title: Doporučení Komise (EU) 2021/554 ze dne 30. března 2021 o formě, obsahu, lhůtách a míře podrobností, které musí být uvedeny v oznámeních podle postupů stanovených v článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace

text:
               31.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 112/5

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2021/554
      ze dne 30. března 2021
      o formě, obsahu, lhůtách a míře podrobností, které musí být uvedeny v oznámeních podle postupů stanovených v článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 ze dne 11. prosince 2018, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (1) (dále jen „kodex“), a zejména na článek 34 uvedené směrnice,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle kodexu mají vnitrostátní regulační orgány přispívat k rozvoji vnitřního trhu tím, že spolupracují mezi sebou navzájem, s Komisí a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 (2), transparentním způsobem tak, aby zajistily jednotné uplatňování kodexu ve všech členských státech.

                  (2)

                  S cílem zajistit, aby rozhodnutí přijatá na vnitrostátní úrovni neměla nepříznivý vliv na vnitřní trh elektronických komunikací nebo na cíle předpisového rámce, mají vnitrostátní regulační orgány povinnost oznamovat Komisi, BEREC a vnitrostátním regulačním orgánům v ostatních členských státech návrhy opatření uvedené v čl. 32 odst. 3 kodexu. Podávání těchto oznámení tedy představuje základní procesní požadavek. Nesplnění tohoto požadavku, mimo jiné v případě návrhů rozhodnutí upřesňujících nebo pozměňujících dříve oznámené regulační povinnosti, proto může vést ke zrušení dotyčného opatření v souladu s vnitrostátními právními předpisy (3).

                  (3)

                  Články 32 a 33 kodexu stanoví určité postupy a závazné lhůty pro posouzení oznámení.

                  (4)

                  Za účelem zajištění účinnosti spolupráce a mechanismu konzultací a rovněž za účelem přispění k právní jistotě bylo vydáno doporučení Komise 2003/561/ES, jež obsahuje doporučení týkající se hlavních procesních aspektů oznámení podávaných podle příslušných ustanovení (4). Doporučení 2003/561/ES bylo později s ohledem na další zjednodušení a zlepšení pokynů k oznamovacímu procesu nahrazeno doporučením 2008/850/ES (5). Předkládané doporučení aktualizuje platné pokyny tak, aby odrážely současnou praxi, a zohledňuje ustanovení kodexu.

                  (5)

                  Schůzky určené k projednání formálních a důležitých otázek týkajících se návrhů opatření před jejich formálním oznámením se velmi osvědčily jak Komisi, tak vnitrostátním regulačním orgánům, které o ně často žádají. Během těchto výměn mají vnitrostátní regulační orgány příležitost předložit návrhy svých opatření a o těchto navrhovaných vnitrostátních opatřeních otevřeně diskutovat s útvary Komise. Vnitrostátní regulační orgány by proto měly být vybízeny k tomu, aby zejména v případě návrhů opatření, které se týkají přezkumů trhu, o schůzky předcházející oznámení požádaly co možná nejdříve, ať již před vnitrostátními konzultacemi, nebo po nich.

                  (6)

                  Se schůzkami mezi útvary Komise a oznamujícími vnitrostátními regulačními orgány se počítá v různých fázích oznamovacího procesu, mimo jiné tehdy, kdy útvary Komise od vnitrostátního regulačního orgánu požadují doplňující informace, nebo ihned poté, co Komise přijme dopisy s připomínkami či bez připomínek nebo rozhodnutí, kterými zahájí podrobnou fázi šetření.

                  (7)

                  Kodex vnitrostátním regulačním orgánům umožňuje, aby oznámený návrh opatření kdykoli vzaly zpět. Je-li oznámený návrh opatření vzat zpět v průběhu úvodní jednoměsíční lhůty, je oznámené opatření vždy vyřazeno z evidence v zabezpečeném elektronickém rozhraní (6). Pokud je však oznámený návrh opatření vzat zpět až poté, co Komise podle čl. 32 odst. 6 písm. a) kodexu vydá rozhodnutí, kterým se požaduje, aby vnitrostátní regulační orgán vzal návrh opatření zpět, původně oznámené opatření v zabezpečeném elektronickém rozhraní pro účely transparentnosti zůstane. V obou uvedených případech se ve veřejné části zabezpečeného elektronického rozhraní zveřejní sdělení o zpětvzetí návrhu opatření.

                  (8)

                  Jako další vodítko pro vnitrostátní regulační orgány ohledně obsahu návrhů opatření jsou v tomto doporučení uvedeny určité minimální informace, které by měly být k obsahu návrhů opatření poskytnuty, aby je bylo možno náležitě posoudit. Tím by se rovněž mělo zmenšit množství informací, o něž Komise v průběhu posuzování oznámení žádá dodatečně.

                  (9)

                  Je třeba vzít v úvahu nutnost na jedné straně zajistit účinné posouzení a na straně druhé v co největší míře zjednodušit administrativní postupy. V tomto ohledu by mechanismus oznamování neměl na dotčené strany klást zbytečnou administrativní zátěž. Aby vnitrostátní regulační orgány pomohly zjednodušit Komisi, BEREC a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům přezkum oznámeného návrhu opatření a aby pomohly tento proces zrychlit, měly by pro oznámení používat sadu formulářů.

                  (10)

                  V zájmu zvýšení transparentnosti oznámených návrhů opatření a usnadnění výměny informací o těchto opatřeních mezi vnitrostátními regulačními orgány, BEREC a Komisí by zveřejňované standardní i zkrácené oznamovací formuláře měly obsahovat jasné shrnutí hlavních prvků oznamovaného návrhu opatření. Jak je uvedeno v šablonách těchto formulářů, informace požadované v oddílech šablon by měly být poskytnuty jen v příslušných případech, což znamená, že ne všechny informace musí být pro každý jednotlivý případ relevantní.

                  (11)

                  Pro určité kategorie návrhů opatření, které se opakují a/nebo jsou technické povahy, by měl být použit zkrácený oznamovací formulář, aby se snížila administrativní zátěž všech dotčených stran. Vnitrostátní regulační orgány často pozměňují technické podrobnosti dříve uložených nápravných opatření, aby zohlednily změny příslušných ekonomických ukazatelů nebo faktorů (např. změny nákladů na zařízení, nákladů na pracovní sílu, míry inflace nebo výše nájmu nemovitostí) nebo aby aktualizovaly prognózy či předpoklady. Prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře by měly být oznamovány pouze změny či aktualizace podrobností, které nemění povahu nebo obecný rozsah již uložených nápravných opatření. Posouzení tohoto druhu návrhů opatření je zpravidla méně složité, a proto jej Komise může – stejně jako již několikrát v minulosti – dokončit za dobu kratší než jeden měsíc. Předchozí praxe Komise rovněž ukazuje, že po posouzení tohoto druhu návrhů opatření Komise vnitrostátnímu regulačnímu orgánu často nezasílá připomínky podle čl. 32 odst. 3 kodexu. Proto je v tomto doporučení specifikováno, v jakých situacích lze zkrácený oznamovací formulář použít.

