (viz http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).11 Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).12 Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.13 Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004 a kapitola I.1.3 – Klasifikace financovaných důchodových systémů a dopad Příručky Eurostatu o státním schodku a dluhu na veřejné finance, ke stažení na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.14 Ibidem15 Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 18.16 Sdělení Komise Radě: Opatření přijatá Českou republikou, Kyprem, Maltou, Polskem a Slovenskem na základě doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, SEK(2004) 1630.17 Viz http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.


title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/185/ES o existenci nadměrného schodku v České republice

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---    KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                  V Bruselu dne 7.5.2008
                                  SEK(2008) 571 v konečném znění
                      Doporučení pro
                 ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/185/ES o existenci
         nadměrného schodku v České republice
                   (předložená Komisí)
CS                                                               CS
 ---pagebreak---                                              DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.         SOUVISLOSTI
   Článek 104 Smlouvy stanoví, že členské státy se vyvarují nadměrných schodků veřejných
   financí, a upravuje postup pro jejich identifikaci a nápravu. Postup při nadměrném schodku je
   blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a vyjasnění postupu při
   nadměrném schodku“1, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Ustanovení čl. 104 odst. 2
   Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně na základě dvou
   kritérií, a sice: a) zda plánovaný nebo skutečný schodek veřejných financí nepřesahuje
   referenční hodnotu 3 % HDP (ledaže by poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně,
   která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze
   výjimečné a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k referenční hodnotě) a b) zda poměr
   veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu 60 % HDP
   (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě).
   V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě Komise
   poskytuje údaje pro provádění postupu při nadměrném schodku. Jako součást použití tohoto
   protokolu musí členské státy v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/932,3
   oznamovat dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, údaje o výši schodku veřejných
   financí a veřejném zadlužení a dalších souvisejících proměnných.
   Dne 12. května 2004 zahájila Komise v případě České republiky postup při nadměrném
   schodku přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3, a to na základě celkového schodku veřejných
   financí ve výši 12,9 % HDP (5,9 % HDP bez významné jednorázové operace týkající se
   státních záruk) v roce 20034. Dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise
   rozhodla, že Česká republika má nadměrný schodek podle čl. 104 odst. 65. Současně Rada
   rovněž na základě doporučení Komise vydala podle čl. 104 odst. 7 doporučení adresovaná
   České republice s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí nejpozději do
   roku 2008.
   1
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
            s. 5).
   2
            Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
            (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
            Nejnovější oznámení České republiky je k dispozici na adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            SEK(2004) 575. Mezitím se výsledný schodek za rok 2003 po revizi snížil na 6,6 % HDP (již
            nezahrnující jednorázová opatření).
   5
            Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 20.
CS                                                          2                                                         CS
 ---pagebreak---    Vzhledem k tomu, že z rozpočtových plánů přijatých před volbami v červnu 2006 vyplývalo
   výrazné zhoršení stavu rozpočtu v roce 2007 a nadměrný schodek i v roce 2008, Rada dne 10.
   července 2007 na základě doporučení Komise přijala rozhodnutí podle čl. 104 odst. 8, v němž
   konstatovala, že opatření podniknutá Českou republikou se nezdají být dostatečná k nápravě
   nadměrného schodku ve stanovené lhůtě, tj. do roku 2008. Dne 10. října 2007 vydala Rada na
   základě doporučení Komise nové doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž České republice
   doporučila, aby dále omezila zhoršování rozpočtové situace v roce 2007, a znovu stanovila
   rok 2008 jako lhůtu, kdy má být situace nadměrného schodku ukončena. České orgány měly
   snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP, a to věrohodným a udržitelným způsobem.
   Vzhledem k tehdejším projekcím proto Rada českým orgánům doporučila, aby v roce 2008
   zajistily oproti roku 2007 zlepšení strukturálního salda (tedy cyklicky očištěného salda bez
   jednorázových a dočasných opatření) o alespoň 0,75 % HDP. Jako lhůtu, dokdy měly české
   orgány přijmout účinná opatření, Rada stanovila 9. duben 2008.
