               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 506 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Estonska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Estonska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Estonsku pro rok 2020
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily sociálně-ekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Estonsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se v Estonsku prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Estonsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 28. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Estonsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Dne 13. července 2018 Rada Estonsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                v roce 2019 nepřekročila hodnotu 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje v roce 2019 závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při významné odchylce opodstatněné.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá estonská vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 0,3 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 10,1 % HDP v roce 2020. Očekává se, že tento schodek klesne v roce 2021 na 3,8 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2019 snížil na 8,4 % HDP, by měl podle odhadů v programu stability z roku 2020 vzrůst v roce 2020 na 21,9 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Estonsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,3 % HDP. Opatření zahrnují mimo jiné posílení služeb zdravotní péče, mimořádnou pomoc podnikům v obtížích, dočasné subvencování mezd a vyšší veřejné investice. Estonsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky. K těmto opatřením patří úvěrové záruky a úvěry podnikům ve výši 8,7 % HDP.  Opatření přijatá Estonskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává saldo sektoru vládních institucí Estonska ve výši –8,3 % HDP v roce 2020 a –3,4 % v roce 2021. Poměr dluhu k HDP by měl podle odhadů v letech 2020 a 2021 zůstat pod úrovní 60 % HDP a v roce 2021 dosáhnout 22,6 % HDP. Komise předpokládá pro rok 2020 nižší schodek veřejných financí než program stability, protože vychází z rozdílných makroekonomických projekcí.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Estonska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Estonská vláda vyhlásila kvůli pandemii COVID-19 na období od 12. března 2020 do 17. května 2020 stav nouze. Cílem prvotní reakce vlády bylo zabránit dalšímu šíření viru a zajistit, aby estonské hospodářství mohlo fungovat v maximální možné míře normálním způsobem. Omezení, jejichž účelem bylo zastavit šíření pandemie, měla na hospodářství závažný dopad. Od vyhlášení stavu nouze se počet osob, které se zaregistrovaly jako nezaměstnané, zvýšil o 35 %. Největší počet nově nezaměstnaných osob byl zaznamenán v maloobchodě a zákaznických službách, v odvětví stavebnictví, cateringu, ubytování a organizace akcí. Očekává, že míra nezaměstnanosti vzroste v roce 2020 na 9,2 % a poté v roce 2021 opět klesne na 6,5 %. Dne 15. dubna 2020 schválil estonský parlament dodatkový rozpočet na rok 2020. Byla zavedena nová opatření, jejichž cílem je zachovat pracovní místa, zabránit hromadnému propouštění a zajistit likviditu podniků. Rozpočet obsahuje širokou škálu opatření, mimo jiné na podporu zdravotnictví, obcí, určité investiční programy a necílenou podporu likvidity pro podniky (například režimy záruk a odklady daní). Některá opatření jsou zvláště určena mikropodnikům a odvětví cestovního ruchu a zahrnují cílená opatření pro nejvíce postižené regiony. Byla zavedena dodatečná daňová opatření, k nimž patří dočasné snížení spotřebních daní na motorovou naftu, zemní plyn a elektřinu. Balíček opatření předpokládá dočasné pozastavení státních příspěvků do druhého pilíře důchodového systému.

               (17)Estonsko přijalo významná opatření, aby zamezilo šíření onemocnění COVID-19 a jeho dopadu na zdraví. Rozšíření onemocnění COVID-19 však odhalilo některé strukturální nedostatky v systému zdravotní péče, které souvisejí s omezenou dostupností finančních a lidských zdrojů. Odolnost systému je oslabena nedostatkem zdravotnických pracovníků a nerovným přístupem k primární péči a dostupnosti klíčového zdravotnického materiálu. Estonsko rovněž řeší problém, jak překonat narůstající počet léčebných zákroků, jež byly kvůli stavu nouze odloženy nebo nedostupné. Navíc již před vypuknutím současné zdravotní krize byla subjektivně neuspokojená potřeba zdravotní péče v Estonsku jedna z nejvyšších v Unii z důvodu dlouhých čekacích lhůt, a to jak u primární, tak u specializované péče. Tyto faktory a rovněž rizika související s životním stylem pomáhají vysvětlit špatný zdravotní stav obyvatelstva. Zlepšení dostupnosti a odolnosti systému zdravotní péče je předpokladem pro zajištění účinné reakce na šíření pandemií a pro řešení výzev spojených se zdravotním stavem obyvatel.

               (18)Zlepšení přiměřenosti sociální záchranné sítě je v Estonsku dlouhodobým problémem. I před touto poslední krizí byly sociální dávky v Estonsku vyhodnoceny jako méně účinné při snižování výskytu chudoby, než je tomu v průměru EU. Kromě toho systém dávek v nezaměstnanosti nedostatečně pokrývá osoby s nestandardními formami práce a osoby s krátkými pracovními obdobími. Negativní dopad pandemie COVID-19 na zaměstnanost a příjmy spolu s nedostatečným sociálním zajištěním by mohly zvýšit chudobu, zejména u domácností bez zaměstnané osoby. Estonsko zavedlo dočasný režim zkrácené pracovní doby, který má sloužit jako zvláštní podpora pro postižené podniky, aby zachovaly svá pracovní místa. Toto opatření je omezeno na období dvou měsíců, což možná ke zmírnění dopadu krize nebude stačit, protože obtíže mohou trvat déle a v některých hospodářských odvětvích se mohou projevit se zpožděním. Pandemie prohloubila problémy s poskytováním cenově dostupných a přístupných sociálních služeb, včetně služeb dlouhodobé péče, zejména pro starší osoby, osoby se zdravotním postižením a pro osoby s nízkými příjmy. K řešení těchto problémů by přispělo zachování plánu na vytvoření integrovaného poskytování sociálních a zdravotních služeb. Při koncipování strategie ukončování mimořádných opatření a procesu oživení je důležité zajistit smysluplné a včasné zapojení sociálních partnerů, a zároveň v tomto ohledu posilovat jejich kapacitu.

