Důležité právní upozornění

|

52005PC0217

Doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství  /* KOM/2005/0217 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.5.2005KOM(2005) 217 v konečném zněníSDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚo nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu SpolečenstvíDOPORUČENÍ KOMISEo nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu SpolečenstvíSDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚo nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství1. ÚVODDne 22. prosince 2004 přijala Komise sdělení Radě a Evropskému parlamentu nazvané „K evropské strategii řízení fiskálních statistik“. V uvedeném sdělení se navrhuje soudržná strategie k posílení řízení fiskálních statistik Evropské unie prostřednictvím těchto tří hlavních směrů činnosti: budování právního rámce, zlepšování provozních kapacit příslušných útvarů Komise a vytvoření evropských norem pro nezávislost statistických úřadů na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství. Dne 17. února 2005 přivítala Rada (zasedání Rady ve složení pro hospodářství a finance, ECOFIN) tuto celkovou strategii, a zejména již tehdy probíhající přípravy kodexu evropských norem pro statistické úřady.Za účelem realizace této strategie představila Komise návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3605/93, pokud jde o kvalitu statistických údajů v souvislosti s postupem při nadměrném schodku[1]. Tento návrh byl Komisí přijat dne 2. března 2005 a v současné době probíhá jeho přezkum zákonodárným orgánem. Návrh posiluje a vyjasňuje úlohu Eurostatu jako statistického úřadu, pokud jde o statistiku v souvislosti s postupem při nadměrném schodku. Praktické aspekty provádění nařízení, a zejména průběh plánovaných hloubkových monitorovacích návštěv, budou specifikovány po schválení uvedeného nařízení.Pokud jde o posílení provozní kapacity útvarů Komise, podnikla již Komise – kromě většího využití stávajících odborných poznatků, jak se uvádí v návrhu nařízení – celou řadu opatření. Například bylo v Eurostatu zřízeno nové oddělení, které se zabývá ověřováním hospodářských a rozpočtových účtů. Navíc Eurostat provedl interní reorganizaci lidských zdrojů, aby se posílily činnosti související s ověřováním hospodářských a fiskálních účtů.Toto sdělení o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti statistických úřadů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, včetně doprovodného doporučení Komise, odpovídá třetímu hlavnímu směru činností strategie vyhlášené Komisí. Je reakcí na výzvu Rady zaslanou dne 2. června 2004 Komisi, aby do června 2005 předložila návrh na vytvoření minimálních evropských norem, a rovněž reaguje na výzvu Rady ze dne 17. února 2005 k posílení nezávislosti Eurostatu pro plnění jeho úkolů. Oba aspekty se totiž týkají téže problematiky vytváření statistik pro účely politik Společenství.Celkově funguje Evropský statistický systém efektivně a uspokojivě a do značné míry splňuje požadavky na nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost. Obrovské množství a různorodost statistik vytvářených a šířených v rámci tohoto systému statistickými úřady na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, do nichž patří i statistiky zcela mimo fiskální oblast, splňuje přísné požadavky na kvalitu a spolehlivost.Kodex evropských statistik předložený v tomto sdělení poskytuje jako samoregulační nástroj, který obsahuje normy pro nezávislost statistických úřadů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, další záruky pro řádné fungování Evropského statistického systému a pro vytváření vysoce kvalitních a spolehlivých statistik. Sdělení také předkládá návrhy vztahující se k monitorování provádění kodexu a úvahy o užitečnosti účinného externího poradního orgánu pro Evropský statistický systém. Dále se zabývá otázkou potřeby stanovit si statistické priority, zejména s cílem snížit regulační zátěž respondentů statistických zjišťování, a vytyčuje řadu hlavních zásad pro vyvážení těchto priorit. Na závěr obsahuje doporučení, které má kodexu zajistit v členských státech i uvnitř Komise politickou podporu.2. NEZÁVISLOST, BEZÚHONNOST A ODPOVěDNOST VNITROSTÁTNÍCH STATISTICKÝCH ÚřADů A STATISTICKÉHO ÚřADU SPOLEčENSTVÍ2.1. Okolnosti a účel kodexuKodex je samoregulačním nástrojem, jelikož byl vypracován a schválen hlavními tvůrci evropských statistik, a sice vnitrostátními statistickými orgány. O základní podobě zásad proběhla dne 17. listopadu 2004 diskuse s členskými státy ve Výboru pro statistické programy. Následně pověřil Výbor pro statistické programy pracovní skupinu úkolem vytvořit konečnou verzi návrhu kodexu, která byla Výborem pro statistické programy jednomyslně schválena dne 24. února 2005, a kodex byl tedy označen za samoregulační nástroj.Kodex se skládá z 15 zásad, které se mají uplatňovat v souvislosti s vytvářením statistik Společenství. Jeho účel je dvojí: zaprvé má zlepšit důvěru ve statistické úřady tím, že navrhne určitá institucionální a organizační opatření, a zadruhé má zvýšit kvalitu statistik vytvářených a šířených statistickými úřady prosazováním jednotného uplatňování nejlepších mezinárodních statistických zásad, metod a postupů všemi tvůrci úředních statistik v Evropě.Kodex je ve své podstatě reakcí na výzvu Rady ze dne 2. června 2004 a v některých ohledech přesahuje požadované minimální nároky. Je proto třeba vyzvat členské státy, aby uznaly význam kodexu, podnikly opatření nezbytná k zajištění jeho správného provádění příslušnými zúčastněnými orgány a propagovaly ho mezi uživateli a poskytovateli údajů. Komise dále hodlá zajistit, aby se tyto zásady dodržovaly i v případě Eurostatu. Na závěr navrhuje tento dokument opatření k monitorování a přezkoumání provádění norem kodexu.2.2. Rozsah kodexuKodex se primárně zabývá tvorbou úředních statistik v rámci Evropského statistického systému. Evropský statistický systém se odkazuje na stávající partnerství, na kterém se podílí Eurostat, vnitrostátní statistické úřady a další vnitrostátní statistické orgány, které jsou v každém členském státě odpovědné za vytváření a rozšiřování statistik nezbytných k provádění činností Evropské unie. Kodex zahrnuje statistiky uvedené v nařízení Rady o statistikách Společenství[2], tj. statistiky vytvářené a rozšiřované vnitrostátními statistickými úřady a statistickým úřadem Společenství (Eurostat) v souladu s čl. 285 odst. 2 Smlouvy o ES. Je třeba zdůraznit, že kodex pokrývá celé spektrum statistik vytvářených na úrovni Společenství a zdaleka přesahuje oblast hospodářských a fiskálních statistik.Avšak je zároveň dobré mít na paměti, že i řada jiných orgánů a institucí mimo Evropský statistický systém poskytuje úřední statistiky na evropské úrovni. Například Evropský systém centrálních bank (ESCB) vytváří celou řadu evropských statistik v hospodářské a měnové oblasti. Evropská centrální banka (ECB) s pomocí vnitrostátních centrálních bank shromažďuje statistické údaje nezbytné k plnění úkolů v rámci Evropského systému centrálních bank od kompetentních vnitrostátních orgánů nebo přímo od hospodářských subjektů. Shromažďování statistických údajů Evropskou centrální bankou se řídí zvláštním nařízením Rady[3].Ačkoli mají být normy uvedené v kodexu zdrojem inspirace pro veškeré orgány a instituce vytvářející úřední statistiky, ať již patří do Evropského statistického systému či nikoli, nemají vliv na stávající pravidla, která se týkají těchto orgánů či institucí. Ačkoli název kodexu zahrnuje širokou škálu „evropské statistiky“ definované v současném právním rámci jako statistika Společenství, zároveň signalizuje ambice přikročit k celoevropským normám.2.3. Zásady stanovené kodexemKodex je rozdělen do 15 zásad. Tyto zásady odráží ve velké míře stávající mezinárodní normy, jako jsou Základní principy oficiálních statistik přijaté Statistickou komisí Spojených národů na jejím zvláštním zasedání ve dnech 11. – 15. dubna 1994.Zásady jsou seřazeny do tří oddílů, které se zabývají institucionálním prostředím, statistickými postupy a výstupy. Součástí je i mechanismus vzájemného hodnocení na základě ukazatelů.2.3.1. Zásada nezávislostiV oboru statistiky má nezávislost především operativní rozměr. Znamená to, že především určuje, jak fungují či postupují statistické úřady při vytváření a šíření statistik.Zásada vědecké nezávislosti je zakotvena ve Smlouvě (čl. 285 odst. 2) a týká se objektivity během vytváření statistik. Článek 10 nařízení Rady (ES) č. 322/97 stanoví, že „ nestranností se rozumí objektivní a nezávislý způsob vypracovávání statistik Společenství nepodléhající žádnému tlaku politických nebo jiných zájmových skupin, zejména pokud jde o výběr nejvhodnějších postupů, definicí a metod k dosažení vytyčených cílů (…) ”.Kodex dále rozvíjí zásadu nezávislosti tím, že zavádí pojem „ profesionální nezávislost “, který souvisí obzvláště také s šířením a dostupností statistik. Kodex vymezuje zásadu profesionální nezávislosti touto definicí: „ důvěryhodnost evropských statistik je zajištěna odbornou nezávislostí statistických úřadů na jiných politických, řídících nebo administrativních útvarech a orgánech, stejně jako subjektech soukromého sektoru “. Mezi ukazatele k monitorování uplatňování této zásady patří (a platí to také pro Eurostat): i) vymezení prvků nezávislosti v zákoně, ii) status a funkční odpovědnost vedoucích osob statistických úřadů, včetně rozhodnutí o statistických metodách, normách a postupech, iii) rozhodnutí o obsahu a načasování vydávaných statistických zpráv a iv) zveřejnění statistických pracovních programů.Platné právní předpisy splňují požadavek na vědeckou nezávislost, tj. funkční požadavky na vytváření vysoce kvalitních statistik. Tím, že se kodex dále zabývá otázkou profesionální nezávislosti, se ještě více posiluje celková nezávislost, přičemž se zároveň bere ohled na různé a někdy rozdílné právní a správní