   Rada navíc vyzvala Českou republiku, aby „zajistila, že rozpočtová konsolidace bude probíhat
   i po odstranění nadměrného schodku a bude směřovat k dosažení střednědobého cíle
   strukturálního rozpočtového schodku ve výši 1 % HDP, a aby tohoto střednědobého cíle
   dosáhla nejpozději v roce 2012“.
   Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 10. října 2007
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                         2006             2007                    2008
   Celkové saldo veřejných financí                         -2,7        lepší než -3,3          schodek < 3
   Změna strukturálního salda                                                                  alespoň 0,75
   p.m.: Reálný růst HDP (%)                                6,0              5,0                    4,9
   Poznámky: Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření.
   Zdroj: doporučení Rady podle článku 104 odst. 7 přijaté dne 10. října 2007 a prognóza útvarů Komise z jara
   2007
   Po uplynutí lhůty stanovené Radou a s přihlédnutím k nejnovějším prognózám svých útvarů
   Komise obvykle provádí formální posouzení opatření přijatých orgány členských států
   v reakci na doporučení Rady. Toto předběžné posouzení zjišťuje, zda země směřuje
   k odstranění nadměrného schodku ve stanovené lhůtě. V případě České republiky jej zahrnuje
   a zároveň nahrazuje tento dokument. Přihlíží rovněž ke zprávě české vlády z dubna 2008 o
   nápravných opatřeních přijatých v rámci postupu při nadměrném schodku6.
   Podle čl. 104 odst. 12 se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada
   na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
   napraven.
   6
            Dopis ze dne 10. dubna 2008, zaslaný ministrem financí České republiky komisaři pro hospodářské a
            měnové záležitosti.
CS                                                       3                                                    CS
 ---pagebreak---    2.         POSLEDNÍ VÝVOJ SCHODKU
   Celkový schodek veřejných financí dosáhl v roce 2003 6,6 % HDP. V následujících letech
   celkový schodek nepřekročil 3 % HDP (výjimkou byl rok 2005, kdy dosáhl 3,5 % HDP).
   Nominální schodek se od roku 2004 vyvíjel lépe, než předpokládal plán snižování
   (nominálního) schodku stanovený v doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004.
   Ke snížení celkového schodku veřejného financí došlo jak díky dobrým příjmům plynoucím
   z nečekaně rychlého růstu, který od roku 2005 přesahuje 6 % ročně, tak i díky omezení
   výdajů. Výdaje vládního sektoru postupně klesaly v procentním vyjádření ze 45 % HDP
   v roce 2004 na 42,4 % HDP v roce 2007, což je částečně způsobeno snížením spotřeby
   vládních institucí o zhruba 2 % HDP a také menšími náklady spojenými s konsolidací
   bankovního sektoru7.
   Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat), které vycházejí ze zpráv předložených Českou
   republikou před dubnem 20088,9, činil v roce 2007 schodek veřejných financí 1,6 % HDP10,
   což je podstatně méně než cíl stanovený v aktualizovaném konvergenčním programu z března
   2007, tj. 4 % HDP. Výsledné příjmy byly v procentním vyjádření o 0,8 % HDP vyšší, než se
   plánovalo v konvergenčním programu z března 2007, zatímco výdaje vlády byly o 1,8 %
   HDP nižší. Tohoto nečekaně dobrého výsledku bylo dosaženo zřejmě díky omezení
   sociálních výdajů, u kterých se přitom předpokládal nárůst o zhruba 1 % HDP. Omezovaly se
   i jiné veřejné výdaje, např. náhrady zaměstnancům či mezispotřeba. Kromě toho dosáhl růst
   HDP 6,5 % oproti 4,9 % plánovaným v konvergenčním programu z března 2007 a také
   elasticita daňových příjmů předčila očekávání.