               (19)Krize způsobená koronavirem se dotkla estonských podniků v mnoha odvětvích, ale malé a střední podniky byly zasaženy nejvíce. Negativní dopad na hospodářské činnosti byl způsoben nejen omezeními, ale také klesající poptávkou na vývozních trzích a narušením globálních hodnotových řetězců. Opatření na podporu likvidity přijatá vládou mají pomoci dopad zmírnit, avšak jejich rychlé a účinné provádění bude mít zásadní význam pro podporu životaschopných firem ve všech postižených odvětvích a zároveň pro zachování odolnosti bankovního sektoru. Peněžní tok malých a středních podniků by rovněž mohly zlepšit odklady daní a splátkové prázdniny. Oživení bude navíc záviset na tom, do jaké míry budou investice zacíleny. Současná krize podtrhla význam digitálních a inovativních řešení pro udržení běhu ekonomiky. Ačkoli elektronická veřejná správa již funguje dobře, další digitalizace malých a středních podniků by zvýšila jejich odolnost, pomohla urychlit oživení a zároveň by ve střednědobém horizontu přispěla k větší produktivitě. V posledních letech se hospodářství jako celek stále více digitalizuje. Ve zpracovatelském průmyslu se však využívání informačních a komunikačních technologií zatím rozšiřuje jen pozvolna. Ačkoli se celková inovační výkonnost Estonska v roce 2019 zlepšila, úroveň inovační kapacity a činnosti založené na výzkumu zůstává v podnikatelském odvětví nízká. Inovace založená na výzkumu a zavádění inovativních řešení v podnicích by mohla zlepšit konkurenční postavení země a podpořit hospodářský růst. Aby se podnikům usnadnila cesta z krize, bude důležité zajistit dobrý přístup k financování, mimo jiné i ke kapitálovému financování pro začínající podniky.

               (20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Jak je uvedeno zejména v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, udržitelný hospodářský růst Estonska závisí na pokroku směrem k dekarbonizaci, a to snížením uhlíkové náročnosti v energetice, dopravě a budovách, restrukturalizací odvětví ropy z břidlic a zlepšením produktivity zdrojů, což by zahrnovalo i zavedení obchodních modelů oběhového hospodářství. Produktivita zdrojů je v Estonsku jedna z nejnižších v Unii a spotřeba energie je vyšší než průměr EU. Napomoci přechodu k dekarbonizaci, snížit negativní dopady odvětví ropy z břidlic na životní prostředí a podpořit hospodářství by mohla celková strategie pro oběhové hospodářství, která by doplňovala integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu. Jelikož je Estonsko periferní země s nízkou hustotou obyvatelstva, je pro jeho hospodářské činnosti a vývoz klíčový dobře fungující a propojený systém dopravy. Dopravní infrastruktura Estonska se potýká s určitými nedostatky v oblasti konektivity a udržitelnosti. Železniční a intermodální doprava je stále nedostatečně rozvinutá. Emise skleníkových plynů ze silniční dopravy se v posledních letech zvýšily a podíl energie z obnovitelných zdrojů v dopravě zůstává pod hranicí, kterou si Estonsko stanovilo jako cíl. Projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických soustav patří ke klíčovým investičním prioritám Estonska, které mají zvýšit jeho bezpečnost a začlenění do jednotného trhu. Podpora investičních projektů, jež zohledňují otázky životního prostředí a klimatu, má zásadní význam pro udržitelné hospodářské oživení a pro snížení regionálních rozdílů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Estonsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblasti, která je zmiňována v příloze D zprávy o této zemi. To by Estonsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (21)Estonský bankovní sektor je celkově zdravý, ale přetrvávají rizika praní peněz. Ačkoli byla přijata opatření, jež mají expozici omezit snížením vkladů od nerezidentů, vnitrostátní posouzení rizik nezahrnuje jiné produkty, jež by mohly představovat riziko, například služby úschovy pro nerezidenty. Aktualizace vnitrostátního posouzení rizik by zajistila přiměřené odhalování rizik a umožnila, aby byla provedena nezbytná zmírňující opatření. Ačkoli byly v rámci finančního dohledu podniknuty kroky proti bankám a platebním institucím, které pravidla nedodržují, existuje prostor pro další zvýšení účinnosti dohledu a vymáhání. Zejména dosud nebyl přijat soubor legislativních aktů, jenž má posílit preventivní rámec a konfiskaci a zvýšit správní sankce. Vyšetřování případů praní peněz probíhá pomalu. Kapacita orgánu finančního dohledu nebyla ještě dostatečně posílena a přístup k dohledu založený na posouzení rizik není dosud plně prováděn, zvláště pokud jde o tematické kontroly na místě.  Výměna informací mezi finanční zpravodajskou jednotkou a orgány prosazování práva není dostatečně proaktivní.

               (22)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (23)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Estonsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (24)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Estonsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (25)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (26)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Estonsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zlepšit dostupnost a odolnost systému zdravotní péče, mimo jiné řešením nedostatku zdravotnických pracovníků, posílením primární zdravotní péče a zajištění dodávek kritického zdravotnického materiálu.