podmínky v členských státech, jakožto výraz jejich vlastních politických a kulturních tradic. Očekává se, že posilováním této nezávislosti se zvýší důvěra veřejnosti v úřední statistiky.2.3.2. Otázka bezúhonnosti a odpovědnostiOtázky bezúhonnosti a odpovědnosti mají v zásadě horizontální povahu. Netvoří specifické statistické zásady výslovně uváděné v kodexu; avšak bezúhonnost je provázána s koncepty, jako je zákonnost, legitimita, oprávněnost a spravedlnost. Bezúhonnost a odpovědnost statistických úřadů na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství je posílena sledovacími mechanismy stanovenými v kodexu, z čehož vyplývá větší transparentnost.V kodexu se uvádějí monitorovací ukazatele pro každou zásadu. Tyto ukazatele zahrnují například výhradní odpovědnost vedoucích osob statistických úřadů za vytváření a metodiku statistik (v rámci profesionální nezávislosti – viz zásada 1). Využití externích odborníků ke kontrole klíčových statistických výstupů (v rámci zásady 4), průzkumy spokojenosti uživatelů (v rámci zásady 11) a požadavek na zohlednění potřeb uživatelů (v rámci zásady 13) jsou doplňkovými prvky bezúhonnosti a odpovědnosti. Bezúhonnost a odpovědnost je dále posílena vzájemným hodnocením, které je chápáno jako součást monitorovacích mechanismů.2.4. Provádění kodexu a monitorování jeho prováděníKomise přijala doporučení, aby se zvýšil účinek samoregulačního charakteru kodexu. V zájmu dosažení rovnováhy této podpory a požadavku odpovědnosti bude Komise monitorovat dodržování kodexu v rámci Evropského statistického systému. Komise zřídí systém podávání zpráv založený na informacích, které mají poskytnout členské státy. Za tímto účelem bude Komise koordinovat vývoj příslušných nástrojů, orientačního srovnávání (benchmarking) a vzájemného hodnocení na základě ukazatelů s ohledem na princip proporcionality.Monitorování provádění kodexu bude následovat po tříletém období postupného zavádění. V prvním roce provádění vypracují členské státy i Eurostat úvodní sebehodnotící zprávy. Tyto zprávy budou předány Výboru pro statistické programy. Členské státy budou navíc vyzvány k vytváření metod a nejlepších postupů, které budou zohledněny během následujících fází. Během druhého roku provádění se vypracují prozatímní sebehodnotící zprávy v přehlednějším formátu a podle konkrétnějších pokynů vytvořených Eurostatem a Výborem pro statistické programy na základě zkušeností získaných v prvním roce. Ve třetím roce provádění kodexu budou muset členské státy a Eurostat předložit závěrečné sebehodnotící zprávy. Tyto zprávy budou ve stejném formátu a bude je provázet vzájemné hodnocení vypracované s pomocí pracovní skupiny složené ze zástupců vnitrostátních statistických úřadů, případně vypracované externím poradním orgánem (viz bod 2.5 níže). Nakonec budou předány Výboru pro statistické programy a případně uvedenému externímu poradnímu orgánu a zveřejněny. Za vypracování zpráv předložených statistickými úřady by měl nést odpovědnost vedoucí daného statistického úřadu.Komise podá zprávu o provádění kodexu členskými státy a Eurostatem, přičemž zohlední výsledky kombinovaného procesu sebehodnocení a vzájemného hodnocení. Tři roky od přijetí uvedeného doporučení a po poradě s Výborem pro statistické programy a popřípadě s externím poradním orgánem (viz bod 2.5 níže) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při provádění a případně zahrne příslušné návrhy.2.5. Potřeba aktivní role externího poradního orgánu k posílení nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti Evropského statistického systémuV zájmu posílení řízení Evropského statistického systému v souladu se zásadami stanovenými v kodexu a prvky uvedenými v daném sdělení by byl užitečný externí poradní orgán. Takový orgán by zvýšil důvěru v to, že vynaložené úsilí na posilování nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních úřadů, Eurostatu a Evropského statistického systému povede k naplnění jejich poslání a pokud jde o statistiky Společenství, ke splnění požadavků ze zasedání Rady ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN).Takový orgán by zejména mohl být pro Komisi užitečným přínosem pro plnění mandátu, kterým byla pověřena Smlouvou, a sice monitorováním dodržování základních statistických zásad stanovených v čl. 285 odst. 2 Smlouvy o ES a znovu uváděných v kodexu. Podobně by mohl být uvedený orgán pověřen aktivní rolí při dohledu nad tím, jak je kodex celkově prováděn Evropským statistickým systémem, a mohl by udílet rady ohledně statistických priorit podle zásad uvedených v bodě 2.6 níže.Zmíněný externí poradní orgán by měly tvořit přední osobnosti. Celkový počet členů by měl být omezen na úroveň, která zajistí akceschopný a efektivní orgán. Jednu skupinu členů by jmenovala Rada z řad osob, které mají dobrou kvalifikaci nebo se vážně zajímají o obor statistiky a zastupují občanskou společnost (např. vědecká obec, podnikové svazy, sdružení, atd.), přičemž je nutné zajistit zastoupení z různých oblastí statistiky. Další členové by pocházeli z orgánů a institucí EU (Evropský parlament, Rada, Komise, Evropská centrální banka, Výbor pro statistické programy), které by je také přímo jmenovaly. Předsedou se musí stát prominentní, všeobecně uznávaná osobnost.V současné době existuje výbor, Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti (CEIES)[4], který alespoň zčásti plní tuto roli[5]. Tento výbor, který pomáhá Radě i Komisi, byl zřízen v roce 1991, aby formuloval zájmy uživatelů a aby se takto zohlednily požadavky uživatelů a náklady vzniklé poskytovatelům informací. I když se tento orgán osvědčil, bylo by možné znovu přezkoumat jeho roli, mandát, složení a postupy[6], aby optimálně přispíval k cílům Evropského statistického systému.Reformovaný Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti by mohl převzít roli externího poradního výboru. V takovém případě by došlo k rozšíření jeho stávajících úkolů a odpovědnosti, včetně poskytování stanovisek ohledně statistických pracovních programů. Komise je připravena zvážit v tomto smyslu navržení reformy Evropského poradního výboru pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti.2.6. Zásady pro vyvážení statistických prioritPro vytváření vysoce kvalitních a spolehlivých statistik je nutné vyvážit požadavky na údaje, dostupné kapacity statistických úřadů a zátěž kladenou na respondenty. Podle zásady 9 kodexu by si měly statistické úřady stanovit cíle k postupnému snížení zátěže respondentů. Uvádí se řada ukazatelů k zajištění toho, aby nedocházelo k přílišnému zatěžování respondentů při poskytování údajů. K tomu konkrétně patří využití nejlepších odhadů a přibližných hodnot, přístup ke správním zdrojům nebo sdílení údajů v rámci statistických úřadů.Uvolnění kapacit by pak umožnilo statistickým úřadům soustředit veškeré své úsilí na statistické činnosti jasně označené za priority. Pravdou je, že Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) došla v únoru 2005 k závěru, že „kapacita vnitrostátních statistických úřadů k dosažení přísných statistických norem zásadně závisí na schopnosti stanovit si priority v souvislosti se zátěží statistických požadavků EU kladených na úřady. V tomto smyslu by stanovení priorit mělo vést také ke snížení regulační zátěže respondentů. Z tohoto důvodu a v souladu se závěry Rady ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) ze dne 2. června 2004 se ministři těší na diskusi o návrzích předložených Hospodářským a finančním výborem o vyvážení statistických priorit, která má proběhnout v červnu 2005.“Stanovení priorit může vést také ke zjednodušení právních předpisů. V této souvislosti je třeba si připomenout, že poté, co členské státy navrhly, aby se vybraly právní předpisy, kterým by prospělo zjednodušení, Rada pro konkurenceschopnost vybrala v listopadu 2004 15 priorit ke zjednodušení.Zároveň by stanovení statistických priorit nemělo bránit Evropské komisi navrhovat statistická opatření nutná k výkonu činností Společenství, jak se uvádí ve Smlouvě. V této souvislosti se Komise domnívá, že je možné se řídit některými obecnými zásadami pro přesné stanovení „pozitivních“ a „negativních“ priorit při definování statistických programů.První kategorie zásad by se vztahovala k potřebám uživatelů. Prospěch z evropských statistik je především odvislý od jejich využitelnosti pro vytváření politik na evropské úrovni. Pouhé vnitrostátní potřeby nemůžou ospravedlnit pokračování ve statistice na úrovni Společenství.Druhá kategorie zásad by se vztahovala ke zhodnocení nákladů. Otázka nákladů statistických činností je velice složitá a je třeba velice pečlivě přezkoumat návrhy. Ve většině případů ponesou břímě provádění členské státy.Ve třetí kategorii by byly specifické otázky. Proces vyvažování by měl vzít také v úvahu rovnováhu mezi dodržováním termínů a kvalitou: často poskytované údaje by se měly týkat základního rozčlenění, zatímco podrobnější údaje by měly být poskytovány méně často. Proces stanovování priorit by mohl také prošetřit, zda je možné zvýšit efektivitu tím, že se více pozornosti soustředí na evropské souhrnné ukazatele nebo, v případě méně prioritních údajů, které se nevztahují k fiskální kontrole, že se bude rozlišovat povinnost podávat zprávy mezi členskými státy s vysokými a nízkými hodnotami souhrnných ukazatelů.3. DOPORUčENÍ3.1. Důvod doporučeníVe sdělení z prosince roku 2004 o evropské strategii řízení fiskálních statistik bylo uvedeno, že dojde k přezkoumání různých možných právních nástrojů při řešení otázek spojených s minimálními normami pro institucionální zřízení statistických úřadů. Ze zmíněného přezkumu, který mimo jiné odhalil velkou rozmanitost institucionálních zřízení statistických úřadů členských států, vyplývá, že by v tento okamžik nebylo vhodné navrhovat právně závazný nástroj. Z tohoto důvodu a v souvislosti s dosaženými výsledky statistických úřadů při přijímání