   Navíc byly příjmy i výdaje pozitivně ovlivněny silným růstem zaměstnanosti. Sociální
   příspěvky rostly rychleji, než se očekávalo, a nárůst sociálních transferů byl v procentním
   vyjádření velmi malý.
   Oproti roku 2006 klesl celkový schodek o 1,1 % HDP, na čemž se přibližně z jedné poloviny
   podílela přijatá opatření, o čemž svědčí zlepšení strukturálního salda, a z druhé poloviny
   silnější růst. Celkové výdaje klesly o 1,2 % HDP, zatímco celkové příjmy se snížily o 0,2 %
   HDP. Toto zlepšení v roce 2007 znamená překonání cíle z doporučení Rady „dále omezit
   zhoršování rozpočtové situace“, které se v té době pro rok 2007 očekávalo.
   Od celkového snížení výdajů vládního sektoru se odvíjí nárůst prostředků v rezervních
   fondech, jejichž objem se zvýšil na 2,75 % HDP (ze zhruba 2 % v roce 2006), z čehož zhruba
   0,75 % HDP tvoří odložené výdaje, které nesouvisejí s EU a které mohou v budoucnu zvýšit
   schodek. Zbývající 2 % výdajů souvisejí s fondy EU a jsou kryté příjmy.
   7
            V souvislosti s privatizací bankovního sektoru převzala vláda České republiky velkou část nákladů
            spojených s nesplácenými úvěry zejména zřízením České konsolidační agentury. Postupem času se
            podíl těchto aktiv snižoval.
   8
            Tisková zpráva Eurostatu č. 54/2008 ze dne 18. dubna 2008.
   9
            V souladu s čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93.
   10
            Schodky jsou obvykle upravovány – směrem nahoru nebo dolů – po zveřejnění prvního výsledku v
            jarním oznámení. U většiny členských států EU jsou tyto úpravy obvykle poměrně malé a v průměru se
            jen nevýznamně liší od nuly. V případě České republiky je s ohledem na rozdíl mezi aktuálně
            oznámeným schodkem pro rok 2007 a referenční hodnotou schodku jen málo pravděpodobné, že
            případná budoucí revize národních účtů by zvýšila míru schodku v roce 2007 na úroveň, která překročí
            3 % HDP.
CS                                                          4                                                    CS
 ---pagebreak---    Ve strukturálním vyjádření klesl schodek z 2,9 % HDP v roce 2006 na 2,3 % HDP v roce
   2007 kvůli pokračujícímu omezování vládních výdajů včetně výdajů na mzdy ve veřejném
   sektoru.
   3.        PŘEDPOVĚDI SCHODKU NA ROK 2008 A DALŠÍ OBDOBÍ
   Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 by se měl celkový schodek veřejných financí dále
   snižovat na 1,4 % HDP v roce 2008 a při nezměněné politice na 1,1% v roce 2009. Je to
   zejména díky opatřením zahrnutým ve stabilizačním balíčku, schváleném dne 19. září 2007,
   jejichž pozitivní dopad se odhaduje na přibližně 0,3 % HDP pro každý rok (viz rámeček 1).
   Očekává se, že v důsledku legislativních opatření stabilizačního balíčku bude procentní podíl
   sociálních transferů na HDP v roce 2008 a 2009 klesat. Spolu s legislativními opatřeními je
   konsolidace založena na procentním zmírnění růstu mezd ve veřejném sektoru a snížení
   veřejné spotřeby. Příjmy mají zůstat v procentním vyjádření i nadále stabilní, i když soubor
   daňových opatření zaváděných ve stejném období prognózy komplikuje. Projekce schodku
   obsažené v jarní prognóze útvarů Komise jsou v souladu s výší schodku plánovaného v jarním
   oznámení (1,5 % HDP).
   Z prognózy útvarů Komise z jara 2008 vyplývá, že strukturální saldo se má zlepšovat z -2,25
   % HDP v roce 2007 na -2 % HDP v roce 2008. Zlepšení je menší, než Rada doporučovala
   vzhledem k lepšímu celkovému schodku v roce 2007 (nejméně 0,75 % HDP), který se opírá o
   strukturální zlepšení ve výši zhruba 0,5 % HDP, jež se v době vzniku doporučení
   nepředpokládalo.