               2.Posílit přiměřenost sociální záchranné sítě, mimo jiné rozšířením rozsahu dávek v nezaměstnanosti.

               3.K podpoře hospodářského oživení předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na digitalizaci podniků, výzkum a inovace, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, účinné využívání zdrojů a udržitelnou dopravu, a přispět tak k postupné dekarbonizaci ekonomiky. Podpořit inovační kapacitu malých a středních podniků a zajistit dostatečný přístup k financování.

               4.Zvýšit úsilí o zajištění efektivního prosazování rámce pro boj proti praní peněz a dohledu nad tímto rámcem.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 501 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Belgie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Belgii
                  2
                pro rok 2020. Ve zprávě byl posouzen pokrok Belgie při plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech i její pokrok při plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že zdravotnictví potřebuje plány připravenosti, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů připravenosti na krize.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Belgie se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se v regionech projeví nerovnoměrně kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese zásadní riziko, že se v Belgii prohloubí rozdíly mezi regiony i v regionech. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 Belgie předložila národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Belgii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Dne 13. července 2018 Rada Belgii doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                nepřekročila v roce 2019 hodnotu 1,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Vzhledem k tomu, že Belgie byla způsobilá pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP na základě doložky o strukturálních reformách, požadovaná strukturální korekce pro rok 2019 byla snížena na 0,1 % HDP, což odpovídalo nominální míře růstu čistých primárních výdajů, která v roce 2019 nepřekročila 2,8 %. Celkové posouzení Komise potvrzuje závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 společně. Jedná se o relevantní faktor ve zprávě, kterou Komise vypracovala podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy, aby posoudila, zda Belgie v roce 2019 dodržela kritérium dluhu.

               (13)Ve svém programu stability z roku 2020 vláda plánuje zhoršení celkového salda ze schodku 1,9 % HDP v roce 2019 na schodek 7,5 % HDP v roce 2020. Poté, co se poměr hrubého veřejného dluhu k HDP v roce 2019 snížil na 98,6 % HDP, očekává se, že by v roce 2020 měl podle programu stability z roku 2020 vzrůst na přibližně 115 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (14)Belgie v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijala rozpočtová opatření, aby zvýšila kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie a poskytla pomoc obzvláště zasaženým občanům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 2,3 % HDP. Tato opatření zahrnují federální režim příspěvků v dočasné nezaměstnanosti, náhradní příjem osob samostatně výdělečně činných, federální rezervu na výdaje související s krizí, různé regionální příspěvky podnikům a odvětvové dotace. Kvantifikace těchto opatření, jež povedou k prohloubení schodku, se víceméně shoduje s odhady Komise, zohlední-li se odlišné zacházení s cenou automatických stabilizátorů. Belgie navíc oznámila opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Tato opatření se týkají jak federálních, tak regionálních úvěrových záruk pro podniky a osoby samostatně výdělečně činné a podle programu stability z roku 2020 odhadem činí 11,8 % HDP. Dále byly provedeny odklady plateb daní, zejména daní z příjmu fyzických a právnických osob, a odklady plateb sociálních příspěvků, v programu stability na rok 2020 však nejsou vyčísleny. Opatření přijatá Belgií jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (15)Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo belgické saldo veřejných financí (za předpokladu, že nedojde ke změně politik) činit –8,9 % HDP v roce 2020 a –4,2 % v roce 2021. Míra veřejného zadlužení by podle projekcí dosáhnout v roce 2020 hodnoty 113,8 % HDP.

               (16)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu nedodržení pravidla pro zadlužení v roce 2019 a plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Belgie. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku a kritérium zadlužení stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 nejsou splněna.

               (17)V reakci na vypuknutí pandemie COVID-19 belgické orgány přijaly komplexní soubor opatření ke zmírnění sociálních a ekonomických dopadů závažného hospodářského útlumu. Vytvořily režim záruk ve výši 50 miliard EUR za nové krátkodobé úvěry poskytované životaschopným podnikům. Regiony a společenství také zavedly záruky za překlenovací a standardní podnikatelské úvěry, podporu likvidity pro podniky v podobě přímých úvěrů a opatření zaměřených na finanční podporu podniků, které byly krizí nejvíce zasaženy. Splácení stávajících hypoték a podnikatelských úvěrů lze prodloužit. Tvrdě zasažené podniky mohou využít dočasné moratorium na konkurzní řízení. Byly zavedeny různé pobídky, jejichž cílem je udržet více pracovníků v zaměstnání nebo umožnit jejich návrat do zaměstnání, aby byla zajištěna kontinuita činnosti. Příspěvky na sociální zabezpečení a daňové odvody, jako jsou daně z přidané hodnoty, daně z příjmu právnických a fyzických osob, mohou být odloženy nebo v některých případech nemusí být zaplaceny. Federální vláda zavedla pro podniky postižené krizí režim dočasné nezaměstnanosti z důvodu vyšší moci s vyššími dávkami. Pro osoby samostatně výdělečně činné, jejichž činnost byla přerušena po dobu alespoň sedmi po sobě následujících dnů, je k dispozici měsíční náhradní příjem. Běžně uplatňované snižování dávek v nezaměstnanosti je dočasně pozastaveno. Federální vláda rovněž připravuje dodatečný soubor opatření pro řešení platební neschopnosti podniků, například osvobození od daně z příjmu právnických a fyzických osob pro fiskální rok 2020.