kodexu jako samoregulačního nástroje se Komise domnívá, že vhodným a přiměřeným nástrojem v daný okamžik je přijmout doporučení.Avšak to nevylučuje možnost zvážit jiné nástroje v budoucnu. Na základě dosažených výsledků a zkušeností získaných při provádění kodexu může později Komise zvážit navrhnutí právně závazného nástroje, například formou směrnice.3.2. Účel doporučeníÚčel doporučení je dvojí. Na jedné straně je cílem doporučit členským státům, aby uznaly význam kodexu a přijaly opatření nutná k zajištění jeho řádného provádění příslušnými orgány, a propagovat ho mezi uživateli a poskytovateli údajů. Na straně druhé podnikne Komise patřičné kroky, zejména kvůli monitorování dodržování kodexu v rámci Evropského statistického systému.Navíc hodlá Komise učinit podobná opatření v rámci své vlastní působnosti a posílit nezávislost Eurostatu při plnění jeho úkolů zajištěním toho, že jako statistický úřad Společenství bude také dodržovat normy stanovené v kodexu. Nezávislost Eurostatu při plnění jeho poslání je již formálně zajištěna. Cílem rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 1997 o úloze Eurostatu při tvorbě statistiky Společenství[7] bylo provést výše uvedené nařízení Rady (ES) č. 322/97 (právní předpisy upravující oblast statistiky) v rámci interní oragnizace Komise. Uvedené nařízení určuje úlohu a odpovědnost Eurostatu jakožto statistického úřadu Společenství, a zejména technickou autonomii, kterou má Eurostat při plnění svých úkolů. Podle stejného dokumentu plní Eurostat roli koordinátora v rámci Komise pro vytváření statistik. Dalším pozitivním ukazatelem funkční nezávislosti Eurostatu, která je zakotvena v právních předpisech, je skutečnost, že úředníci Eurostatu mají v porovnání s dalšími úředníky Komise tu výsadu, že pouze oni mohou nahlížet do důvěrných statistických údajů[8]. Provádění kodexu Eurostatem a opatření, která Komise může učinit v zájmu usnadnění a monitorování provádění, zcela jistě přispějí k potvrzení a dalšímu posílení nezávislosti statistického úřadu Společenství.Cílem tohoto doporučení je tedy podpořit normy uvedené v daném kodexu a doporučit patřičná opatření k dosažení efektivního provádění těchto norem statistickými úřady na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství.Navíc Komise chce, aby po tomto doporučení následovala podpůrná opatření k usnadnění provádění kodexu. Mezi tato opatření budou případně patřit podrobné protokoly nebo pokyny a širší konzultace zúčastněných stran. Tyto činnosti také dále zlepší kvalitu statistik na evropské úrovni, přičemž se bude brát ohled na hospodárnost a zatížení respondentů. Za tímto účelem se budou shromažďovat první výsledky v rámci hlavních evropských hospodářských ukazatelů. A nakonec Komise počítá s tím, že uživatelé, kterým je kodex určen, musí být schopni rozpoznat statistické údaje vytvářené v souladu se zásadami tohoto kodexu. Komise proto učiní patřičná opatření, která umožní identifikovat úřední evropské statistiky, čímž se zlepší transparentnost a kvalita rozšiřování údajů.ZÁVěRDoporučení a přiložený kodex se zaměřují na celoevropské normy s cílem posílit nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost statistických úřadů. Jsou reakcí na výzvu Rady adresovanou Komisi, aby v dané oblasti předložila návrhy. Doporučení je dalším krokem průběžného procesu zdokonalování řízení statistik v Evropě.DOPORUČENÍ KOMISEo nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství (Text s významem pro EHP)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Úřední statistiky hrají v demokratických společnostech zásadní roli, neboť veřejným orgánům, tvůrcům politik, hospodářským a sociálním subjektům, stejně jako občanům poskytují objektivní a nestranné informace, na jejichž základě je možné přijímat informovaná rozhodnutí a otevřeně diskutovat.(2) Aby bylo možné tento úkol splnit, je třeba úřední statistiky vypracovávat a šířit v souladu se společnými normami, které zaručují dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, nákladové efektivity a statistické důvěrnosti.(3) Zároveň se význam evropské statistiky neustále zvyšuje v souvislosti se znovuzahájením lisabonské strategie[9] a Integrovanými hlavními směry pro růst a zaměstnanost (2005 – 2008)[10]; kvalitní statistika je potřeba také z důvodu monitorování a přezkumu provádění dalších klíčových politických iniciativ na evropské úrovni, jako je strategie udržitelného rozvoje, společná azylová a přistěhovalecká politika atd.(4) Ještě významnější zvláštní roli hrají v této souvislosti fiskální údaje a účty vládních institucí při vykonávání hospodářského a měnového dohledu a řádném provádění Paktu stability a růstu; zejména statistické údaje používané v rámci postupu při nadměrném schodku musejí být co nejkvalitnější.(5) Dne 22. prosince 2004 přijala Komise sdělení určené Radě a Evropskému parlamentu nazvané „K evropské strategii řízení fiskálních statistik“[11], které navrhuje konsistentní strategii na posílení kontroly fiskálních statistik Evropské unie na základě tří základních linií činnosti.(6) Zaprvé a na výzvu Rady je třeba posílit monitorování Komise, pokud jde o kvalitu oznamovaných fiskálních údajů; za tímto účelem Komise dne 2. března 2005 přijala návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3605/93, pokud jde o kvalitu statistických údajů v souvislosti s postupem při nadměrném schodku[12], a který je v současné době předmětem diskuze.(7) Zadruhé je třeba posílit operační kapacity Komise ve statistické oblasti; ve zvláštním kontextu statistického monitorování v rámci postupu při nadměrném schodku se požadují pravidelné návštěvy za účelem dialogu a důkladného monitorování; rovněž je třeba využívat všechny stávající odborné poznatky, a to i na vnitrostátní úrovni.(8) Zatřetí je třeba ustavit celoevropské normy, pokud jde o nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost státních statistických úřadů, v reakci na výzvu Rady určenou Komisi ze dne 2. června 2004, aby byl do června 2005 předložen návrh na vytvoření minimálních evropských norem pro institucionální zřízení statistických orgánů na posílení nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti státních statistických úřadů členských států.(9) V reakci na tuto výzvu členské státy projednaly dne 17. listopadu 2004 ve Výboru pro statistické programy základní normy, které je třeba vytvořit v rámci kodexu, a souhlasily, že budou dané zásady dále studovat a ustaví ukazatele, jež umožní monitorovat provádění kodexu.(10) Následně byla Výborem pro statistické programy pověřena jedna pracovní skupina úkolem finalizovat návrh kodexu v oblasti evropské statistiky.(11) Výsledný kodex byl Výborem pro statistické programy jednomyslně schválen dne 24. února 2005, čímž bylo dáno najevo, že zásady obsažené v tomto kodexu sdílejí všechny statistické úřady, které by vzápětí měly být vyzvány k tomu, aby kodex dodržovaly a považovaly ho za směrodatný nástroj.(12) Stávající institucionální složení statistických úřadů se napříč členskými státy značně liší z důvodu různých a někdy rozcházejících se právních a správních ustanovení v jednotlivých členských státech, které odrážejí jejich příslušné politické a kulturní tradice.(13) Vzhledem k výsledkům, jichž statistické úřady přijetím kodexu jakožto samoregulativního nástroje dosáhly, a vzhledem k očekávání, že dané orgány budou tento kodex provádět, je toto doporučení považováno za vhodné a přiměřené.(14) Tento kodex má dvojí význam spočívající zaprvé ve zlepšení důvěryhodnosti a spolehlivosti statistických orgánů skrze navržení určitých institucionálních a organizačních ustanovení a zadruhé ve zlepšení kvality statistik, které tyto orgány vytvářejí a šíří, skrze podporu soudržného uplatňování správných mezinárodních statistických zásad, metod a postupů ze strany všech evropských subjektů vytvářejících úřední statistiky.(15) Členským státům by proto mělo být doporučeno, aby si uvědomily význam dotčeného kodexu, přijaly opatření požadovaná na zajištění jeho správného uplatňování ze strany příslušných orgánů a prosazovaly ho mezi uživateli a poskytovateli údajů.(16) Je třeba poznamenat, že Komise zamýšlí souběžně přijmout podobná opatření v rámci své vlastní sféry působnosti, zejména monitorovat dodržování kodexu v rámci evropského statistického systému,I. DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY:A. v přiloženém kodexu uznaly společný souhrn evropských norem určený statistickým orgánům;B. zajistily dodržování zásad kodexu ze strany svých statistických orgánů s cílem vytvářet a šířit kvalitní a harmonizované statistiky Společenství a obecně přispívat k řádnému fungování evropského statistického systému jako celku;C. zajistily profesionální organizaci svých statistických služeb a takové zdroje, které umožní vytvářet statistiku Společenství způsobem zaručujícím nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost na základě pokynů uvedených v kodexu;D. za pomoci vhodných informačních kanálů zvyšovaly povědomí o existenci tohoto kodexu a jeho obsahu mezi respondenty statistických zjišťování a poskytovateli údajů, stejně jako u všech uživatelů statistik;E. podporovaly rozsáhlou výměnu informací a poznatků v rámci evropského statistického systému založenou na zkušenostech získaných při provádění kodexu;F. podporovaly a v případě potřeby zesílily rozsáhlou spolupráci statistických orgánů v rámci evropského statistického systému, stejně jako spolupráci se statistickými orgány mezinárodních subjektů a organizací;G. poskytovaly informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla monitorovat dodržování zásad stanovených v kodexu.II. V PřILOžENÉM KODEXU UZNÁVÁ SPOLEčNÝ SOUHRN EVROPSKÝCH NOREM URčENÝ STATISTICKÝM ORGÁNůM A V TÉTO SOUVISLOSTI:A. bude zajišťovat dodržování zásad kodexu ze strany Eurostatu s cílem vytvářet a šířit kvalitní a harmonizované statistiky Společenství a obecně přispívat k řádnému