                  (12)

                  Významné změny povahy nebo rozsahu nápravných opatření, které mají výrazný dopad na trh, jako jsou změny metodik používaných pro výpočet nákladů nebo cen (7), určování postupného snižování cen nebo změny cenových úrovní (s výjimkou aktualizací cen, které pouze odrážejí změny příslušných ekonomických ukazatelů nebo faktorů popsaných výše), by naproti tomu měly být oznamovány za použití standardního oznamovacího formuláře.

                  (13)

                  Sada oznamovacích formulářů by v příslušných případech rovněž měla poskytovat informace o obsahu oznámení podávaných v souvislosti s ustanoveními, která byla kodexem nově zavedena. Patří sem zejména oznámení, jež spadají do oblasti působnosti článků 61 a 76 kodexu (symetrické povinnosti přístupu a nabídky společných investic) a do oblasti působnosti článků 78 až 81 kodexu (dobrovolné oddělení, závazky, podniky působící výhradně na velkoobchodním trhu a migrace ze starší infrastruktury).

                  (14)

                  Mechanismus umožňující Komisi požadovat, aby vnitrostátní regulační orgány vzaly zpět plánovaná opatření týkající se vymezení trhu a označení podniků za podniky s významnou tržní silou, pokud by tato opatření vytvářela překážku pro vnitřní trh nebo by byla neslučitelná s právem Unie, značnou měrou přispěl k jednotnosti regulačních přístupů členských států. Ukázalo se, že tento mechanismus je účinný při vyjasňování okolností, za nichž by měla být uplatněna regulace ex ante.

                  (15)

                  Ze zkušeností s postupem týkajícím se vnitřního trhu podle článků 7 a 7a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (8) vyplývá, že nejednotnost při uplatňování nápravných opatření vnitrostátními regulačními orgány v případě obdobných podmínek na trhu může vnitřní trh v oblasti elektronických komunikací oslabit.

                  (16)

                  Komisi byla kodexem svěřena nová pravomoc požadovat v případě, že BEREC sdílí její obavy, od vnitrostátního regulačního orgánu, aby vzal zpět návrhy opatření týkající se i) rozšíření povinností za první soustřeďovací nebo rozvodný bod za účelem řešení značných a nikoli dočasných ekonomických či fyzických překážek replikace (čl. 61 odst. 3 kodexu) nebo ii) regulačního zacházení s novými sítěmi s velmi vysokou kapacitou (článek 76 kodexu).

                  (17)

                  K naplnění obecných cílů stanovených v článku 3 kodexu, zejména cíle odstranit zbývající překážky na vnitřním trhu a cíle prosazovat předvídatelnost regulace, je nezbytné plně dodržovat mechanismus oznamování stanovený v článku 32 kodexu.

                  (18)

                  S cílem zvýšit transparentnost a účinnost mechanismu konzultací stanoveného v článku 32 by Komise, ostatní vnitrostátní regulační orgány a BEREC měly být schopny snadno ověřit, zda a jak oznamující vnitrostátní regulační orgán zohlednil připomínky k oznámenému návrhu opatření. Za tímto účelem by vnitrostátní regulační orgán při sdělování přijatého opatření Komisi, BEREC nebo ostatním vnitrostátním regulačním orgánům poté, co od nich obdržel připomínky, měl uvést, jakým způsobem tyto připomínky v nejvyšší možné míře zohlednil.

                  (19)

                  Žádosti vnitrostátních regulačních orgánů o prodloužení lhůty pro oznámení nové analýzy trhu podle čl. 67 odst. 5 kodexu musí obsahovat dostatečné a podložené informace, které Komise umožní posoudit, zda má žádosti o prodloužení lhůty vyhovět.

                  (20)

                  Sdružení BEREC k tomuto doporučení poskytlo své stanovisko (9) podle článku 34 kodexu dne 12. února 2021,

            DOPORUČUJE:

         Komunikační kanály

                  1.

                  Vnitrostátní regulační orgány se vybízejí, aby využily možnost neformálně projednat s útvary Komise veškerá předběžná zjištění či otázky týkající se budoucích návrhů opatření na jednání předcházejícím oznámení (jednání může v případě potřeby proběhnout i po telefonu nebo formou videokonference). Je vhodné, aby tyto schůzky předcházející oznámení proběhly před vnitrostátní konzultací stanovenou v čl. 23 odst. 1 kodexu a/nebo po ní. Tyto schůzky předcházející oznámení jsou obzvláště důležité v případě návrhů opatření, které zahrnují přezkumy trhu, ale jsou také relevantní pro nápravná opatření. V těchto případech, a zejména dozná-li návrh opatření v návaznosti na veřejnou konzultaci podstatných změn, je vhodné, aby před formálním oznámením těchto opatření podle čl. 32 odst. 3 kodexu proběhly další schůzky.

                  2.

                  Vnitrostátní regulační orgány by měly oznámení podávat prostřednictvím zabezpečeného elektronického rozhraní určeného Komisí.

                  3.

                  Není-li z technických nebo jiných důvodů možné dokumenty související s oznámením do zabezpečeného elektronického rozhraní nahrát, může vnitrostátní regulační orgán tyto dokumenty Komisi zaslat elektronickou poštou. Nicméně ostatním vnitrostátním regulačním orgánům a BEREC budou tyto dokumenty zpřístupněny v zabezpečeném elektronickém rozhraní, kam je Komise neprodleně uloží. Vnitrostátní regulační orgán by měl veškeré dokumenty do zabezpečeného elektronického rozhraní nahrát, případně je ve výjimečných případech zaslat elektronickou poštou, v nejkratší technicky možné době.

                  4.

                  Po nahrání oznámení do zabezpečeného elektronického rozhraní (jeho zaevidování) může Komise v souladu s čl. 20 odst. 2 kodexu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu zaslat žádost o informace nebo vysvětlení. Jsou-li požadované informace ihned k dispozici, doporučuje se, aby je vnitrostátní regulační orgány poskytly do tří pracovních dnů (10). Vnitrostátní regulační orgány by měly útvary Komise informovat o veškerých problémech, které by jim mohly v dodržení této lhůty bránit.

                  5.