               (18)Belgické zdravotnictví má dobré výsledky při poskytování akutní péče v nemocnicích. Rozšíření onemocnění COVID-19 však upozornilo na několik nedostatků z hlediska odolnosti systému zdravotní péče v případě vážné krize veřejného zdraví. Ukázalo, že Belgie čelí strukturálnímu nedostatku zdravotnických pracovníků, který je třeba řešit. V bezprostřední budoucnosti zůstane klíčovým úkolem zajištění dostatečného množství kritického zdravotnického materiálu, včetně ochranného vybavení, především pro zdravotnické pracovníky a pracovníky v jiných povoláních, kteří jsou vystaveni rizikovým faktorům. Z krátkodobého a střednědobého hlediska bude mít pro efektivní zvládání krizí veřejného zdraví, jako je například COVID-19, i nadále zásadní význam strategie veřejného zdraví, která je plně koordinovaná s politikami prevence a dlouhodobé péče. Důležitým krokem v tomto směru je hladké provedení meziministerské dohody o veřejné zdravotní péči, která dává zaměstnance a infrastrukturu nemocnic (spadajících do federální pravomoci) k dispozici zařízením dlouhodobé péče (spadajících do pravomoci jednotlivých společenství).

               (19)Krize COVID-19 náhle zastavila růst zaměstnanosti, která v roce 2019 a na začátku roku 2020 v Belgii dosahovala rekordně vysokých úrovní. Stávající belgické režimy podpory příjmu z veřejných zdrojů, mezi něž patří systém dočasné nezaměstnanosti pro zaměstnané osoby a právo na překlenovací příjem pro osoby samostatně výdělečně činné, poskytují částečnou náhradu za ztráty příjmů v důsledku zkrácení pracovní doby. Tyto režimy zkrácené pracovní doby hrají významnou úlohu při snižování dopadu nižšího objemu výroby na míru zaměstnanosti. Přesto se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 7 % a v roce 2021 mírně klesne na zhruba 6,6 %. Pro prevenci strukturálního nárůstu nezaměstnanosti bude třeba dále usilovat o posílení účinnosti stávajících aktivních politik na trhu práce, která je stále nízká: do aktivních politik na trhu práce je sice zapojen vysoký podíl nezaměstnaných, ale přechod z nezaměstnanosti na zaměstnanost je nízký. Zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění komplexního přístupu pro ty, kteří jsou nejvíce vzdáleni trhu práce, a tedy pravděpodobně budou negativními socioekonomickými důsledky krize postiženi nejvíce. Mezi zranitelné skupiny patří zejména osoby s nízkou kvalifikací, osoby z přistěhovaleckého prostředí a osoby se zdravotním postižením. Navíc je v průměru u všech mzdových úrovní, s výjimkou pracovníků s velmi nízkými mzdami, práce vysoce daňově zatížena (daňové zatížení představuje 50 % průměrného platu). Tato skutečnost má velký vliv na relativně vysoké náklady na pracovní síly a může negativně ovlivnit poptávku po nich, zejména v případě pracovních míst s nízkou produktivitou.

               (20)Měla by být podpořena pracovní mobilita do odvětví s významným nedostatkem pracovních sil včetně zdravotnictví, informačních a komunikačních technologií (IKT) a technických a odborných povolání. Souběžně vzniknou velké potřeby v oblasti rekvalifikace a zvyšování kvalifikace a bude nutné, aby se zvýšila míra účasti dospělých na vzdělávání a odborné přípravě, mimo jiné s využitím zkrácené pracovní doby. Existují obavy, že stávající programy pobídek v oblasti odborné přípravy se nedostávají k těm, jimž by prospěly nejvíce, tedy osobám s nízkou kvalifikací, starším pracovníkům a osobám z přistěhovaleckého prostředí. Velkou překážkou, zejména v dvojjazyčném Bruselu, jsou nedostatečné jazykové znalosti. Belgická společenství přijímají opatření na zvýšení počtu studujících ve vědeckých, technologických, inženýrských a matematických oborech, existuje však prostor pro komplexnější strategie, které by uspokojily budoucí poptávku na trhu práce. Celková úroveň digitálních dovedností je dobrá, ale stagnuje. Úroveň digitálních dovedností mladých lidí, a zejména osob s nízkým vzděláním, je nižší než průměr EU a v posledních letech se zhoršuje. Kromě nezbytných vzdělávacích a mentorských programů pro učitele má pro zajištění přístupu k učení na dálku zásadní význam, aby všichni studenti měli k dispozici vhodná zařízení a internetové připojení. Mimo jiné proto, aby krize ještě více neprohloubila stávající nerovnosti ve vzdělávacím systému.

               (21)Belgie přijala řadu režimů na podporu likvidity podniků, včetně režimu státní záruky za úvěry a několika regionálních režimů oznámených podle dočasného rámce po opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19. Účinné a účelné provádění těchto režimů, a to i prostřednictvím zprostředkovatelů, má klíčový význam proto, aby je podniky, zejména malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné, mohly využívat, a tak si zajistily ochranu a možnost rychlejšího zotavení. Při navrhování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru, včetně zprostředkovatelů.