fungování evropského statistického systému jako celku;B. bude zajišťovat profesionální organizaci Eurostatu, statistického orgánu Evropské unie, a takové zdroje, které umožní vytvářet statistiku Společenství způsobem zaručujícím nezávislost, bezúhonnost a odpovědnost, a přijme odpovídající vhodná opatření na základě svých vlastních pravomocí v rámci své vnitřní organizace;C. přijme vhodná opatření, jež usnadní provádění kodexu v rámci evropského statistického systému, zejména s cílem vytvářet úřední statistiky Společenství takovým způsobem, aby uživatelé mohli rozpoznat informace vytvořené v souladu s tímto kodexem.III. DÁLE ZAMÝŠLÍ:A. vytvořit nástroje, které by zlepšily kvalitu statistik Společenství na evropské úrovni s ohledem na jejich nákladovou efektivitu;B. zřídit systém podávání zpráv za účelem monitorování dodržování kodexu v rámci evropského statistického systému v souladu se zásadou proporcionality;C. zvážit navržení vnějšího poradního orgánu, případně reformovaného Evropského poradního výboru pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti, s cílem svěřit mu aktivní úlohu při monitorování provádění kodexu a tudíž i při podporování nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti, jakož i při vydávání stanovisek v otázce zajišťování rovnováhy mezi prioritami statistických programů;D. předložit Evropskému parlamentu a Radě do tří let od přijetí tohoto doporučení a po konzultaci Výboru pro statistické programy a případně i výše uvedeného vnějšího poradního orgánu zprávu o pokroku při začleňování tohoto kodexu do evropského statistického systému založenou zejména na vlastních a vzájemných hodnoceních, případně včetně návrhů na podporu nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti.V Bruselu dne […].Za Komisipředseda/předsedkyněKODEX EVROPSKÉ STATISTIKY přijatý Výborem pro statistické programy dne 24. února 2005 ÚvodDefinice: | Pro účely tohoto dokumentu: Evropská statistika znamená statistiku Společenství, tak jak je definována v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství, vytvářenou a šířenou národními statistickými úřady a statistickým úřadem Společenství (Eurostat) v souladu s čl. 285 odst. 2 Smlouvy. Statistický úřad znamená na národní úrovni národní statistický institut (NSI) a další statistické orgány pověřené vytvářením a šířením evropských statistik a na úrovni Společenství Eurostat. Evropský statistický systém (dále jen ESS) znamená partnerství tvořené Eurostatem, národními statistickými instituty a dalšími národními statistickými orgány zodpovídajícími v každém členském státě za vytváření a rozšiřování Evropských statistik. |V souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství a zejména čl. 285 odst. 2 této smlouvy, nařízením Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství, a se Základními principy oficiálních statistik přijatými Statistickou komisí Organizace spojených národů dne 14. dubna 1994 má tento kodex dvojí účel:-  Zlepšit důvěru v nezávislost, integritu a zodpovědnost jak národních statistických úřadů, tak i Eurostatu a v důvěryhodnost a kvalitu statistik, které vypracovávají a rozšiřují (tj. vnější hledisko) ;-  Propagovat používání nejlepších mezinárodních statistických zásad, metod a postupů všemi producenty evropských statistik, aby se podpořila jejich kvalita (tj. vnitřní hledisko).Kodex je určen pro přijetí:-  Správními orgány (tj. vládami, ministerstvy, Komisí, Radou) – jako pokyny zabezpečující, že jejich statistické služby jsou profesionálně organizovány a zajištěny z hlediska zdrojů pro produkci důvěryhodných evropských statistik způsobem, který zaručuje nezávislost, integritu a zodpovědnost;-  Statistickými úřady a jejich zaměstnanci – pro poskytnutí referenčního rámce statistických zásad, hodnot a nejlepších postupů, které by jim měly napomoci při produkci a rozšiřování vysoce kvalitních harmonizovaných evropských statistik.Jsou určeny jako informace pro:-  Uživatele – k prokázání, že evropské a národní statistické úřady jsou nestranné a že statistiky, které vypracovávají a rozšiřují, jsou důvěryhodné, objektivní a spolehlivé;-  Poskytovatele údajů – k prokázání, že je chráněna důvěrnost informací, které poskytují, a že na ně nebudou kladeny přehnané požadavky.Kodex je založen na 15 Zásadách . Správní a statistické orgány v Evropské unii se zavazují dodržovat zásady zakotvené v tomto kodexu a pravidelně kontrolovat jejich dodržování pomocí Ukazatelů správného postupu u každé z 15 zásad, které budou používány jako reference.Výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím Rady 89/382/EHS ze dne 19. června 1989 bude pravidelně sledovat formou expertních hodnocení dodržování tohoto kodexu.Institucionální prostředíNa efektivitu a důvěryhodnost statistického úřadu, který vypracovává a rozšiřuje evropské statistiky, mají podstatný vliv institucionální a organizační faktory. Jedná se o profesionální nezávislost, oprávnění ke shromažďování údajů, přiměřenost zdrojů, závazek kvality, statistickou důvěrnost, nestrannost a objektivitu.Zásada 1: Profesionální nezávislost – Důvěryhodnost evropských statistik je zajištěna odbornou nezávislostí statistických úřadů na jiných politických, řídících nebo administrativních útvarech a orgánech, stejně jako subjektech soukromého sektoru.Ukazatele-  Nezávislost statistických úřadů na politickém nebo jiném zasahování z vnějšku při produkci a rozšiřování oficiálních statistik je dána zákonem.-  Vedoucí statistického úřadu má postavení s dostatečně vysokým vlivem, aby byl zajištěn přístup na vyšší úrovni k politickým orgánům a orgánům veřejné správy. Měl/a by mít nejvyšší odborné schopnosti.-  Vedoucí statistického úřadu nebo v příslušných případech vedoucí jeho statistických útvarů zodpovídají za to, že evropské statistiky jsou vytvářeny a šířeny nezávislým způsobem.-  Vedoucí statistického úřadu a v příslušných případech vedoucí jeho statistických útvarů mají výhradní zodpovědnost za rozhodnutí o statistických metodách, standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejnění statistik.-  Jsou publikovány statistické pracovní programy a v pravidelných zprávách je popsán dosažený pokrok.-  Uveřejněné statistiky jsou jasně odlišeny a vydávány odděleně od politických/koncepčních prohlášení.-  V příslušných případech se statistický úřad veřejně vyjadřuje k záležitostem týkajícím se statistik včetně kritiky a případů zneužití oficiálních statistik.Zásada 2: Oprávnění ke shromažďování údajů – statistické úřady musejí mít jasný právní mandát pro shromažďování informací pro účely evropských statistik. Úřady, podniky, domácnosti a široká veřejnost mohou být na žádost statistických úřadů ze zákona donuceny umožnit přístup k údajům nebo poskytnout údaje pro účely evropských statistik.Ukazatele-  Oprávnění k získávání informací pro produkci a rozšiřování oficiálních statistik je zakotvena v zákoně.-  Vnitrostátní právní předpisy dovolují statistickému úřadu použít ke statistickým účelům administrativní zdroje.-  Podle zákona si může statistický úřad vynutit odpovědi na statistická zjišťování.Zásada 3: Přiměřenost zdrojů – Zdroje, které mají statistické úřady k dispozici, musejí postačovat pro splnění požadavků evropské statistiky.Ukazatele-  Pro současné potřeby evropské statistiky jsou k dispozici personální, finanční a výpočetní zdroje přiměřené jak množstvím, tak kvalitou.-  Rozsah, podrobnost a náklady evropské statistiky jsou přiměřené potřebám.-  Existují postupy k vyhodnocení a zdůvodnění požadavků na nové evropské statistiky v porovnání s jejich náklady.-  Pro všechny evropské statistiky existují postupy pro posouzení jejich potřebnosti, aby se zjistilo, zda některé mohou být zrušeny nebo omezeny, aby se uvolnily zdroje.Zásada 4: Závazek kvality – Všichni členové ESS se zavazují pracovat a spolupracovat podle zásad zakotvených v Deklaraci kvality Evropského statistického systému.Ukazatele-  Kvalita produktu je pravidelně sledována podle hledisek kvality ESS.-  Jsou k dispozici postupy pro sledování kvality shromažďování, zpracování a rozšiřování statistik.-  Pro řešení otázek kvality jsou k dispozici postupy včetně kompenzací v rámci kvality a postupy pro plánování stávajících a nadcházejících zjišťování.-  Pokyny ke kvalitě jsou zdokumentovány a pracovníci jsou v nich důkladně proškoleni. Tyto pokyny existují v písemné formě a je s nimi seznámena veřejnost.-  Jsou prováděny pravidelné a důkladné kontroly klíčových statistických výstupů, v příslušných případech za pomoci externích odborníků.Zásada 5: Statistická důvěrnost – Soukromí poskytovatelů údajů (domácností, podniků, veřejné správy a dalších respondentů), důvěrnost jimi poskytnutých údajů a jejich použití pouze ke statistickým účelům musejí být bezvýhradně zaručeny.Ukazatele-  Statistická důvěrnost je zaručena zákonem.-  Zaměstnanci statistických úřadů při svém přijetí podepisují právní závazek důvěrnosti.-  Za jakékoli vědomé porušení statistické důvěrnosti jsou ukládány značné postihy.-  Na ochranu důvěrnosti při produkci a rozšiřování statistik jsou poskytovány směrnice a pokyny. Tyto pokyny jsou v písemné formě a je s nimi seznámena veřejnost.-  Na ochranu zabezpečení a integrity statistických databází se používají fyzická a technologická opatření.-  Pro externí uživatele, kteří mají přístup ke statistickým mikrodatům pro účely výzkumu, platí přísné předpisy.Zásada 6: Nestrannost a objektivita – Statistické úřady musejí při vypracovávání a rozšiřování evropské statistiky ctít vědeckou nezávislost a postupovat objektivním, profesionálním a transparentním způsobem, kdy je se všemi uživateli jednáno rovně a spravedlivě.Ukazatele-  Statistiky jsou sestavovány na objektivním základě určeném statistickými hledisky.-  Výběr zdrojů a statistických technik se řídí statistickými hledisky.-  Chyby zjištěné ve vydaných statistikách se opraví a zveřejní v nejkratší možné lhůtě.