                  Vznese-li jiný vnitrostátní regulační orgán nebo BEREC k oznámení připomínky, může tyto připomínky vydat v kterémkoli úředním jazyce dle své volby, který může usnadnit jejich prostudování všem ostatním vnitrostátním regulačním orgánům. Měl by je sdělit Komisi, BEREC a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům elektronickými prostředky, nejlépe tak, že je nahraje do veřejné části zabezpečeného elektronického rozhraní Komise.

                  6.

                  Vnitrostátní regulační orgány by měly určit a skrýt veškeré důvěrné informace a do tří pracovních dnů požadovat opravu všech chyb obsažených v dopise Komise s připomínkami či bez připomínek, dříve než je tento dopis zveřejněn ve veřejné části zabezpečeného elektronického rozhraní Komise.

                  7.

                  Vnitrostátní regulační orgán může v kterémkoli okamžiku rozhodnout, že oznámený návrh opatření vezme zpět. V takovém případě by vnitrostátní regulační orgán měl do zabezpečeného elektronického rozhraní nahrát sdělení o zpětvzetí návrhu opatření.

                  8.

                  Přijme-li vnitrostátní regulační orgán návrh opatření, který dříve oznámil podle čl. 32 odst. 3 kodexu a k němuž obdržel připomínky od Komise, BEREC nebo jiného vnitrostátního regulačního orgánu, měl by Komisi, BEREC a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům sdělit přijaté opatření i způsob, kterým vznesené připomínky v nejvyšší možné míře zohlednil. V zájmu zvýšení transparentnosti a usnadnění postupů sdělování přijatých opatření by vnitrostátní regulační orgány při sdělování jimi přijatých opatření Komisi měly spolu s přijatým opatřením předložit vyplněný formulář stanovený v příloze IV.

         Míra podrobností, které musí být obsaženy v oznámeních

                  9.

                  Oznámení by měla být podávána v kterémkoli z úředních jazyků Unie. Standardní oznamovací formulář (přílohy I a II) nebo zkrácený oznamovací formulář (příloha III), dále společně jen „sada oznamovacích formulářů“, jakož i sdělení přijatých opatření (příloha IV) mohou být v kterémkoli úředním jazyce Unie, což může usnadnit výměny mezi vnitrostátními regulačními orgány a BEREC.

                  10.

                  Návrhy opatření oznamované vnitrostátním regulačním orgánem by měly být řádně odůvodněny a doplněny o veškerou další průvodní dokumentaci nezbytnou k posouzení daného opatření. Veškeré informace předkládané vnitrostátními regulačními orgány by měly být úplné a měly by být shrnuty v oznamovacím formuláři.

                  11.

                  Aby se zlepšila účinnost mechanismu oznamování, zvýšila právní jistota pro vnitrostátní regulační orgány a účastníky trhu a aby bylo zajištěno včasné provedení regulačních opatření, je žádoucí, aby oznámení vnitrostátního regulačního orgánu týkající se analýzy trhu také zahrnovalo nápravná opatření navržená vnitrostátním regulačním orgánem za účelem řešení zjištěných selhání trhu. V případech, kdy se návrh opatření vztahuje k trhu, který je považován za konkurenční, a nápravná opatření již v souvislosti s tímto trhem existují, by oznámení mělo zahrnovat také návrh na zrušení těchto povinností.

                  12.

                  Sada oznamovacích formulářů nemá nahradit oznámený návrh opatření, ale její správné použití by Komisi, BEREC a vnitrostátním regulačním orgánům ostatních členských států mělo umožnit, aby ověřily, že oznámený návrh opatření skutečně obsahuje veškeré informace potřebné k tomu, aby mohly splnit své úkoly podle článků 32 a 33 kodexu v časovém rámci, který kodex stanoví.

                  13.

                  Vnitrostátní regulační orgán by měl požadované informace uvést v příslušných oddílech oznamovacího formuláře, s křížovými odkazy na část oznámeného návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                  14.

                  Vnitrostátní regulační orgány se vybízejí, aby s Komisí předem, zejména během neformálních schůzek předcházejících oznámení, projednaly všechny otázky ohledně toho, zda dané vnitrostátní opatření spadá do oblasti působnosti čl. 32 odst. 3 kodexu, a ohledně formy či obsahu plánovaných oznámení. V této souvislosti se vnitrostátní regulační orgány rovněž vybízejí, aby s Komisí konzultovaly veškeré aspekty sady oznamovacích formulářů a veškeré s ní související otázky, a zejména to, jaké informace mají podávat.

         Oznámení prostřednictvím standardního oznamovacího formuláře

                  15.

                  Návrhy opatření by kromě případů uvedených v bodě 18 tohoto doporučení měly být Komisi, BEREC a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům předkládány spolu s řádně vyplněným standardním oznamovacím formulářem stanoveným v přílohách I a II.

                  16.

                  Oznámené návrhy opatření by měly v příslušných případech zahrnovat všechny následující body

            a)
            informace požadované u všech oznámení podávaných prostřednictvím standardního oznamovacího formuláře:

                  1)

                  data konání a výsledky předchozí veřejné konzultace vedené vnitrostátním regulačním orgánem;

                  2)

                  stanovisko vydané vnitrostátním orgánem pro hospodářskou soutěž, bylo-li poskytnuto;

            b)
            doplňující informace požadované u oznámení návrhů opatření týkajících se analýzy trhu a uložení nápravných opatření (články 64, 67 a 68 kodexu)

                  1)

                  relevantní trh produktů nebo služeb (11), zejména popis produktů a služeb, které mají být zahrnuty do relevantního trhu a vyňaty z relevantního trhu na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky; v případech, kdy pro účely analýzy trhu návrh opatření vymezuje relevantní trh, který se liší od trhů, jež jsou uvedeny v doporučení Komise (EU) 2020/2245 (12), by vnitrostátní regulační orgány měly prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 67 odst. 1 kodexu;

                  2)

                  relevantní zeměpisný trh, včetně podložené analýzy podmínek hospodářské soutěže na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky, jakož i informace a údaje použité při zeměpisné analýze v souvislosti s volbou základní zeměpisné jednotky a použité strukturální a behaviorální ukazatele (tj. v příslušných případech počet konkurenčních sítí, podíly na trhu a vývoj podílů na trhu, analýzu cenové politiky nebo analýzu rozdílných cen na regionální úrovni a způsoby chování) (13);

                  3)

                  hlavní podniky působící na relevantním trhu;