   Střednědobým cílem České republiky je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, kterého by
   podle nejnovějšího konvergenčního programu předloženého v listopadu 2007 mělo být
   dosaženo do roku 2012. Ve stanovisku Rady k programu ze dne 4. března 200811 byla Česká
   republika vyzvána, aby „využila vysoké tempo hospodářského růstu k dalšímu zrychlení
   tempa úprav tak, aby si co nejdříve vytvořila rezervu proti překročení referenční hodnoty a
   aby urychlila dosažení střednědobého cíle“.
                   Rámeček 1: Souhrn opatření ve stabilizačním balíčku ze září 2007
     Stabilizační balíček posunul celkové daňové zatížení od přímého zdanění směrem
     k nepřímému. Dne 1. ledna 2008 byla zavedena 15% rovná sazba daně z příjmu fyzických
     osob (počítaná ovšem z rozšířeného základu), která má být podle plánu v roce 2009 dále
     snížena na 12,5 %. Dne 1. ledna 2008 byla snížena sazba daně z příjmu právnických osob ze
     24 % na 21 %, přičemž v roce 2010 se sníží na 19 %. V lednu 2008 byly zvýšeny nepřímé
     daně, a to zvýšením snížené sazby DPH z 5 na 9 %, zvýšením spotřebních daní a zavedením
     ekologické daně z elektřiny, zemního plynu a pevných paliv. Kromě toho byl zaveden strop
     pro maximální vyměřovací základ pro příspěvky na sociální zabezpečení, což sníží příjmy.
     Stabilizační balíček přinesl nové právní předpisy, jejichž účelem mělo být v první řadě
     snížení výdajů v oblasti sociálních dávek zahrnujících přídavek na dítě, sociální příplatek,
     rodičovský příspěvek, porodné, dávky pěstounské péče, příspěvek na školní pomůcky a
     pohřebné. Vedle pevně stanoveného snížení přestala být většina sociálních dávek vázána na
     životní minimum s tím, že jejich výši bude určovat vláda. Součástí stabilizačního balíčku
     zavedeného v lednu 2008 byly rovněž poplatky ve zdravotnictví. Jedná se o poplatky za
   11
            Úř. věst. C 74, 20.3.2008, s. 24.
CS                                               5                                                CS
 ---pagebreak---      návštěvu u lékaře, recept a hospitalizaci. Odhaduje se, že tyto změny budou mít malý
     pozitivní dopad na vládní příjmy tím, že přinesou další příjmy a omezení výdajů kvůli nižší
     poptávce.
   Vláda dne 23. ledna 2008 začala projednávat návrh zákona o majetkovém vyrovnání mezi
   státem a církvemi (viz rámeček 2). Po jeho schválení parlamentem bude finanční odškodnění
   zaznamenáváno jako jednorázový a schodek zvyšující výdaj ve výši 2,2 % HDP v tom roce,
   kdy bude závazek státu uznán, i když vyplacení celé částky bude rozloženo do dlouhého
   období 60 let. K této transakci se v prognóze útvarů Komise z jara 2008 (založené na
   obvyklém předpokladu, že nedojde ke změnám politiky) nepřihlíželo, jelikož nebylo jasné,
   zda a kdy bude tento vládní návrh schválen Parlamentem. Stejně tak nebyla tato transakce
   zohledněna ani v projekcích konvergenčního programu. Pokud by zákon nabyl účinnosti
   v roce 2008 nebo 2009, na základě současných projekcí by schodek veřejných financí
   v daném roce (při započítání této transakce) dočasně překročil 3 % HDP.