-  Informace o metodách a postupech použitých statistickým úřadem jsou k dispozici veřejnosti.-  Data a čas zveřejnění statistik jsou oznámeny předem.-  Všichni uživatelé mají stejný přístup ke zveřejněným statistikám ve stejnou dobu a jakýkoli přednostní přístup před jejich uveřejněním pro jakéhokoli vnějšího uživatele je omezen, řízen a zveřejněn. V případě, že dojde k úniku informací, měl by být postup zveřejňování upraven tak, aby byla zajištěna nestrannost.-  Zveřejnění statistik a prohlášení přednesená na tiskových konferencích jsou objektivní a nestranná.Statistické postupyPostupy používané statistickými úřady při organizování, shromažďování, zpracování a rozšiřování oficiálních statistik se musí plně řídit evropskými a ostatními mezinárodními standardy, směrnicemi a osvědčenými postupy. Důvěryhodnost statistik je posilována pověstí dobrého řízení a efektivity. Příslušné aspekty zahrnují správnou metodiku, odpovídající statistické postupy, přiměřené nároky na respondenty a efektivnost nákladů.Zásada 7: Správná metodika – Kvalitní statistiky se musí opírat o správnou metodiku. To vyžaduje odpovídající nástroje, postupy a odbornost.Ukazatele-  Celkový metodický rámec statistického úřadu odpovídá evropským a ostatním mezinárodním normám, směrnicím a osvědčeným postupům.-  Jsou definovány postupy, které zajistí, aby v celém statistickém úřadu byly shodně používány standardní pojmy, definice a klasifikace.-  K zajištění vysoké kvality se registr ekonomických subjektů (business register) a opora pro zjišťování u obyvatelstva pravidelně vyhodnocují a, pokud je to nutné, i upravují.-  Existuje detailní shoda mezi národními systémy klasifikace a rozdělení do sektorů a odpovídajícími evropskými systémy.-  Jsou přijímáni absolventi vysokých škol odpovídajících akademických oborů.-  Zaměstnanci navštěvují příslušná mezinárodní školení a konference a navazují kontakty s kolegy na mezinárodní úrovni, aby se učili od nejlepších a zvyšovali svou odbornost.-  Ke zlepšování metodiky se organizuje spolupráce s vědeckou veřejností, externí kontroly hodnotí kvalitu a účinnost použitých metod a prosazují lepší nástroje, pokud je to možné.Princip 8: Odpovídající statistické postupy – Oporou kvalitních statistik musí být odpovídající statistické postupy používané od shromažďování údajů až po jejich ověřování.Ukazatele-  Tam, kde se evropské statistiky zakládají na administrativních údajích, musí definice a pojmy používané pro administrativní účely být dostatečně podobné definicím a pojmům požadovaným pro statistické účely.-  V případě statistických zjišťování se dotazníky před sběrem údajů systematicky testují.-  Plány zjišťování, výběrové postupy a váhy mají správný základ a jsou pravidelně kontrolovány, revidovány nebo podle potřeby aktualizovány.-  Terénní zjišťování, pořízení dat a kódování se průběžně sledují a podle potřeby revidují.-  Používají se a pravidelně kontrolují vhodné editační a imputační počítačové systémy, které se podle potřeby revidují a aktualizují.-  Revize dodržují standardní, osvědčené a transparentní postupy.Zásada 9: Přiměřené nároky na respondenty – Nároky na respondenty by měly být přiměřené potřebám uživatelů a neměly by být vůči respondentům nadměrné. Statistický úřad sleduje zátěž respondentů a stanovuje cíle pro její postupné snížení.Ukazatele-  Rozsah a podrobnost požadavků evropských statistik se omezuje na nezbytně nutnou míru.-  Zátěž respondentů je rozložena v maximální možné míře v základním souboru zjišťování pomocí vhodných výběrových metod.-  Informace požadované od podniků jsou v co největší míře k dispozici z účetnictví a tam, kde je to možné, používá se k usnadnění zasílání dat elektronických prostředků.-  Pokud nejsou k dispozici detaily, akceptují se nejlepší odhady a aproximace.-  Aby se zabránilo zdvojení požadavků na informace, používají se všude, kde je to možné, administrativní zdroje.-  Aby se nezvyšoval počet zjišťování, používá se všeobecně v statistických orgánech sdílení dat.Zásada 10: Efektivita nákladů – Zdroje musí být účelně využívány.Ukazatele-  Využívání zdrojů statistického úřadu se sleduje pomocí interních i nezávislých externích opatření.-  Rutinní činnosti (např. pořizování dat, kódování, ověřování) se v co největší míře automatizují.-  Pro shromažďování údajů, jejich zpracování a šíření se optimalizuje kapacita informačních a komunikačních technologií.-  Vynakládá se iniciativní úsilí ke zlepšení statistického potenciálu administrativních zdrojů, aby bylo možné se vyhnout nákladným přímým zjišťováním.Statistické výstupyDostupné statistiky musí splňovat potřeby uživatelů. Statistiky vyhovují evropským kvalitativním standardům a slouží potřebám evropských institucí, vlád, výzkumných institucí, podnikatelským zájmům a široké veřejnosti. Důležitými body jsou zde míra, v jaké jsou statistiky relevantní, přesné a spolehlivé, včasné, koherentní, srovnatelné mezi regiony a zeměmi a snadno dostupné uživatelům.Zásada 11: Relevance – Evropské statistiky musí splňovat potřeby uživatelů.Ukazatele-  Existují postupy pro konzultace s uživateli, sledování relevance a praktického využití stávajících statistik ve vztahu k potřebám uživatelů a pro podávání zpráv o jejich nových potřebách a prioritách.-  Prioritní potřeby jsou plněny a zohledněny v pracovním programu.-  Pravidelně se provádí průzkum spokojenosti uživatelů.Zásada 12: Přesnost a spolehlivost – Evropské statistiky musí vystihovat skutečnost přesně a spolehlivě.Ukazatele-  Zdrojová data, průběžné výsledky a statistické výstupy se vyhodnocují a ověřují.-  Výběrové i nevýběrové chyby se měří a systematicky zaznamenávají podle hledisek kvality ESS.-  Pravidelně se provádějí studie a rozbory revizí, které jsou interně používány pro informování v rámci statistických postupů.Zásada 13: Včasnost a dochvilnost – Evropské statistiky musí být šířeny včasným a dochvilným způsobem.Ukazatele-  Včasnost splňuje nejpřísnější evropské a mezinárodní standardy pro šíření statistik.-  Pro zveřejňování evropských statistik je stanovena obvyklá denní doba.-  Periodicita evropských statistik v nejvyšší možné míře zohledňuje požadavky uživatelů.-  Jakýkoli odklon od časového plánu zveřejňování statistiky je oznámen předem, vysvětlen a je stanoveno nové datum zveřejnění.-  Pokud je to považováno za užitečné, mohou se šířit předběžné výsledky přijatelné celkové kvality.Zásada 14: Koherence a porovnatelnost – Evropské statistiky by měly být vnitřně i časově konzistentní a porovnatelné mezi regiony a zeměmi; mělo by být možné kombinovat a společně využívat odpovídající data z různých zdrojů.Ukazatele-  Statistiky jsou vnitřně koherentní a konzistentní (např. dodržování aritmetické a účetní shody).-  Statistiky jsou koherentní nebo je možné je sladit za přiměřené časové období.-  Statistiky se sestavují na základě společných standardů s ohledem na rozsah, definice, jednotky a klasifikace v různých zjišťováních a zdrojích.-  Statistiky z různých zjišťování a zdrojů se porovnávají a slaďují.-  Porovnatelnost údajů mezi zeměmi je zajištěna pravidelnými výměnami mezi Evropským statistickým systémem a jinými statistickými systémy; provádějí se metodické studie v úzké spolupráci mezi členskými státy a Eurostatem.Zásada 15: Dostupnost a srozumitelnost – Evropské statistiky by měly být předkládány v jasné a srozumitelné formě, šířeny vhodným a přijatelným způsobem a měly by být dostupné a přístupné na základě nestrannosti i s příslušnými metadaty a návody.Ukazatele-  Statistiky se předkládají ve formě, která usnadňuje správnou interpretaci a smysluplná porovnání.-  Služby rozšiřování využívají moderní informační a komunikační technologie a ve vhodných případech tradiční tištěnou formu.-  Analýzy na zakázku jsou poskytovány, kde je to proveditelné, a zveřejňují se.-  Pro výzkumné účely lze povolit přístup k mikrodatům. Tento přístup podléhá přísným předpisům.-  Metadata se zaznamenávají podle standardizovaných metadatových systémů.-  Uživatelé jsou informováni o metodice statistických zpracování a kvalitě statistických výstupů s ohledem na kritéria kvality ESS.[1] KOM(2005) 71.[2] Nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistikách Společenství (Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1).[3] Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8).[4] Rozhodnutí Rady 91/116/EHS ze dne 25. února 1991, kterým se zřizuje Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti (Úř. věst. L 59, 6.3.1991, s. 21).[5] Existuje ještě jeden orgán, Výbor pro statistické programy (složený z generálních ředitelů statistických úřadů členských států), který pomáhá Komisi obecně koordinovat víceleté statistické programy a který je ve velké míře konzultován Komisí v souvislosti s celou řadou otázek (Rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom ze dne 19. června 1989, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství - Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47).[6] Reformovat Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti je potřeba v každém případě, a to z několika důvodů, mezi které patří rozšíření Evropské unie (postup podle stávajících pravidel by znemožnil akceschopnost výboru), poslední vývoj událostí v souvislosti s fungováním Evropského statistického systému, efektivnější zapojení veškerých zúčastněných stran a potřeba zvýšit efektivitu.[7] Úř. věst. L 112, 29.4.1997, s. 56.[8] Nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských Společenství (Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1).[9] KOM(2005) 24 ze dne 2.2.2005:Společně k růstu a zaměstnanosti – nový začátek lisabonské strategie.[10] KOM(2005) 141 ze dne 12.4.2005: Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008) včetně doporučení Komise o hlavních směrech hospodářské politiky členských států a Společenství a návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států.[11] KOM(2004) 832.[12] Úř. věst. C […], […], s. […].