                  4)

                  výsledky analýzy relevantního trhu, zejména zjištění přítomnosti nebo nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže na relevantním velkoobchodním trhu, a výsledky analýzy odpovídajícího maloobchodního trhu, včetně odůvodnění uvedené přítomnosti nebo nepřítomnosti, tj. oznámený návrh opatření by měl obsahovat podíly jednotlivých podniků na trhu (nejlépe z hlediska hodnoty i objemu) a vývoj těchto podílů na trhu a případně odkaz na další relevantní kritéria, jako jsou překážky vstupu, úspory z rozsahu a ze sortimentu, vertikální integrace, kontrola nad infrastrukturou, kterou nelze snadno duplikovat, technické výhody nebo nadřazenost, chybějící nebo nízká vyrovnávací kupní síla, snadný nebo přednostní přístup na kapitálové trhy / k finančním zdrojům, celková velikost podniku, diverzifikace produktů/služeb, vysoce rozvinutá distribuční a prodejní síť, neexistence potenciální hospodářské soutěže a překážky rozšiřování;

                  5)

                  připadá-li to v úvahu, podniky, které mají být samostatně nebo ve spojení s jinými podniky označeny za podniky s významnou tržní silou, a odůvodnění, důkazy a případné další relevantní věcné informace svědčící ve prospěch tohoto označení;

                  6)

                  v případě oznámení návrhů opatření, které spadají do oblasti působnosti článku 68 kodexu, konkrétní regulační povinnosti navržené k řešení nedostatku účinné hospodářské soutěže na dotčeném relevantním trhu nebo v případech, kdy je shledáno, že na relevantním trhu účinná hospodářská soutěž existuje, a kdy tyto povinnosti již byly na daném trhu uloženy, návrh opatření, kterým se tyto povinnosti mají zrušit;

                  7)

                  u návrhů opatření spadajících do oblasti působnosti čl. 76 odst. 2 kodexu by oznámení mělo obsahovat zejména: podrobný popis závazku nabízeného operátorem s významnou tržní silou a toho, jak tento závazek splňuje podmínky stanovené v čl. 76 odst. 1 kodexu, popis regulačního zacházení se síťovými prvky nových sítí s velmi vysokou kapacitou, které jsou předmětem závazku, společně investujících subjektů, míry jejich účasti na společných investicích a jejich pravděpodobné úlohy v hospodářské soutěži na trhu a v příslušných případech také popis nápravných opatření uložených na základě čl. 76 odst. 2 třetího pododstavce kodexu a uvedení důvodů pro uložení, zachování nebo úpravu těchto nápravných opatření;

                  8)

                  u návrhů opatření spadajících do oblasti působnosti článku 79 kodexu by oznámení mělo obsahovat rozhodnutí o závazcích (jestliže není součástí návrhu opatření), podrobný popis podmínek přijatých vnitrostátním regulačním orgánem a povahu a výsledky provedeného tržního testu;

                  9)

                  u návrhů opatření spadajících do oblasti působnosti článku 80 kodexu by oznámení mělo obsahovat relevantní informace, jež podrobně dokládají, že jsou splněny podmínky pro zrušení některých povinností podniků s významnou tržní silou podle čl. 80 odst. 1 kodexu;

                  10)

                  oznámení podaná v souladu s čl. 68 odst. 3 druhým pododstavcem kodexu by v souvislosti se žádostí předloženou Komisi měla také obsahovat odpovídající odůvodnění toho, proč by operátorům s významnou tržní silou měly být uloženy jiné povinnosti týkající se přístupu nebo propojení než ty, které jsou uvedeny v článcích 69 až 74 a článcích 76 a 80 kodexu;

                  11)

                  oznámení spadající do oblasti působnosti čl. 68 odst. 5 kodexu by rovněž měla obsahovat odpovídající odůvodnění toho, proč jsou zamýšlené návrhy opatření nutné k dodržení mezinárodních závazků;

            c)
            doplňující informace požadované u oznámení jiných druhů návrhů opatření (článek 61 kodexu)

                  1)

                  v případě oznámení návrhů opatření spadajících do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 až 4 kodexu by návrh opatření měl obsahovat dotčené podniky, odůvodnění návrhu opatření na použitém právním základě, popis povinností, jež mají být uloženy, a odkaz na veškeré související dříve oznámené návrhy opatření včetně výsledků analýzy relevantního trhu, který by mohl být dotčen, popsaných v bodě 4);

                  2)

                  návrhy opatření spadající do oblasti působnosti čl. 61 odst. 3 kodexu by zejména měly obsahovat popis toho, jak vnitrostátní regulační orgán určil první soustřeďovací nebo rozvodný bod a/nebo bod za prvním soustřeďovacím a rozvodným bodem schopný hostit dostatečný počet připojení koncových uživatelů s cílem umožnit efektivnímu podniku překonat zjištěné závažné překážky replikace, a dále informace a odůvodnění, jež podporují závěr, že dotčené síťové prvky nejsou replikovatelné, a proto jsou povinnosti odůvodněné; pokud jde o povinnosti navržené podle čl. 61 odst. 3 druhého pododstavce, vnitrostátní regulační orgány by zejména měly popsat, které ekonomické nebo fyzické překážky replikace považují za značné a nikoli dočasné, popsat problémy hospodářské soutěže a selhání trhu na maloobchodní úrovni, jež navržené povinnosti mají řešit, a podat odůvodnění k jakýmkoli uplatnitelným výjimkám, jako je určení toho, které budování sítě lze považovat za nové a které projekty lze považovat za malé.

         Oznámení prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře

                  17.

                  Následující návrhy opatření by měly být podávány prostřednictvím řádně vyplněného zkráceného oznamovacího formuláře stanoveného v příloze III:

                              a)

                              návrhy opatření čistě technické povahy, které aktualizují podrobnosti dříve uložených regulačních nápravných opatření a nemají výrazný dopad na trh; takovými návrhy opatření mohou být změny referenčních nabídek, které obsahují drobné úpravy již vymezených povinností, a oznámení ve druhém stupni (14), pokud nedošlo k žádné změně nebo je daná změna technické povahy;

                              b)

                              aktualizace rozhodnutí týkajících se testu ekonomické replikovatelnosti, které nemění základní metodiku (např. testování nových cen/nabídek);

                              c)

                              následná oznámení povinností jiných operátorů za použití stejného přístupu/metodiky, které již byly použity (např. aktualizace povinností na trzích s ukončením volání), pokud se tyto změny omezují na nápravná opatření a netýkají se vymezení trhu a označení významné tržní síly;

                              d)

                              návrhy opatření spadající do oblasti působnosti čl. 76 odst. 2 kodexu, ovšem pouze jedná-li se o následné jednotlivé návrhy rozhodnutí přijaté v rámci dříve oznámeného a posouzeného programu společných investic a pokud od posouzení tohoto programu společných investic nedošlo k žádným podstatným změnám okolností (15).

                  18.