     Rámeček 2: Návrh zákona o majetkovém vyrovnání mezi státem a církvemi
     Dne 23. ledna 2008 předložila vláda České republiky v parlamentu návrh o majetkovém
     vyrovnání mezi státem a církvemi za zabavený majetek v období 1948-1990. Jsou
     plánovány dva způsoby vyrovnání: navrácení majetku a finanční náhrada, pokud navrácení
     majetku už není možné. Pokud jde o finanční náhradu, budou církve podle návrhu dostávat
     od státu v ročních splátkách 4274,9 milionů CZK (0,1 % HDP v roce 2008) po dobu 60 let.
     Při roční úrokové sazbě ve výši 4,85 % bude k celkové částce 83 mld. CZK finanční
     náhrady (2,2 % HDP v roce 2008) přičteno 173,5 miliard CZK úroků12.
     Český statistický úřad požádal Eurostat o vyjasnění, jak má vypadat náležité účtování
     dopadů návrhu o majetkovém vyrovnání. Podle Eurostatu nemá navracení majetku žádný
     dopad na deficit veřejných financí. Pokud je navrácený majetek stejný jako ten, jenž byl v
     minulosti zabaven, je zaznamenán v účtech ESA jako ostatní změny objemu bez přímého
     dopadu na vládní příjmy či výdaje. Pokud není navrácený majetek stejný jako zabavený, je
     navrácení zaúčtováno jako uhrazený převod kapitálu vyrovnaný stažením kapitálu.
     Pokud jde o finanční náhradu, podle Eurostatu a jeho výkladu pravidel účetnictví ESA by
     měla být jistina, která má být vyplacena, zaúčtována jako vládní výdaj v okamžiku
     schválení právního aktu a ne v okamžiku vyplacení částky. Úroky budou zaúčtovávány jako
     vládní výdaje po následujících 60 let. Eurostat rovněž objasnil, že nedořešené závazky vůči
     církvím budou zaúčtovány jako závazky13.
     Proto budou v roce, kdy český parlament zákon schválí a kdy zákon vstoupí v platnost, účty
     české vlády zahrnovat rozsáhlou jednorázovou, schodek zvyšující transakci ve výši 2,2 %
     HDP. Skutečnost, že nedořešené závazky vůči církvím budou zaúčtovány jako závazky,
     nepředstavuje veřejný dluh ve smyslu nařízení (ES) č. 3605/93. V okamžiku, kdy je výdaj
     zaúčtován, bude úprava stavových a tokových veličin (stock-flow adjustment) vykazovat
     výjimečně vysoký záporný výsledek, který bude postupně 60 let vyrovnáván.
   12
            Podle informací předložených českými orgány z dohody o vyrovnání rovněž vyplývá postupné
            ukončování také podpory státu církvím (např. výplaty mzdy kněžím). Tato podpora dosahuje výše 1
            406 mil. CZK (0,04 % HDP).
   13
            Dopis Eurostatu ze dne 14. března 2008 poskytující Českému statistickému úřadu předběžné
            poradenství                    lze                  nalézt            na                 adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF
CS                                                          6                                                CS
 ---pagebreak---    4.        VÝVOJ A PROGNÓZY DLUHU
   Navzdory značnému schodku veřejných financí od roku 2004 nedošlo k podstatnému zvýšení
   hladiny zadlužení. Díky rekordnímu růstu od roku 2005 a podstatnému snížení schodku
   veřejných financí v roce 2007 ve srovnání s rokem 2006 se úroveň veřejného dluhu snížila ze
   30,4 % HDP v roce 2004 na 28,7 % HDP v roce 2007.
   Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se bude míra zadlužení v roce 2009 dále snižovat
   pod 28 % HDP, a to díky pokračující fiskální konsolidaci a udržitelnému
   makroekonomickému růstu.
   5.        ZÁVĚRY
   I přes očekávanou silnou fiskální expanzi se saldo veřejných financí zlepšilo z -2,7 % HDP
   v roce 2006 na -1,6 % HDP v roce 2007. Stalo se tak částečně díky úsporám ve výdajích a
   rychlejšímu růstu. Proto se strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a
   jiných dočasných opatření) v roce 2007 zlepšilo o 0,5 % HDP.