               (22)I přes vládní úsilí představuje administrativní zátěž pro podniky přibližně 7 miliard EUR ročně (1,6 % HDP), přičemž většina souvisí s dodržováním daňových a pracovněprávních předpisů. Daňový systém je složitý kvůli různým daňovým výdajům. Mzdová administrativa je složitá především pro podniky, které musí zohledňovat různé regionální systémy. Stále častěji se stává, že veřejné orgány platí podnikům se zpožděním, čímž přispívají k jejich úpadku a ke zhoršování podnikatelského prostředí. Lhůty pro vydávání stavebních povolení a povolení pro vodovodní a elektrické přípojky jsou velice dlouhé. Postup převodu majetku patří mezi nejpomalejší a nejnákladnější v EU. Existují velké regionální rozdíly v požadavcích pro zahájení poskytování řemeslných nebo stavebních služeb. Provozní prostředí maloobchodníků zatěžují pravidla týkající se otevírací doby obchodů, podpory prodeje, slev a distribučních kanálů pro prodej léčivých přípravků bez lékařského předpisu. Zavádění sítí 5G brzdí mimo jiné přísné radiační limity (především v Bruselu), které jsou však v každém regionu jiné, vysoké daně z antén v Bruselu a dlouhé lhůty pro vydání povolení k jejich umístění. V oblasti platební neschopnosti neexistuje žádný zjednodušený postup mimosoudního vyrovnání pro malé a střední podniky a insolvenční řízení mohou zahájit pouze dlužníci. I přes postupná zlepšení se soudnictví potýká s nedostatečnou digitalizací a nedostatkem zdrojů. Zdlouhavá řízení ve správním soudnictví vedou k výrazným zpožděním při projednávání veřejných zakázek a stavebních povolení. Klíčové donucovací orgány v oblasti dozoru nad trhem, hospodářskou soutěží a železniční dopravou nemají k plnění svých úkolů dostatek pracovníků.

               (23)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Pokud jde o vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030, Belgie má značné investiční potřeby v oblasti udržitelné dopravy, zejména v souvislosti s řešením přetížení dopravy a elektromobility. Belgické regiony oznámily před krizí rozsáhlé víceleté plány v oblasti dopravní infrastruktury. Velké investice směřují do příměstské železniční dopravy kolem Bruselu, signalizace a přístavních a přeshraničních železničních spojení. Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu rovněž identifikoval významné investiční potřeby v oblasti výroby energie z obnovitelných a flexibilních zdrojů, propojení, inteligentních sítí, skladování a energetické účinnosti s cílem splnit evropské energetické cíle, realizovat závazek Belgie do roku 2025 plně ukončit jadernou energii a renovovat 80 % budov, které byly postaveny před zavedením energetických norem. Na rozdíl od poměrně vysoké intenzity soukromého výzkumu a vývoje zůstává míra intenzity veřejného výzkumu a vývoje mírně pod úrovní většiny členských států s podobnou úrovní hospodářského rozvoje. Belgie na sebe bere riziko, že zaostane v zavádění sítí 5G, protože neplánuje přidělit průkopnická pásma 5G ve lhůtách stanovených v právních předpisech Unie. V březnu 2020 zahájily belgické orgány veřejnou konzultaci ohledně dočasného řešení v podobě dočasných vnitrostátních licencí na 200 MHz spektra dostupného v pásmu 3,6–3,8 GHz. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Belgii mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Belgii. Belgie by tak mohla tento fond optimálně využít.

               (24)Přestože se stávající doporučení zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se týkala i reforem, které jsou zásadní pro řešení střednědobých až dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a budou dále sledována během příštího ročního cyklu evropského semestru. Totéž platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Uvedená doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti po roce 2020, a to i pokud jde o opatření pro zmírnění současné krize a ukončování opatření, která byla v souvislosti s ní přijata.

               (25)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Belgie plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (26)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Belgie by – jakožto členský stát, jehož měnou je euro a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny – měla zajistit, aby její politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (27)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie a zveřejnila ji ve své zprávě o Belgii pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (28)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Belgii v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Posílit celkovou odolnost systému zdravotní péče a zajistit dodávku klíčového zdravotnického materiálu.

               2.Zmírnit dopady krize na zaměstnanost a její sociální dopad, především podporou aktivních politik na trhu práce a podporou rozvoje dovedností.

               3.Zajistit efektivní provádění opatření pro poskytnutí likvidity na pomoc malým a středním podnikům a osobám samostatně výdělečně činným a zlepšit podnikatelské prostředí. Přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na infrastrukturu pro udržitelnou dopravu, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, digitální infrastrukturu, jako například sítě 5G a gigabitové sítě a dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 507 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Irska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Irska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Irsku pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Irsko učinilo při plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , při přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a při plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Nerovnováha se týká zejména významných objemů veřejného dluhu, soukromého dluhu a čistých vnějších závazků.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být přiměřená, nezbytná, časově omezená a měla by být v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožňuje členským státům odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by obvykle platily, a umožnit Komisi a Radě, aby v rámci paktu přijaly nezbytná koordinační opatření.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Současná krize ukázala potřebu plánů připravenosti na krizové situace v odvětví zdravotnictví, které zahrnují zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické zásoby základních potřeb. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování širších plánů připravenosti na krizové situace.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Irsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo, aby pomohlo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese zásadní riziko, že se v Irsku prohloubí regionální rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 21. dubna 2020 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 30. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně.