                  U návrhů opatření uvedených v bodě 17 by mělo dostačovat, aby vnitrostátní regulační orgán vyplnil a podal zkrácený oznamovací formulář a nahrál návrh opatření do zabezpečeného elektronického rozhraní Komise za účelem jeho zpřístupnění veřejnosti. Dojde-li Komise v průběhu posuzování oznámeného opatření k závěru, že potřebuje doplňující dokumentaci, může o ni v jakékoli jeho fázi požádat.

                  19.

                  Jestliže však Komise poté, co ve lhůtě pěti pracovních dnů prověří podmínky, jež musí být splněny, aby zkrácený oznamovací formulář spadal do kategorií uvedených v bodě 17, usoudí, že tyto podmínky splněny nejsou, měl by oznamující vnitrostátní regulační orgán návrh opatření předložit bez prodlení za použití standardního oznamovacího formuláře. V takových případech by nebylo přerušeno jednoměsíční období přezkumu.

                  20.

                  Vnitrostátní regulační orgány by při plánování oznámení podávaných podle čl. 68 odst. 3 druhého až čtvrtého pododstavce kodexu měly počítat s tím, že Komise bude vzhledem k nutnosti konzultovat tato opatření, jež musí být přijata formou prováděcího aktu podle čl. 118 odst. 3, s BEREC potřebovat na přijetí rozhodnutí o zmocnění dobu nejméně pěti měsíců.

         Zaevidování oznámení

                  21.

                  Oznámení podávaná prostřednictvím sady oznamovacích formulářů, která jsou uvedena v bodech 16 a 17, se zaevidují v pořadí, v němž byla podána. Vnitrostátní regulační orgány by měly vzít na vědomí, že jednoměsíční období přezkumu začíná ihned v okamžiku přijetí oznámení návrhu opatření.

                  22.

                  Mělo by být zaevidováno potvrzení a přidělení čísla oznámení a všem vnitrostátním regulačním orgánům, BEREC i ostatním zaregistrovaným uživatelům zabezpečeného elektronického rozhraní Komise by to mělo být sděleno elektronickými prostředky. Toto sdělení o zaevidování by mělo obsahovat:

                              a)

                              datum zaevidování oznámení;

                              b)

                              předmět oznámení;

                              c)

                              oznamovací formulář;

                              d)

                              veškeré obdržené podkladové materiály.

         Zpracování důvěrných informací

                  23.

                  Pokud vnitrostátní regulační orgán považuje informace spojené s oznámením za důvěrné v souladu s unijními a vnitrostátními pravidly upravujícími obchodní tajemství, měl by je jejich původce předtím, než je nahraje do zabezpečeného elektronického rozhraní Komise nebo v příslušných případech odešle elektronickými prostředky, zřetelně označit jako „důvěrné“.

                  24.

                  Za účelem zajištění transparentnosti oznámení by mělo být u veškerých oznámení podaných jako „důvěrné“ předloženo i jejich redakčně upravené nedůvěrné znění, které bude zveřejněno.

                  25.

                  Vnitrostátní regulační orgány by při vyplňování oznamovacích formulářů uvedených v bodě 9 důvěrné informace uvádět neměly.

                  26.

                  Toto doporučení je určeno členským státům.

         V Bruselu dne 30. března 2021.

               Za Komisi

            Thierry BRETON

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 36.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

         (3)  Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 20. prosince 2017, Polkomtel sp. z o.o. v. Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, EU:C:2017:989, bod 45; rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 14. dubna 2016, Polkomtel, C-397/14, EU:C:2016:256, bod 56, a odpověď Soudního dvora na druhou otázku; rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 17. září 2015, KPN BV v. Autoriteit Consument en Markt (ACM), C-85/14, EU:C:2015:610, bod 47. Viz také rozsudek vnitrostátního soudu italské státní rady (Consiglio di Stato) č. 3722/2019, kterým bylo zrušeno rozhodnutí úřadu Agcom č. 259/14/CONS z čistě procesních důvodů (aniž by se zabýval skutkovou podstatou sporu) pro nedodržení postupu konzultací týkajících se vnitřního trhu. Také polské soudy zrušily rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu, která měla vliv na obchod mezi členskými státy a kterými byly uloženy regulační povinnosti i bez povinných předchozích konzultací na úrovni EU (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Doporučení Komise 2003/561/ES ze dne 23. července 2003 o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 190, 30.7.2003, s. 13).

         (5)  Doporučení Komise 2008/850/ES ze dne středa 15. října 2008 o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 23).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Například informace týkající se výpočtu váženého průměru nákladů kapitálu v souladu se sdělením o výpočtu nákladů kapitálu u starší infrastruktury (2019/C 375/01).

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Lhůty se vypočítávají v souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1).

         (11)  Viz zejména body 24 až 51 Pokynů k analýze trhu a posouzení významné tržní síly podle předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací (2018/C 159/01) vypracovaných Komisí.

         (12)  Commission Recommendation (EU) 2020/2245 of 18 December 2020 on relevant product and service markets within the electronic communications sector susceptible to ex ante regulation in accordance with Directive (EU) 2018/1972 of the European Parliament and of the Council establishing the European Electronic Communications Code (OJ L 439, 29.12.2020, p. 23).

         (13)  Viz doporučení (EU) 2020/2245 a vysvětlivka (SWD(2020) 337 final), která je k doporučení připojena.

         (14)  Tak tomu může být v případě, kdy vnitrostátní soud z procesních důvodů zruší rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu a tento vnitrostátní regulační orgán musí Komisi totéž opatření oznámit znovu.

         (15)  Viz 201. bod odůvodnění kodexu, týkající se specifického případu programů společných investic spadajících do oblasti působnosti článku 76 kodexu. Ve 201. bodě odůvodnění je uvedeno: „V zájmu efektivity by měl mít vnitrostátní regulační orgán možnost předložit Komisi jediné oznámení o návrhu opatření, jež se vztahuje k programu společných investic splňujícímu příslušné podmínky. Neuplatní-li Komise svou pravomoc požadovat zrušení návrhu opatření, bylo by nepřiměřené, aby za nezměněných okolností podléhala jejímu rozhodnutí požadujícímu zrušení i následná zjednodušená oznámení o jednotlivých návrzích rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu na základě téhož programu, a to včetně dokladů o faktickém uzavření dohody přinejmenším s jedním spoluinvestorem.“

         PŘÍLOHA I
         STANDARDNÍ OZNAMOVACÍ FORMULÁŘ

            Návrh opatření týkající se analýzy trhu a uložení nápravných opatření (viz články 64, 67 a 68 kodexu)

         (podle bodů 16 písm. a) a b))

                        Oddíl 1 – Vymezení trhu

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 1.1

                                 Relevantní trh produktů/služeb.