   Česká vláda zavedla v rámci konsolidace veřejných financí v roce 2008 a 2009 řadu
   legislativních opatření s účinností od roku 2008, která zahrnují omezení sociálních výdajů a
   zavedení poplatků ve zdravotnictví a která budou mít na veřejné finance čistý pozitivní dopad.
   V kombinaci s pokračujícím omezováním výdajů a důkladným sledováním dopadů, jež budou
   mít na příjmy daňová opatření zavedená v roce 2008, se očekává, že tato opatření povedou
   k dalšímu snížení schodku veřejných financí. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se
   celkový schodek v roce 2008 sníží na 1,4 % HDP a v roce 2009 při nezměněné politice na 1,1
   % HDP. Toto naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP
   důvěryhodným a udržitelným způsobem.
   Hrubý veřejný dluh se snížil z 29,4 % HDP v roce 2006 na 28,7 % HDP v roce 2007, což je
   výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se
   při nezměněné politice míra zadlužení do roku 2009 sníží pod 28 % HDP (při nezměněné
   politice).
   Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v České republice byl napraven.
   Komise proto doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku
   v České republice.
CS                                                 7                                               CS
 ---pagebreak---      Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2003–2009
                                                 2003 2004 2005 2006          2007          2008         2009
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                                         KOM KP(2) KOM KP(2) KOM(3) KP(2)
   Celkové saldo veřejných financí                -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9            -1,1    -2,6
   - Celkové příjmy                              40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
   - Celkové výdaje                              47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
     Z nichž: - úrokové výdaje                     1,2 1,2 1,2       1,1   1,2    1,2    1,1    1,3   1,1     1,2
                  - tvorba hrubého fixního 4,5 4,8
                                                                                4,9     5,4
                 kapitálu                                     4,9    5,0   4,8    5,1    4,8    5,3
   Primární saldo                                 -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7             0,0    -1,3
   Jednorázová a dočasná opatření                  0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0         0,0    0,0    0,0   0,0     0,0
   Strukturální saldo(1)                          -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4            -1,5    -2,8
   Strukturální primární saldo(2)                 -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2            -0,4    -1,6
   Hrubý veřejný dluh                            30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
   Pm        Reálný růst HDP (%)                   3,6 4,5 6,4       6,4   6,5    5,9    4,7    5,0   5,0     5,1
   Pm        Mezera výstupu                       -3,0 -2,6 -0,8 0,8       2,0    1,8    1,4    1,4   1,1     0,7
   (1)
              Cyklicky očištěné (primární) saldo bez jednorázových a dočasných opatření.
   (2)
              Cyklicky očištěná a strukturální salda a mezery výstupu podle programu podle výpočtů útvarů Komise
              na základě informací uvedených v programu.
   (3)
              Neočekávají se žádné změny politiky.
   Zdroje: Prognóza útvarů Komise z jara 2008 (KOM) a aktualizovaný konvergenční program z listopadu 2007
   (KP)
CS                                                          8                                                     CS
 ---pagebreak---                                                  Doporučení pro
                                           ROZHODNUTÍ RADY,
                        kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/185/ES o existenci
                                 nadměrného schodku v České republice
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Rozhodnutím Rady 2005/185/ES14 bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
          odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v České republice existuje nadměrný schodek. Rada
          uvedla, že celkový schodek veřejných financí činil v roce 2003 v České republice 12,9
          % HDP (5,9 % HDP bez významné jednorázové operace týkající se státních záruk),
          což výrazně překračuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, tj. 3 % HDP.
   (2)    Dne 5. července 2004 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4
          nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
          postupu při nadměrném schodku15 doporučení založené na doporučení Komise
          a určené České republice, aby nejpozději do konce roku 2008 nadměrný schodek
          odstranila. Doporučení bylo zveřejněno.