               (11)Na Irsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá irská vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,4 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 4,1 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP se podle programu stability z roku 2020 poté, co se v roce 2019 snížil na 58,8 % HDP, v roce 2020 zvýší na 69,1 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)V reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo Irsko rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště postiženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření zhruba 2,0 % HDP. Opatření zahrnují opatření na podporu zaměstnanosti a podporu v nezaměstnanosti ve dvanáctitýdenním období (přibližně 1,4 % HDP) a dodatečné výdaje na zvýšení kapacity a dostupnosti systému zdravotní péče (přibližně 0,6 % HDP). Irsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají okamžitý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 0,3 % HDP. Tato opatření zahrnují úvěrové záruky a různé režimy úvěrů, pozastavení úroků a sankcí za některé opožděné platby ze strany zaměstnavatelů, pozastavení vymáhání dluhů a přerušení plateb u podnikatelských úvěrů v délce až tří měsíců. Dne 2. května 2020 oznámila vláda nový balíček opatření v oblasti dluhové a kapitálové podpory pro podniky ve výši přibližně 2 % HDP. Tato opatření nebyla začleněna do programu stability z roku 2020 ani do prognózy Komise. Opatření přijatá Irskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na rozšíření onemocnění COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat nová orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že za předpokladu nezměněné politiky bude Irsko vykazovat saldo sektoru vládních institucí ve výši –5,6 % HDP v roce 2020 a –2,9 % HDP v roce 2021. Míra veřejného zadlužení by měla dosáhnout 66,4 % HDP v roce 2020 a 66,7 % HDP v roce 2021.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Irska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

               (16)Pandemie skupiny COVID-19 postihla Irsko v první polovině roku 2020 výrazně a vystavila systém zdravotní péče mimořádnému tlaku. Irsko zavedlo naléhavá opatření k posílení systému zdravotní péče, jakož i omezující opatření k tlumení pandemie, která v určitých odvětvích výrazně omezila hospodářskou činnost. Kromě toho vláda zavedla širokou škálu hospodářských opatření s cílem co nejvíce důsledky krize COVID-19 zmírnit. Patří mezi ně systémy subvencování mezd k ochraně pracovních míst, sociální dávky, dočasné zákazy zvyšování nájmů a vystěhovávání, jakož i opatření v oblasti likvidity a úvěrové podpory pro podniky. Ačkoli cílem těchto opatření je zmírnit hospodářský otřes pandemie, zůstává riziko významného výpadku produkce, bankrotů a insolvencí a zvýšení nezaměstnanosti a počtu osob ohrožených chudobou i nadále vysoké.

               (17)Před pandemií COVID-19 již nemocnice pracovaly téměř se zcela vytíženou kapacitou, přičemž míra obsazenosti lůžek akutní péče patřila k nejvyšším v zemích OECD. Důvodem byla zejména absence všeobecného přístupu k primární péči a značná závislost na nemocniční péči. Problémy související s náborem a udržením pracovníků vedly v některých regionech a nemocnicích k nedostatku zdravotních ošetřovatelů a sester. Dlouhodobá domácí péče byla nedostatečná a postrádá zákonem stanovené zakotvení, přičemž politici pobízeli k využívání ústavní péče. Pandemie COVID-19 vyvinula na systém zdravotní péče nebývalý tlak. Byla zavedena včasná mimořádná opatření s cílem zvýšit kapacitu nemocnic a poskytnout dočasnou všeobecnou zdravotní péči.  Ve střednědobém horizontu však Irsko stále potřebuje řešit strukturální omezenou účinnost, flexibilitu, odolnost a dostupnost svého systému zdravotní péče. Ambiciózní reforma Sláintecare má za cíl dosáhnout všeobecně dostupný a udržitelný systém zdravotní péče. Plány na jeho provádění však zůstávají neurčité. K včasnému zavedení univerzálního pokrytí může přispět vymezení jasných milníků a lhůt a pevný rámec pro sledování. Zavedení reforem dlouhodobé péče, včetně nových způsobů práce v komunitách prostřednictvím podpory domácí péče a reorganizace pečovatelských zdrojů, by mohlo vyžadovat vyhodnocení stávajících zařízení, prognózy budoucího růstu poptávky a odpovídající analýzu nedostatků, po níž by následoval plán realizace.

               (18)Podle nejnovější prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 7,4 % a v roce 2021 se mírně sníží na 7 %. Vláda v reakci na pandemii výrazně využila politiku na podporu příjmů a zaměstnanosti, zejména režimy zkrácené pracovní doby, které by měly být rychle zaváděny a posilovány i nadále. Poměrně vysoký počet lidí žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce vyžaduje další úsilí o podporu individualizovaných aktivačních strategií. Problémy, s nimiž se Irsko potýká, pokud jde o chudobu a kvalitu a podporu zaměstnanosti, a to i pro osoby se zdravotním postižením, přetrvávají a pandemie je pravděpodobně ještě zhorší. Ve stávající situaci je žádoucí ve spolupráci se sociálními partnery i nadále zvyšovat dovednosti a pokračovat v rekvalifikaci s cílem reagovat na měnící se potřeby trhu práce a připravit pracovní sílu na transformaci v souvislosti se změnou klimatu, transformaci energetiky a oběhové hospodářství. V odvětví bydlení byl zjištěn nedostatek kvalifikovaných pracovníků, ale během transformace se předpokládají další problémy. V souvislosti s pandemií COVID-19 je nezbytné zajistit, aby digitalizace vzdělávání a práce nezvyšovala sociální nerovnost.