                                 1.2.

                                 Relevantní zeměpisný trh / zeměpisné trhy.

                                 1.3.

                                 Údaj o tom, zda vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž souhlasí s předloženým návrhem analýzy relevantního trhu, či nikoli, pokud tento orgán vydal stanovisko.

                        Souhlas

                     ☐

                        Nesouhlas

                     ☐

                     Pokud vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž nesouhlasí, uveďte důvody:

                                 1.4

                                 Data konání vnitrostátní veřejné konzultace.

                        Od________ do__________

                                 1.5

                                 Krátký přehled výsledků veřejné konzultace k navrhovanému vymezení trhu. Uveďte, zda byl po veřejné konzultaci návrh opatření pozměněn, a pokud ano, stručně tyto změny popište.

                        (např. kolik jste obdrželi připomínek, kteří respondenti souhlasili s navrhovaným vymezením trhu, kteří respondenti s ním nesouhlasili a z jakých důvodů)

                                 1.6.

                                 Pokud je relevantní trh jiný než trhy uvedené v doporučení (EU) 2020/2245, shrnutí hlavních důvodů opravňujících k navrhovanému vymezení trhu z hlediska tří kritérií stanovených v čl. 67 odst. 1 kodexu (1).

                        Oddíl 2 – Označení podniků s významnou tržní silou

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 2.1.

                                 Názvy podniků označených samostatně nebo ve spojení s jinými podniky za podniky s významnou tržní silou.
                                 V příslušných případech názvy podniků, které již nejsou považovány za podniky s významnou tržní silou.

                                 2.2.

                                 Kritéria použitá k označení podniku za podnik, který samostatně nebo ve spojení s jinými podniky má, nebo nemá významnou tržní sílu.

                                 2.3.

                                 Názvy hlavních podniků (konkurentů) působících na relevantním trhu.

                                 2.4.

                                 Podíly výše uvedených podniků na trhu a základ pro výpočet podílu na trhu (např. obrat, počet účastníků).

                                 2.5.

                                 Údaj o tom, zda vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž souhlasí s předloženým návrhem posouzení významné tržní síly, či nikoli, pokud tento orgán vydal stanovisko.

                        Souhlas

                     ☐

                        Nesouhlas

                     ☐

                     Pokud vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž nesouhlasí, uveďte důvody:

                                 2.6.

                                 Výsledky veřejné konzultace k navrhovanému označení podniku (podniků) za podnik (podniky) s významnou tržní silou (např. celkový počet obdržených připomínek, počet souhlasných/nesouhlasných). Uveďte, zda byl po veřejné konzultaci návrh opatření pozměněn, a pokud ano, stručně tyto změny popište.

                        Oddíl 3 – Regulační povinnosti

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 3.1.

                                 Právní základ pro povinnosti, které mají být uloženy, zachovány, změněny nebo zrušeny (články 69 až 74 a články 76 až 81 kodexu).

                                 3.2.

                                 Důvody, na jejichž základě je uložení povinností podnikům nebo zachování či změna těchto povinností považována za přiměřenou a oprávněnou vzhledem k právním ustanovením, ze kterých vychází. Případně uveďte odstavce, oddíly nebo strany návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                                 3.3.

                                 V případě, že se navržená nápravná opatření liší od nápravných opatření stanovených v článcích 69 až 74 a článcích 76 a 80 kodexu, uveďte, jaké „výjimečné okolnosti“ ve smyslu čl. 68 odst. 3 kodexu uložení těchto nápravných opatření odůvodňují. Případně uveďte odstavce, oddíly nebo strany návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                        Oddíl 3a – Návrhy opatření podle čl. 76 odst. 2 kodexu

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 3a.1.

                                 Krátký popis závazků nabízených operátorem s významnou tržní silou a toho, jak tyto závazky splňují podmínky stanovené v čl. 76 odst. 1.

                                 3a.2.

                                 Popis regulačního zacházení se síťovými prvky nové sítě s velmi vysokou kapacitou, které jsou předmětem daného závazku, podle čl. 76 odst. 2 prvního pododstavce.

                                 3a.3.

                                 V příslušných případech popis nápravných opatření uložených na základě čl. 76 odst. 2 třetího pododstavce.

                        Oddíl 3b – Návrhy opatření podle článku 79 kodexu

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 3b.1.

                                 Krátký popis přiloženého rozhodnutí o závazcích (nebo uvedení odstavců, oddílů nebo stran návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt).

                        Oddíl 3c – Návrhy opatření podle článku 80 kodexu

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 3c.1.

                                 Krátký popis struktury podniku (nebo uvedení odstavců, oddílů nebo stran návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt).

                                 3c.2.

                                 V příslušných případech popis uložených nebo zrušených nápravných opatření.

            (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace.

         PŘÍLOHA II
         STANDARDNÍ OZNAMOVACÍ FORMULÁŘ

            Symetrické povinnosti podle článku 61 kodexu

         (podle bodu 16 písm. a) a c))

                        Oddíl 1 – Návrhy opatření týkající se uložení symetrických povinností

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 1.1.

                                 Krátké shrnutí obsahu oznámeného návrhu opatření.

                                 1.2.

                                 Právní základ pro povinnosti, které mají být uloženy, zachovány, změněny nebo zrušeny (čl. 61 odst. 1, 2, 3 nebo 4).

                                 ☐

                                    čl. 61 odst. 1

                                 čl. 61 odst. 2

                                 ☐

                                 písm. a)

                                 ☐

                                 písm. c)

                                 ☐

                                 písm. b)

                                 ☐

                                 písm. d)

                        Čl. 61 odst. 3

                                 ☐

                                 první pododstavec

                                 ☐

                                 druhý pododstavec

                                 ☐

                                    čl. 61 odst. 4

                                 1.3.

                                 V příslušných případech odkaz na veškeré související dříve oznámené návrhy opatření podle článku 32.

                                 1.4.

                                 Názvy dotčených podniků.

                                 1.5.

                                 Povinnosti, které mají být uloženy, zachovány nebo zrušeny.

                                 1.6.

                                 Důvody, na jejichž základě je uložení povinností podnikům nebo zachování či změna těchto povinností považována za přiměřenou a oprávněnou vzhledem k právním ustanovením, ze kterých vychází. Případně uveďte odstavce, oddíly nebo strany návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                                 1.7.

                                 Stanovisko vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž, bylo-li poskytnuto.

                                 1.8.

                                 Datum (data) konání veřejné konzultace k navrhovaným povinnostem a stručný přehled výsledků této veřejné konzultace. Uveďte, zda byl po veřejné konzultaci návrh opatření pozměněn, a pokud ano, stručně tyto změny popište.