   (3)    Vzhledem k tomu, že z rozpočtových plánů vyplývalo výrazné zhoršení stavu rozpočtu
          v roce 2007 a nadměrný schodek i v roce 2008, Rada dne 10. července 2007 na
          základě doporučení Komise přijala rozhodnutí podle čl. 104 odst. 8, v němž
          konstatovala, že opatření podniknutá Českou republikou se nezdají být dostatečná
          k nápravě nadměrného schodku ve stanovené lhůtě, tj. do roku 200816. Dne 10. října
          2007 Rada vydala na základě doporučení Komise nové doporučení podle čl. 104 odst.
          7, v němž České republice doporučila dále omezit zhoršování rozpočtové situace
          v roce 2007 a znovu stanovila rok 2008 jako lhůtu, dokdy má být situace nadměrného
          schodku ukončena. Zároveň stanovila českým orgánům lhůtu na přijetí účinných
          opatření do 9. dubna 2008. Vzhledem k tehdejším projekcím proto Rada české orgány
          vyzvala, aby v roce 2008 zajistily oproti roku 2007 zlepšení strukturálního salda (tedy
          cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření) o alespoň 0,75
          % HDP.
   14
          Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 20.
   15
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
          s. 5).
   16
          Úř. věst. L 260, 5.10.2007, s. 13.
CS                                                        9                                                         CS
 ---pagebreak---    (4) Podle čl. 104 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
       zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
       napraven.
   (5) V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku, připojeným ke Smlouvě,
       poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. Jako součást
       použití tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných
       financí a veřejného zadlužení a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to
       před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze
       dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku,
       připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství17.
   (6) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES)
       č. 3605/93 na základě oznámení údajů Českou republikou před 1. dubnem 2008
       a podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 jsou oprávněné následující závěry:
         –      Schodek veřejných rozpočtů se snížil z 2,7 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP
                v roce 2007, což je méně, než činí referenční hodnota 3 % HDP. Cíl stanovený
                v konvergenčním programu z března 2007 přitom činil 4 % HDP.
         –      Zatímco daňové příjmy předčily očekávání díky rychlejšímu růstu, než se
                předpokládalo, snížení schodku v roce 2007 bylo dosaženo díky omezením
                výdajů, zejména pokud jde o náhrady zaměstnancům ve státní správě
                a mezispotřebu. Většina výdajových úspor má trvalý charakter. Zlepšení
                strukturálního salda (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných
                dočasných opatření) se v roce 2007 odhaduje na zhruba 0,5 % HDP.
         –      Pro rok 2008 předpovídá prognóza z jara 2008 další snižování schodku na 1,4
                % HDP způsobené dalšími úspornými opatřeními na výdajové straně,
                legislativními opatření k omezování sociálních výdajů a zavedením poplatků
                ve zdravotnictví. V důsledku řady daňových opatření provedených v roce 2008
                by měly příjmy v procentním vyjádření zůstat stejné. Jarní prognóza je
                v souladu s cílovou hodnotou schodku 1,5 % HDP uvedenou v dubnovém
                fiskálním oznámení. Pro rok 2009 předpokládá jarní prognóza při nezměněné
                politice další snížení schodku na 1,1 % HDP. Toto naznačuje, že se schodek
                snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným
                způsobem. Předpokládá se, že strukturální saldo se zlepší o téměř 0,5
                procentního bodu HDP v roce 2008 a při nezměněné politice o stejně tolik
                i v roce 2009. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku,
                pokud jde o střednědobý cíl stavu rozpočtů, což je v případě České republiky
                strukturální schodek ve výši 1 % HDP, kterého má být podle aktualizovaného
                konvergenčního programu z listopadu 2007 dosaženo do roku 2012.
         –      Veřejný dluh se drží značně pod referenční hodnotou 60 % HDP, přičemž
                v roce 2007 klesl na 28,7 % HDP z 29,4 % HDP v roce 2006. Podle prognózy
                z jara 2008 se při nezměněné politice míra zadlužení do konce roku 2009 sníží
                pod 28 % HDP.