               (19)Vláda provedla různá opatření na podporu nabídky bydlení, která přispěla ke zvýšení ročního počtu nájemních smluv o téměř 40 % během dvouletého období ukončeného v září 2019. V kombinaci s účinnými makroobezřetnostními nástroji se zdá, že to pomohlo omezit inflaci cen nemovitostí. Nabídka bydlení však stále zaostává za poptávkou. Dostupnost bydlení je problémem mnoha domácností a inflace v odvětví pronájmu je trvale vysoká. Lepší infrastruktura ve spojení s územním plánováním by mohla být pro zlepšení nabídky bydlení rozhodujícím faktorem. Kromě toho by řešení správních nedostatků v oblasti výběru volných míst mohlo v konečném důsledku přispět ke zlepšení cenové dostupnosti bydlení ve střednědobém horizontu. Významnou výzvou pro podporu začleňování zůstává nedostatek nabídky v oblasti sociálního bydlení, a to i pro nejzranitelnější osoby. Nedávná politická opatření urychlila poskytování sociálního bydlení, ale v prosinci 2019 bylo v Irsku stále 68 700 domácností na pořadníku sociálního bydlení. Je třeba vyvinout další úsilí k pokrytí potřeb zbývajících domácností na stávajícím pořadníku a potenciálních nových žadatelů. Z přibližně 10 000 osob bez domova registrovaných v Irsku je 3 500 dětí. To vyvolává obavy ohledně možného rizika prohlubování nerovností, zakořeněné chudoby a sociálního vyloučení. Rodiče samoživitelé s dětmi patří mezi skupiny, které jsou bezdomovectvím nejvíce postiženy. Přetrvávají značné regionální a městské rozdíly, přičemž 69 % všech dospělých osob bez domova je soustředěno v aglomeraci Dublinu.

               (20)Vnitrostátní bankovní systém je pro irské podniky důležitým zdrojem likvidity. Včasný přístup k úvěrům může pro malé a střední podniky, jakož i pro podniky bez zajištění nebo pro podniky, které nemají vztah s věřitelem/poskytovatelem úvěrů, ukázat jako problematický. Kromě toho byl přístup malých a středních podniků k bankovním úvěrům až do nedávné doby brzděn vysokými úrokovými sazbami. Irské orgány a banky zavedly ke zmírnění finančních potíží podniků a domácností řadu opatření. Je důležité, aby tato opatření poskytovala potřebnou likviditu a podporovala udržitelná řešení restrukturalizace vypůjčovatelů, jejichž finanční potíže jsou spojeny výhradně s pandemií, a u nichž se proto očekává po přechodném období obnovení životaschopnosti. Pouze takový vyvážený přístup může pomoci podnikům a domácnostem překonat přechodné problémy, aniž by se narušila ziskovost (již tak slabá) a vznikající pokrok, který Irsko učinilo v posledních letech při zlepšování finanční stability svého bankovního sektoru. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

               (21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Opětovné oživení hospodářství vyžaduje, aby Irsko pokročilo v plnění ambiciózních investic v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury. Irsko dosud zaostává v řešení dekarbonizace. Emise skleníkových plynů v dopravě a budovách jsou vysoké a stále rostou. Irsko bude zaostávat za cíli v oblasti energetické účinnosti k roku 2020 a za cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Irsko je závislé na dovozu energie a patří k členským státům s nejvyššími cenami za elektřinu, což by mohlo mít negativní dopad na životní prostředí i na konkurenceschopnost podniků. Transformace Irska na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat značné soukromé a veřejné investice do oblastí obnovitelné energie, energetické infrastruktury, energetické účinnosti a udržitelné dopravy, a to během delšího období. Akční plán v oblasti klimatu představuje důvěryhodnou iniciativu, jejímž cílem je zvrátit vývoj emisí. Aby se ambice v této oblasti přeměnily na konkrétní výsledky, bude třeba dosáhnout účinného a trvalého provádění politik a opatření. Program Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by mohl Irsku pomoci řešit některé problémy, které představuje transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, zejména v oblasti, na niž se vztahuje příloha D zprávy o zemi. To by Irsku umožnilo co nejlépe tohoto fondu využít.

               (22)Úsilí Irska snížit rozdíly v produktivitě mezi svými zahraničními a vnitrostátními sektory je i nadále pomalé. Je vítána přímá podpora spolupráce mezi podniky a veřejnými výzkumnými středisky prostřednictvím inovačního fondu pro přelomové technologie (Disruptive Technologies Innovation Fund), například ve formě projektů spolupráce mezi průmyslem – včetně malých a středních podniků – a výzkumnými subjekty. Ačkoli Irsko poskytuje společnostem poměrně vysoký objem veřejné podpory, tato podpora je poskytována prostřednictvím režimu daňových úlev pro výzkum a vývoj, který má tendenci upřednostňovat větší podniky zahraničních vlastníků a má jen omezený vliv na zvyšování produktivity místních irských podniků. Program pro budoucí pracovní místa v Irsku identifikuje klíčová opatření, která by mohla pomoci řešit nedostatky tuzemského hospodářství, konkrétně iniciativy na posílení produktivity tuzemských podniků, zejména malých a středních podniků. Je důležité, aby tato opatření byla účinně prováděna. Krize rovněž zdůraznila potřeby malých a středních podniků v oblasti digitalizace, zejména pokud jde o řešení práce na dálku, odbornou přípravu pracovníků a kybernetickou bezpečnost. Pro zvýšení produktivity malých a středních podniků a podporu podnikání má zásadní význam digitální infrastruktura. Superrychlé širokopásmové připojení je k dispozici pouze v 5 % venkovských oblastí, což je hluboko pod průměrem EU (29 %), a Irsko má za pevné širokopásmové připojení v rámci EU rovněž jedny z nejvyšších cen. Vzhledem k tomu, že v rámci vnitrostátního plánu pro širokopásmové sítě byla podepsána smlouva o rozsáhlých veřejných investicích s cílem řešit nedostatky v infrastruktuře, je důležité pečlivě sledovat zavádění veřejně podporované superrychlé širokopásmové sítě, zejména ve venkovských oblastech, a zajistit její včasné zavedení.