         PŘÍLOHA III
         ZKRÁCENÝ OZNAMOVACÍ FORMULÁŘ
         (podle bodu 17)

                        Oddíl 1 – Návrh opatření, která mění technické podrobnosti dříve uložených regulačních nápravných opatření
                         (1)
                        nebo následných oznámení povinností jiných operátorů za použití stejného přístupu/metodiky, která již byla použita

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 1.1

                                 Jednací číslo/čísla oznámení přidělené/přidělená dříve oznámenému návrhu opatření / oznámeným návrhům opatření.

                                 1.2

                                 Stručný popis technických podrobností, které se mění (s uvedením příslušného relevantního trhu), nebo údaj o nápravných opatřeních, která mají být uložena, pokud došlo k následnému oznámení povinností jiných operátorů za použití stejného přístupu/metodiky, která již byla použita.

                                 1.3.

                                 Vysvětlení, zda se jedná o běžnou aktualizaci, pokud se aktualizované technické podrobnosti týkají struktury stanovování cen (např. roční aktualizace nákladů a odhady účetních modelů).

                                 1.4.

                                 Byl ohledně předloženého návrhu opatření konzultován příslušný vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž? Pokud ano, jaké bylo jeho stanovisko?

                                 1.5

                                 Připomínky:

                        Oddíl 2 – Návrhy opatření ve formě následného jednotlivého návrhu rozhodnutí přijatého v rámci dříve oznámeného a posouzeného programu společných investic, pokud nedošlo ke změnám okolností. (článek 76 kodexu)

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 2.1.

                                 Krátký popis obsahu návrhu opatření, včetně důkazu o uzavření dohody přinejmenším s jedním spoluinvestorem.

                                 2.2.

                                 Jednací číslo/čísla oznámení přidělené/přidělená dříve oznámenému návrhu opatření / oznámeným návrhům opatření.

                                 2.3.

                                 Seznam operátorů, na něž se uvedený návrh opatření vztahuje.

                                 2.4.

                                 Byl ohledně předloženého návrhu opatření konzultován příslušný vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž? Pokud ano, jaké bylo jeho stanovisko?

                                 2.5.

                                 Připomínky.

            (1)  Vnitrostátní regulační orgány často pozměňují technické podrobnosti dříve uložených nápravných opatření, aby zohlednily změny příslušných ekonomických ukazatelů či faktorů (například změny nákladů na zařízení, nákladů na pracovní sílu, míry inflace či výše nájmu nemovitostí) nebo aby aktualizovaly prognózy či předpoklady. Prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře by měly být oznamovány pouze změny či aktualizace podrobností, které nemění povahu nebo obecný rozsah již uložených nápravných opatření. Podstatné změny povahy nebo rozsahu nápravných opatření (např. změny metodik používaných pro výpočet nákladů nebo cen, určování postupného snižování cen nebo změny cenových úrovní s výjimkou změn cen, které pouze odrážejí změny příslušných ekonomických ukazatelů nebo faktorů uvedených výše), by naproti tomu měly být oznamovány za použití standardního oznamovacího formuláře.

         PŘÍLOHA IV
         SDĚLENÍ PŘIJATÉHO OPATŘENÍ / PŘIJATÝCH OPATŘENÍ
         (podle bodu 8)

                        Oddíl 1 – Základní údaje o přijatém opatření

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 1.1.

                                 Datum vstupu přijatého opatření v platnost.

                                 1.2.

                                 Evidenční číslo a název předchozího oznámení opatření, jež bylo Komisi podáno ve fázi návrhu opatření.

                                 1.3.

                                 Obdržel váš vnitrostátní regulační orgán v reakci na oznámení návrhu opatření podle čl. 32 odst. 3 kodexu připomínky od Komise, ostatních vnitrostátních regulačních orgánů nebo BEREC?

                        ano

                     ☐

                        ne

                     ☐

                        Oddíl 2 – Podrobné informace o tom, jak byly v nejvyšší možné míře zohledněny vznesené připomínky

                     V příslušných případech uveďte tyto informace:

                                 2.1.

                                 Vysvětlení, jak vnitrostátní regulační orgán v nejvyšší možné míře zohlednil vznesené připomínky. Pokud bylo za účelem zohlednění vznesených připomínek změněno znění návrhu opatření, uveďte příslušné odkazy na aktualizované články / oddíly / čísla stran.

                     [Název připomínky č. 1]

                        Vysvětlení, jak byla zohledněna, a/nebo odkaz na oddíl přijatého opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                     [Název připomínky č. 2]

                        Vysvětlení, jak byla zohledněna, a/nebo odkaz na oddíl přijatého opatření, kde lze tyto informace nalézt.

                     [Název připomínky č. 3]

                        Vysvětlení, jak byla zohledněna, a/nebo odkaz na oddíl přijatého opatření, kde lze tyto informace nalézt.


title: Doporučení Rady ze dne 15. června 2020, kterým se hodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce 2020/C /

text:
               18.6.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 204/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 15. června 2020,
      kterým se hodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce
      (2020/C /)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 46 odst. 6 této smlouvy,
      s ohledem na Protokol č. 10 o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států (1),
      s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle čl. 4 odst. 2 písm. d) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 má Rada přijmout rozhodnutí a doporučení, jimiž zhodnotí příspěvky zúčastněných členských států ke splnění dohodnutých závazků v souladu s mechanismem popsaným v článku 6 uvedeného rozhodnutí.

                  (2)

                  V čl. 6 odst. 3 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 je uvedeno, že na základě výroční zprávy o stálé strukturované spolupráci, kterou předloží vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), má Rada přezkoumat jednou ročně, zda zúčastněné členské státy i nadále plní přísnější závazky stanovené v článku 3 uvedeného rozhodnutí.

                  (3)

                  Podle bodu 15 doporučení Rady ze dne 6. března 2018 o harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2) by měl vysoký představitel od roku 2020 výroční zprávu předkládat v březnu až dubnu každého roku a měl by v ní zohlednit revidované a aktualizované vnitrostátní prováděcí plány předložené zúčastněnými členskými státy v lednu téhož roku. Podle bodu 16 uvedeného doporučení by měl Vojenský výbor Evropské unie poskytovat Politickému a bezpečnostnímu výboru vojenské poradenství a doporučení s cílem umožnit mu, aby do května každého roku vypracoval přezkum Rady týkající se toho, zda zúčastněné členské státy nadále plní přísnější závazky.