   17
       Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
       (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
CS                                              10                                                 CS
 ---pagebreak---    (7)    Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v České republice napraven, a rozhodnutí
          2005/185/ES by proto mělo být zrušeno,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                            Článek 1
   Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v České republice byl napraven.
                                            Článek 2
   Rozhodnutí 2005/185/ES se zrušuje.
                                            Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno České republice.
   V …dne …
                                              Za Radu
                                              předseda / předsedkyně
CS                                             11                                         CS


|

52011PC0115

/* KOM/2011/0115 konecném znení  */  Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o jmenování Evropského hlavního města kultury pro rok 2015 v České republice

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 14.3.2011KOM(2011) 115 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADYo jmenování Evropského hlavního města kultury pro rok 2015 v České republiceENDŮVODOVÁ ZPRÁVARozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019[1] stanoví postup jmenování evropských hlavních měst kultury. Podle článku 2 uvedeného rozhodnutí budou počínaje rokem 2009 evropskými hlavními městy kultury jmenována dvě města ze dvou členských států v časovém pořadí stanoveném v příloze uvedeného rozhodnutí. V roce 2015 mají nárok na pořádání projektu Belgie a Česká republika.Nominace na evropská hlavní města kultury pro rok 2015 bude probíhat níže popsaným způsobem.Výzvu k předkládání žádostí zveřejňuje každý z dotyčných členských států nejpozději šest let před předpokládaným zahájením projektu. Nejpozději pět let před zahájením projektu se sejde porota složená ze 13 nezávislých odborníků v oblasti kultury a provede předběžný výběr. Zhodnotí předložené žádosti s ohledem na kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES a dohodne se na užším výběru kandidátských měst, o nichž se bude dále rozhodovat poté, co města svoji žádost doplní.Za účelem konečného výběru svolá každý z dotyčných členských států příslušnou porotu, a to devět měsíců po jejím setkání týkajícím se předběžného výběru. Po rozsáhlém zhodnocení předběžně vybraných měst podle kritérií, která byla pro akci stanovena, doporučí porota na uvedený titul jedno město v každém dotčeném členském státě.Na základě těchto doporučení nominuje každý z obou členských států jedno město na evropské hlavní město kultury a tuto nominaci sdělí Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před předpokládaným zahájením projektu.Evropský parlament může Komisi zaslat stanovisko k nominacím, a to nejpozději tři měsíce poté, co mu byly nominace sděleny.Rada na základě doporučení Komise úředně jmenuje příslušná města pro rok, na který byla navržena.V České republice byly podány tři žádosti o jmenování evropským hlavním městem kultury: Hradec Králové, Ostrava a Plzeň.Na závěr procesu výběru, který sestával ze dvou kol, byl projekt města Plzně posouzen jako projekt nejlépe splňující cíle a kritéria pro tuto událost, stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES.Porota proto ve své zprávě ze září 2010 doporučila, aby se české město Plzeň stalo evropským hlavním městem kultury pro rok 2015. Česká republika oznámila tuto nominaci Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů na konci roku 2010.Evropský parlament zaslal Komisi své kladné stanovisko na začátku ledna 2011.Proces výběru v Belgii byl ukončen na jaře roku 2010 a v listopadu 2010 bylo jmenováno město Mons.Závěrem Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 rozhodnutí č. 1622/2006/ES předložila Radě přiložené doporučení pro úřední jmenování města Plzeň evropským hlavním městem kultury pro rok 2015 v České republice.Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo jmenování Evropského hlavního města kultury pro rok 2015 v České republiceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019[2], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,s ohledem na doporučení Evropské komise,s ohledem na zprávu poroty ze září 2010 týkající se procesu výběru evropského hlavního města kultury v České republice,vzhledem k těmto důvodům:Vzhledem k tomu, že kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES jsou splněna v plném rozsahu,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Evropským hlavním městem kultury pro rok 2015 v České republice je jmenována Plzeň.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.V […] dne […]Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.[2] Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.