               (23)Jak je konstatováno v doporučení pro eurozónu na rok 2020, pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů je klíčový boj proti agresivnímu daňovému plánování. Dopady strategií agresivního daňového plánování, které uplatňují daňoví poplatníci, na jiné členské státy vyžadují koordinovanou činnost vnitrostátních politik s cílem doplnit právní předpisy Unie. Irsko učinilo kroky k řešení praktik agresivního daňového plánování provedením mezinárodních a evropských dohodnutých iniciativ a přijetím dalších opatření na vnitrostátní úrovni. Vysoká úroveň licenčních poplatků a výplat dividend vyjádřená jako procento HDP nicméně naznačuje, že irská daňová pravidla jsou využívána společnostmi, které provádějí agresivní daňové plánování, a bude třeba posoudit účinnost vnitrostátních opatření. Rozšířením daňového základu by se příjmy staly odolnějšími vůči hospodářským výkyvům a typickým otřesům a posílilo by se fungování automatických stabilizátorů. Vysoká koncentrace daní z příjmů právnických osob, kdy prvních deset podniků představuje 45 % daní z příjmů právnických osob, jejich volatilita a potenciálně přechodná povaha, spolu s jejich rostoucím podílem na celkových výnosech z daní (rekordně 18,7 % v roce 2018) zdůrazňují rizika v případě, že se financování stálých běžných výdajů bude nadměrně spoléhat na tyto příjmy.

               (24)Navzdory úsilí o posílení svého rámce pro boj proti praní peněz Irsko stále čelí rizikům v důsledku svého mezinárodně orientovaného hospodářství, které zahrnuje značný příliv přímých zahraničních investic, jakož i rizikům v důsledku existence složitých právních struktur se zahraničními sponzory. Vnitrostátní posuzování rizik prochází přezkumem, aby lépe odráželo skutečnou rizikovou expozici odborníků, kteří jsou zapojeni do poskytování služeb společnostem a svěřenským fondům. Nedostatečné pochopení rizikové expozice těmito odborníky vede k malému počtu oznámení podezřelých transakcí. Intenzita dohledu k nápravě těchto problémů nepostačuje a nespočívá na přístupu založeném na posouzení rizik, což brání účinnosti rámce pro boj proti praní peněz. Pro společnosti byl zřízen vnitrostátní registr skutečných majitelů, jehož cílem je omezit utajování majitelů a identifikovat skutečné majitele. Kvalitu poskytovaných informací a účinnost rejstříku je třeba průběžně sledovat.

               (25)Ačkoli se stávající doporučení zaměřují na řešení sociálně-ekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž týkala reforem, které jsou zásadní pro řešení střednědobých až dlouhodobých strukturálních problémů. Tato doporučení zůstávají relevantní a budou v průběhu ročního cyklu evropského semestru v příštím roce i nadále sledována. To platí i pro doporučení týkající se hospodářských politik v oblasti investic. Tato doporučení by měla být zohledněna při strategickém plánování financování politiky soudržnosti po roce 2020, a to včetně zmírňujících opatření a výstupních strategií týkajících se současné krize.

               (26)Evropský semestr poskytuje rámec pro trvalou koordinaci hospodářské a zaměstnanecké politiky v Unii, která může přispět k udržitelnému hospodářství. Pokud jde o provádění cílů udržitelného rozvoje OSN, členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 zaznamenaly pokrok. Zajištěním úplného provedení níže uvedených doporučení přispěje Irsko k pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje a společném úsilí o zajištění konkurenceschopnosti v Unii.

               (27)Klíčem k dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je úzká koordinace ekonomik v hospodářské a měnové unii. Irsko by mělo jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními eurozóny a byly koordinovány s doporučeními ostatních členských států eurozóny.

               (28)V rámci evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (29)Na základě uvedeného posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (30)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Předložená doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2 a 4,

               DOPORUČUJE Irsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržet hospodářství a podpořit následné oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální situace a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Zlepšit dostupnost systému zdravotní péče a posílit jeho odolnost, včetně reakce na potřeby zdravotnických pracovníků a zajištění všeobecného pokrytí primární péče.

               2.Podporovat zaměstnanost prostřednictvím rozvoje dovedností. Řešit riziko digitální propasti, a to i v oblasti vzdělávání. Zvýšit poskytování sociálního a cenově dostupného bydlení.

               3.Nadále poskytovat podporu podnikům, zejména malým a středním podnikům, zejména prostřednictvím opatření zajišťujících jejich likviditu. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice k posílení hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou veřejnou dopravu, zásobování vodou a její čištění, výzkum a inovace a digitální infrastrukturu.

               4.Rozšířit daňovou základnu. Posílit opatření zaměřená na řešení prvků daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování, včetně plateb vyplácených do zahraničí. Zajistit účinný dohled nad rámcem pro boj proti praní peněz a jeho prosazování, pokud jde o odborníky poskytující svěřenské služby a služby pro obchodní společnosti.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 506 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.