title: Doporučení Komise ze dne 22. března 2010 o rozsahu působnosti a účincích eurobankovek a euromincí jako zákonného platidla

text:
               30.3.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 83/70

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 22. března 2010
   o rozsahu působnosti a účincích eurobankovek a euromincí jako zákonného platidla
   (2010/191/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Smlouva o fungování Evropské unie v kapitole Měnová politika článku 128 stanoví, že eurobankovky mají status zákonného platidla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie má Unie výlučnou pravomoc v oblasti měnové politiky pro členské státy, jejichž měnou je euro („zúčastněné členské státy“).

               (2)

               Podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (1) jsou mince znějící na eura jedinými mincemi, které mají v zúčastněných členských státech postavení zákonného platidla.

               (3)

               V současnosti na úrovni eurozóny panuje určitá nejistota ohledně rozsahu působnosti zákonného platidla a jeho důsledků.

               (4)

               Toto doporučení vychází z hlavních závěrů zprávy připravené pracovní skupinou složenou ze zástupců ministerstev financí a národních centrálních bank eurozóny.

               (5)

               Komise přezkoumá provádění tohoto doporučení tři roky po jeho přijetí a posoudí, zda je třeba regulativních opatření,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   1.   Společná definice zákonného platidla

   V případě, že existuje platební povinnost, status zákonného platidla eurobankovek a euromincí znamená:

               a)

               Povinné přijímání:
               Věřitel v rámci platební povinnosti nemůže odmítnout eurobankovky a euromince, ledaže se strany dohodly na jiném platebním prostředku.

               b)

               Přijímání za plnou nominální hodnotu:
               Peněžní hodnota eurobankovek a euromincí je rovná částce uvedené na bankovkách a mincích.

               c)

               Možnost splnění platební povinnosti:
               Dlužník může splnit platební povinnost nabídnutím eurobankovek a euromincí věřiteli.

         2.   Přijímání plateb eurobankovkami a euromincemi v maloobchodních operacích

   Přijímání eurobankovek a euromincí jako platebního prostředku v maloobchodních operacích by mělo být pravidlem. Odmítnutí by tudíž mělo být možné pouze v odůvodněných případech spojených se zásadou dobré víry (například pokud maloobchodník nedisponuje drobnými penězi).
   3.   Přijímání bankovek znějících na vysokou hodnotu v maloobchodních operacích

   Bankovky znějící na vysokou hodnotu by v maloobchodních operacích měly být přijímány jako platební prostředek. Odmítnutí by mělo být možné pouze v odůvodněných případech spojených se zásadou dobré víry (například pokud je nominální hodnota nabízené bankovky neúměrná částce, kterou dlužník dluží věřiteli platby).
   4.   Neexistence příplatků uložených v souvislosti s používáním eurobankovek a euromincí

   Na platby eurobankovkami a euromincemi by neměly být ukládány žádné příplatky.
   5.   Eurobankovky obarvené inteligentními systémy neutralizace bankovek (IBNS)

   Ačkoli jsou eurobankovky obarvené bezpečnostní barvou inteligentního systému neutralizace bankovek (IBNS) zákonným platidlem, členské státy by měly aktivně zúčastněným stranám (banky, maloobchodníci, široká veřejnost) sdělit, že obarvené bankovky musí být vráceny národním centrálním bankám, neboť je vysoce pravděpodobné, že pocházejí z krádeže.
   6.   Úplné zničení vydaných bankovek a mincí jednotlivci

   Členské státy by neměly ani bránit, ani postihovat sankcí úplné zničení malého množství eurobankovek či euromincí jednotlivci. Měly by však zakázat nepovolené ničení velkého množství eurobankovek či euromincí.
   7.   Poškozování bankovek a mincí pro umělecké účely

   Členské státy by neměly podporovat poškozování eurobankovek a euromincí pro umělecké účely, ale měly by toto jednání tolerovat. Takto poškozené bankovky a mince by měly být považovány za nevhodné k oběhu.
   8.   Pravomoc rozhodnout o zničení vhodných euromincí určených k oběhu

   Rozhodnutí o zničení vhodných euromincí určených k oběhu by nemělo příslušet žádnému vnitrostátnímu orgánu samostatně. Před zničením vhodných euromincí určených k oběhu by měl příslušný vnitrostátní orgán konzultovat podvýbor pro euromince Hospodářského a finančního výboru a informovat pracovní skupinu ředitelů mincoven.
   9.   Euromince v hodnotě 1 a 2 centy jako zákonné platidlo a pravidla pro zaokrouhlování

   V členských státech, kde byly přijaty režimy pro zaokrouhlování, a ceny jsou tudíž zaokrouhlovány na nejbližších pět centů, by euromince v hodnotě 1 a 2 centy měly zůstat zákonným platidlem a měly by být nadále přijímány jako platební prostředek. Členské státy by se však měly zdržet přijímání nových pravidel pro zaokrouhlování, neboť negativně ovlivňují možnost splnění platební povinnosti nabídnutím přesné dlužné částky a neboť mohou za určitých okolností vést k příplatku za hotovostní platby.
   10.   Sběratelské euromince jako zákonné platidlo

   Členské státy by měly přijmout všechna opatření, která shledávají za vhodná, aby předcházely používání sběratelských mincí jako platebních prostředků (například speciální balení, jasná komunikace, použití vzácných kovů, prodejní cena vyšší, než je nominální hodnota).

      Toto doporučení je určeno všem členským státům eurozóny, Evropské centrální bance, evropským a vnitrostátním obchodními sdružením a sdružením spotřebitelů.
      V Bruselu dne 22. března 2010.

            Za Komisi

         Olli REHN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.


title: Doporučení Komise ze dne 4. února 2008 týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2008, jehož cílem je zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu, a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2009 (oznámeno pod číslem K(2008) 369) (Text s významem pro EHP)

text:
               9.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 36/7

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 4. února 2008
   týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2008, jehož cílem je zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu, a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2009
   (oznámeno pod číslem K(2008) 369)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/103/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,
   s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny a na jejich povrchu (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Má-li být možné provádět reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o sledování reziduí pesticidů v řadě potravinářských výrobků, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely sledování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.

               (2)

               V roce 2008 by měla být monitorována rezidua pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, neboť tak bude možné tyto údaje využít pro odhad skutečné dietární expozice těmto reziduím. Jelikož má monitorování probíhat v tříletých cyklech, a aby členské státy mohly předložit monitorovací programy na rok 2009, musí toto doporučení obsahovat i informace pro monitorování v letech 2009 a 2010.

               (3)

               Na základě binomického rozdělení pravděpodobnosti lze vypočítat, že zkoumání 642 vzorků umožní s více než 99 % jistotou odhalit vzorek obsahující rezidua pesticidů, která překračují mez stanovitelnosti (LOD), pokud nejméně 1 % produktů rostlinného původu obsahuje rezidua překračující tuto mez. Odběr těchto vzorků by měl být rozdělen mezi členské státy podle počtu jejich obyvatel a spotřebitelů, přičemž se z jednoho produktu odebere minimálně 12 vzorků ročně.

               (4)

               Na internetových stránkách Komise (3) jsou zveřejněny pokyny, které se týkají postupů kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů („Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“). Platí, že by analytické laboratoře členských států měly tyto pokyny uplatňovat v co největší míře a že by tyto pokyny měly být průběžně přezkoumávány s ohledem na zkušenosti získané v rámci monitorovacích programů.

               (5)

               Směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002 stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a zrušuje směrnici 79/700/EHS (4), v níž jsou uvedeny metody odběru vzorků a postupy, které doporučila Komise pro Codex Alimentarius.

               (6)

               Očekává se, že analýza živočišných produktů začne probíhat od roku 2009, proto je nutné, aby úřední laboratoře byly seznámeny s předstihem s tím, které pesticidy a zboží živočišného původu budou kontrolovány, aby se tomuto doporučení mohly přizpůsobit, tyto kombinace jsou uvedeny v příloze I a jsou označeny písmenem d).

               (7)

               Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS požadují, aby členské státy vymezily kritéria uplatňovaná při vypracovávání vnitrostátních programů inspekcí. Je třeba předložit informace o tom, jaká kritéria se používají při stanovování počtu odebíraných vzorků a provedení analýzy, jaké vykazované hodnoty se uplatňují, jaká kritéria byla použita ke stanovení vykazovaných hodnot a podrobné informace o akreditaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (5). Pokud jde o akreditaci laboratoří, je třeba zohlednit odchylky stanovené v článku 18 nařízení Komise (ES) č. 2076/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a kterým se mění nařízení (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (6). Měl by rovněž být uveden počet a druh porušení právních předpisů a opatření, jež byla přijata.

               (8)

               Maximální přípustné hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě (7) a článkem 7 směrnice Komise 2006/125/ES ze dne 5. prosince 2006 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (8).

               (9)

               Informace o výsledcích monitorovacích programů je obzvláště vhodné zpracovávat, uchovávat či přenášet v elektronické podobě nebo pomocí informačních technologií. Byly vytvořeny formáty pro předávání údajů elektronickou poštou členskými státy Komisi. Členské státy by tedy měly být schopny předávat své zprávy Komisi ve standardním formátu. Nejúčinnějším způsobem další zdokonalování standardního formátu jsou pokyny, které vypracovává Komise.

               (10)

               Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         DOPORUČUJE:

               1)

               Členské státy se vyzývají, aby v průběhu roku 2008 odebraly a analyzovaly vzorky pro kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I, s výjimkou živočišných produktů d), které budou analyzovány od roku 2009. Počet vzorků od každého produktu, jenž byl členským státům přidělen v příloze II, odpovídajícím způsobem zohledňuje vnitrostátní podíl a podíl Společenství a třetích zemí na trhu daného členského státu.
               Vzorkovaná šarže by měla být vybrána náhodně v souladu s monitorovacím přístupem.
               Postup pro odebírání vzorků a počet jednotek by měly být v souladu se směrnicí 2002/63/ES.

               2)

               Vzorky, které každý členský stát odebere a analyzuje v souladu s přílohou I a II, musí obsahovat alespoň:

                           a)

                           deset vzorků výživy pro kojence a malé děti vyrobené převážně na bázi zeleniny, ovoce nebo obilovin;

                           b)

                           jeden vzorek, je-li dostupný, z produkce ekologického zemědělství, jež odpovídá podílu produktů ekologického zemědělství na trhu v každém členském státě.

               3)

               Členské státy se vyzývají, aby oznámily výsledky analýz vzorků testovaných na kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I nejpozději do 31. srpna 2009 a přitom uvedly:

                           a)

                           použité analytické metody a dosažené vykazované hodnoty, a to v souladu s postupy pro kontrolu kvality stanovenými v dokumentu „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů);

                           b)

                           počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.

               4)

               Zpráva by měla být vypracována ve formátu – včetně elektronického formátu – odpovídajícím pokynům, které členským státům poskytl Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat v souvislosti s prováděním doporučení Komise týkajících se koordinovaných monitorovacích programů Společenství.
               Výsledky týkající se vzorků výživy pro kojence a malé děti a vzorků z ekologického zemědělství by měly být předloženy na samostatných záznamových listech.

               5)

               Členské státy se vyzývají, aby Komisi a ostatním členským státům nejpozději do dne 31. srpna 2008 zaslaly informace požadované podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, jež se týkají monitorovací činnosti v roce 2007, aby bylo alespoň na základě kontrolního odběru vzorků zajištěno dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, které budou zahrnovat:

                           a)

                           výsledky jejich vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů;

                           b)

                           informace o postupech kontroly kvality v jejich laboratořích, a zejména informace o těch aspektech pokynů „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů), jež nebyly schopny uplatnit či s jejichž uplatňováním měly potíže;

                           c)

                           informace o akreditaci laboratoří v souladu s ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 882/2004, včetně rozsahu akreditace, akreditačního subjektu a kopie osvědčení o akreditaci laboratoří provádějících analýzy;

                           d)

                           informace o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř zúčastnila.

               6)

               Členské státy se vyzývají, aby nejpozději do 30. září 2008 zaslaly Komisi návrhy svých vnitrostátních programů monitorování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2009, které budou zahrnovat informace o:

                           a)

                           kriteriích použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny;

                           b)

                           použitých vykazovaných hodnotách a kritériích, na jejichž základě byly vykazované hodnoty vymezeny, a

                           c)

                           podrobnostech týkajících se akreditace laboratoří provádějících analýzy podle nařízení (ES) č. 882/2004.

      V Bruselu dne 4. února 2008.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/73/ES (Úř. věst. L 329, 14.12.2007, s. 40).

      (2)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2007/73/ES.

      (3)  Dokument č. SANCO/3131/2007 ze dne 31. října 2007 (http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf).

      (4)  Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (5)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (6)  Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 83. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1246/2007 (Úř. věst. L 281, 25.10.2007, s. 21).

      (7)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/82/ES (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 94).

      (8)  Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 16.

      PŘÍLOHA I
      KOMBINACE PESTICIDŮ A PRODUKTŮ, KTERÉ MAJÍ BÝT MONITOROVÁNY

                  2008

                  2009 (1)

                  2010 (1)

                  Acefát

                  a)

                  b)

                  c)

                  Acetamiprid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Aldikarb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Amitraz

                  b)

                  c)

                  Azinfos-methyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Azoxystrobin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Benomyl + karbendazim, (vyjádřený jako karbendazim)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Bifentrin

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Bromid (celkově)

                  b)

                  c)

                  Bromopropylát

                  a)

                  b)

                  c)

                  Bupirimát

                  a)

                  b)

                  c)

                  Buprofezin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Kaptan

                  a)

                  b)

                  c)

                  Folpet

                  a)

                  b)

                  c)

                  Karbaryl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Klofentezin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Chlormekvát (2)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Chlorthalonil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Chlorprofam

                  a)

                  b)

                  c)

                  Chlorpyrifos

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Chlorpyrifos-methyl

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Cypermethrin

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Cyprodinil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Deltamethrin

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Diazinon

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Dichlofluanid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Dichlorvos

                  a)

                  b)

                  c)

                  Dikofol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Dimethoát + omethoát (jejich suma vyjádřená jako dimethoát)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Dinokap

                  b)

                  c)

                  Difenylamin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Endosulfan

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Fenarimol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Fenhexamid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Fenitrothion

                  a)

                  b)

                  c)

                  Fludioxonil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Flusilazol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Glyfosát (3)

                  c)

                  Hexakonazol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Hexythiazox

                  a)

                  b)

                  c)

                  Imazalil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Imidakloprid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Indoxakarb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Iprodion

                  a)

                  b)

                  c)

                  Iprovalikarb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Kresoxim-methyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Lambda-cyhalothrin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Malathion

                  a)

                  b)

                  c)

                  Skupina látky maneb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Mepanipyrim

                  a)

                  b)

                  c)

                  Mepikvát (2)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Metalaxyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Methamidofos

                  a)

                  b)

                  c)

                  Methidathion

                  a)

                  b)

                  c)

                  Methiokarb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Methomyl/thiodikarb (jejich suma vyjádřená jako methomyl)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Myklobutanil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Oxydemeton-methyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Parathion

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Penkonazol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Fosalon

                  a)

                  b)

                  c)

                  Pirimikarb

                  a)

                  b)

                  c)

                  Pirimifos-methyl

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Prochloraz

                  a)

                  b)

                  c)

                  Procymidon

                  a)

                  b)

                  c)

                  Profenofos

                  a)

                  b) d)

                  b) d)

                  Propargit

                  a)

                  b)

                  c)

                  Pyrethriny

                  a)

                  Pyrimethanil

                  a)

                  b)

                  c)

                  Pyriproxyfen

                  a)

                  b)

                  c)

                  Oxamyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Chinoxyfen

                  a)

                  b)

                  c)

                  Spiroxamin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Tebukonazol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Thiofanát-methyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Tebufenozid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Trifloxystrobin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Tiabendazol

                  a)

                  b)

                  c)

                  Tolklofos-methyl

                  a)

                  b)

                  c)

                  Tolylfluanid

                  a)

                  b)

                  c)

                  Triadimefon + triadimenol (vyjádřeno jako suma triadimefonu a triadimenolu)

                  a)

                  b)

                  c)

                  Vinklozolin

                  a)

                  b)

                  c)

                  Boscalid

                  b)

                  c)

                  Karbofuran

                  b)

                  c)

                  Chlorfenvinfos

                  b) d)

                  b) d)

                  Cyfluthrin (včetně beta-cyfluthrinu)

                  b)

                  c)

                  Difenokonazol

                  b)

                  c)

                  Dimethomorf

                  b)

                  c)

                  Ethion

                  b)

                  c)

                  Fenoxykarb

                  b)

                  c)

                  Fipronil

                  b)

                  c)

                  Flufenoxuron

                  b)

                  c)

                  Formetanát

                  b)

                  c)

                  Linuron

                  b)

                  c)

                  Monokrotofos

                  b)

                  c)

                  Parathion-methyl

                  b)

                  c)

                  Fosmet

                  b)

                  c)

                  Pyridaben

                  b)

                  c)

                  Tebufenpyrad

                  b)

                  c)

                  Teflubenzuron

                  b)

                  c)

                  Tetradifon

                  b)

                  c)

                  Thiakloprid

                  b)

                  c)

                  Triazofos

                  b)

                  c)

                  Propamokarb

                  b)

                  c)

                  Haloxyfop

                  c)

                  Fluazifop

                  c)

                  2,4-D

                  c)

                  Abamektin (suma)

                  b)

                  c)

                  Akrinathrin

                  c)

                  Bitertanol

                  c)

                  Chlorfenapyr

                  c)

                  Klothianidin

                  c)

                  Dikloran

                  c)

                  Epoxiconazole

                  c)

                  Fenazaquin

                  c)

                  Fenpropimorf

                  c)

                  Fenthion (suma)

                  c)

                  Fenvalerát/Esfenvalerát (suma)

                  c)

                  Lufenuron

                  c)

                  Metoxyfenozid

                  c)

                  Oxadixyl

                  c)

                  Pendimethalin

                  c)

                  Fenthoát

                  c)

                  Propikonazol

                  c)

                  Propyzamid

                  c)

                  Spinosad (suma)

                  c)

                  Tetrakonazol

                  c)

                  Thiamethoxam

                  c)

                  Trifluralin

                  c)

                  Aldrin

                  d)

                  d)

                  Azinfos-ethyl

                  d)

                  d)

                  Chlordan-cis

                  d)

                  d)

                  Chlordan-trans

                  d)

                  d)

                  Oxychlordan

                  d)

                  d)

                  Chlorfenvinfos (suma izomerů)

                  d)

                  d)

                  Chlorbenzilát

                  d)

                  d)

                  Cyfluthrin (suma izomerů)

                  d)

                  d)

                  DDD-p,p’

                  d)

                  d)

                  DDE-p,p’

                  d)

                  d)

                  DDT-o,p’

                  d)

                  d)

                  DDT-p,p’

                  d)

                  d)

                  Deltamethrin

                  d)

                  d)

                  Diazinon

                  d)

                  d)

                  Dieldrin

                  d)

                  d)

                  Endosulfan-alfa

                  d)

                  d)

                  Endosulfan-alfa

                  d)

                  d)

                  Endosulfan sulfát

                  d)

                  d)

                  Endrin

                  d)

                  d)

                  Fenthion

                  d)

                  d)

                  Fenvalerát/Esfenvalerát

                  d)

                  d)

                  (suma izomerů RS/SR a RR/SS)

                  d)

                  d)

                  Formothion

                  d)

                  d)

                  HCB

                  d)

                  d)

                  HCH-alfa

                  d)

                  d)

                  HCH-beta

                  d)

                  d)

                  HCH-gamma (lindan)

                  d)

                  d)

                  Heptachlor

                  d)

                  d)

                  Heptachlor epoxid (cis)

                  d)

                  d)

                  Heptachlor epoxid (trans)

                  d)

                  d)

                  Methakrifos

                  d)

                  d)

                  Methidathion

                  d)

                  d)

                  4,4’-Methoxychlor

                  d)

                  d)

                  Nitrofen

                  d)

                  d)

                  Parathion

                  d)

                  d)

                  Parathion-methyl

                  d)

                  d)

                  Parlar 26 (Camphechlor)

                  d)

                  d)

                  Parlar 50 (Camphechlor)

                  d)

                  d)

                  Parlar 62 (Camphechlor)

                  d)

                  d)

                  Permethrin (suma izomerů)

                  d)

                  d)

                  Pirimifos-methyl

                  d)

                  d)

                  Profenofos

                  d)

                  d)

                  Pyrazofos

                  d)

                  d)

                  Kvintozen

                  d)

                  d)

                  Permethrin (suma izomerů)

                  d)

                  d)

                  Teknazen

                  d)

                  d)

                  Triazofos

                  d)

                  d)

                              a)

                              Fazole (čerstvé nebo zmražené, vyluštěné), mrkev, salátové okurky, pomeranče nebo mandarinky, hrušky, brambory, rýže, špenát (čerstvý nebo zmražený).

                              b)

                              Lilek, banány, květák, stolní hrozny, pomerančová šťáva (), vyluštěná hrachová zrna (čerstvá nebo zmražená), paprika (sladká), pšenice.

                              c)

                              Jablka, hlávkové zelí, pór, hlávkový salát, rajčata, broskve včetně nektarinek a podobných hybridů; žito nebo oves, jahody.

                              d)

                              Máslo, šunka (uzená nebo vysušená na vzduchu), vejce (tekutá nebo sušená).

         (1)  Pouze orientační údaj pro roky 2009 a 2010 s výhradou programů, které budou pro tyto roky doporučeny později.

         (2)  Analýzy na chlormekvát a mepikvát by měly být provedeny u obilovin (kromě rýže), mrkve, plodové zeleniny a hrušek.

         (3)  Pouze obiloviny.

         (4)  U pomerančové šťávy by členské státy měly upřesnit zdroj (koncentrát nebo čerstvé ovoce).

      PŘÍLOHA II
      Počet vzorků jednotlivých produktů, které má každý členský stát odebrat a analyzovat.

                  Kód státu

                  Počet vzorků

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BG

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  RO

                  17

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                  Celkový počet vzorků: 642

         (1)  Nejmenší počet vzorků na každou použitou metodu zjištění jediného rezidua.

         (2)  Minimální počet vzorků na každou použitou metodu zjištění více reziduí.