                  (4)

                  Podle bodu 26 doporučení Rady ze dne 15. října 2018 týkajícího se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů (3) by měl vysoký představitel zmíněné doporučení zohlednit ve výroční zprávě o stálé strukturované spolupráci, která podpoří hodnocení plnění přísnějších závazků jednotlivými zúčastněnými členskými státy.

                  (5)

                  Podle čl. 4 odst. 2 písm. c) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 má Rada přijmout rozhodnutí a doporučení, jimiž aktualizuje a v případě nutnosti posílí přísnější závazky uvedené v příloze k uvedenému rozhodnutí s ohledem na výsledky dosažené prostřednictvím stálé strukturované spolupráce, aby zohlednila měnící se bezpečnostní prostředí Unie. Taková rozhodnutí se mají přijímat zejména na konci jednotlivých fází uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. b) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 na základě procesu strategického přezkumu, v němž se zhodnotí plnění závazků v rámci stálé strukturované spolupráce.

                  (6)

                  Podle bodu 14 doporučení Rady ze dne 14. května 2019, kterým se hodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce (4), se vysoký představitel vyzývá, aby kromě popisu stavu provádění stálé strukturované spolupráce, včetně plnění s ní souvisejících závazků jednotlivými zúčastněnými členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními plány provádění, předložil v rámci výroční zprávy za rok 2020 rovněž první návrhy s ohledem na proces strategického přezkumu, který se uskuteční na konci první fáze stálé strukturované spolupráce (2018–2020), s přihlédnutím k dalším relevantním iniciativám Unie, jež přispívají k dosažení úrovně ambicí Unie v oblasti bezpečnosti a obrany.

                  (7)

                  Dne 15. dubna 2020 poskytl vysoký představitel Radě svoji výroční zprávu o stavu provádění stálé strukturované spolupráce, včetně toho, jak každý zúčastněný členský stát plní své závazky podle revidovaného a aktualizovaného vnitrostátního prováděcího plánu.

                  (8)

                  Na tomto základě by tedy Rada měla přijmout doporučení, jímž zhodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      I.   Cíl a oblast působnosti

                  1.

                  Cílem tohoto doporučení je zhodnotit, jak zúčastněné členské státy přispěly k plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce, a to na základě výroční zprávy o stavu provádění stálé strukturované spolupráce, kterou dne 15. dubna 2020 předložil vysoký představitel (dále jen „výroční zpráva“), a v souladu s vnitrostátními prováděcími plány, které předložily zúčastněné členské státy.

                  2.

                  V návaznosti na doporučení, které přijala Rada dne 14. května 2019, zahrnuje výroční zpráva rovněž zvláštní kapitolu o strategickém přezkumu stálé strukturované spolupráce na konci její první fáze (2018–2020) a obsahuje doporučení a návrhy týkající se závazků, projektů a procesů, jakož i pracovních metod, kterých se toto doporučení týká.

            II.   Zjištění a hodnocení

                  3.

                  Výroční zpráva představuje spolehlivý základ, z něhož lze vycházet při hodnocení stavu provádění stálé strukturované spolupráce, včetně toho, jak každý zúčastněný členský stát plní své závazky v souladu s vnitrostátním prováděcím plánem.

                  4.

                  Tím, že se zúčastněné členské státy zaměří na současné a budoucí potřeby Evropy v oblasti bezpečnosti a obrany, zejména prostřednictvím svého současného a budoucího úsilí o splnění přísnějších závazků, přispívají k posílení schopnosti Unie jednat jako zajišťovatel bezpečnosti a její strategické autonomie a zlepšují její schopnost spolupracovat s partnery a chránit své občany.

                  5.

                  Rada celkově zdůrazňuje, že zúčastněné členské státy:

                              a)

                              potvrdily pozitivní směřování, pokud jde o závazky týkající se obranných rozpočtů a výdajů na investice do obrany. Celkový pokrok je však v této fázi stále skromný, a přestože zúčastněné členské státy čelí finančním problémům v důsledku krize spojené s COVID-19, vybízejí se k tomu, aby vyčlenily potřebné zdroje a přispěly k tomuto pozitivnímu trendu i v nadcházejících letech. Zúčastněné členské státy se rovněž vyzývají, aby dále přispívaly k evropskému kooperativnímu přístupu(například zadáváním zakázek na vybavení a výzkum a technologie v oblasti obrany);

                              b)

                              se důrazně vyzývají, aby v rámci svých procesů vnitrostátního obranného plánování jako prvek směrování činnosti a rozhodování více zohledňovaly a lépe využívaly nástroje Unie pro plánování v oblasti obrany, jako je plán rozvoje schopností (CDP) – který rovněž zahrnuje výsledky procesu v rámci Základního cíle –, strategické kontextové studie, koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD), jakož i další iniciativy, jako je Evropský program rozvoje obranného průmyslu, nebo jiné příslušné nástroje Unie. V tomto ohledu Rada zdůrazňuje, že je důležité, aby orgány, agentury a instituce Unie a členské státy dále posilovaly soudržnost mezi těmito nástroji a iniciativami, přičemž uznává, že tyto nástroje a iniciativy jsou odlišné a mají odlišné právní základy;

                              c)

                              se vyzývají, aby dále pokročily v plnění závazků týkajících se vzájemného slaďování obranných zařízení a aby pravidelně přezkoumávaly plány a cíle, které je třeba dále rozvíjet, zejména s cílem, aby hrály významnou úlohu při rozvoji schopností v Unii, mimo jiné i v rámci CARD, přičemž je třeba vzít v úvahu, že tento proces vyžaduje trvalé dlouhodobější úsilí. Rada připomíná, že ve svém doporučení z 14. května 2019 uvedla, že byla, je a nadále bude zajištěna soudržnost výstupů z CARD a CDP na jedné straně a příslušných procesů NATO, jako je proces obranného plánování NATO, na straně druhé v oblastech, v nichž se požadavky překrývají, přičemž se uznává odlišná povaha a příslušná odpovědnost a členská základna obou organizací. V tomto ohledu Rada vybízí k dalším jednáním mezi členskými státy o takové soudržnosti mezi těmito procesy;

                              d)

                              by s cílem bezodkladně zvýšit objem operačních výstupů měly zintenzivnit své úsilí, pokud jde o závazky související s posílením dostupnosti, schopnosti nasazení a interoperability sil, mimo jiné tím, že kompletně vyplní rozpis bojových uskupení Unie, databázi rychlé reakce a prohlášení o potřebách misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky. Zejména je důležité, aby zlepšily své přispění k podpoře misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky z kvalitativního i kvantitativního hlediska, a to i s ohledem na nejnáročnější mise. Pokud jde o přísnější závazek týkající se ambiciózního přístupu zúčastněných členských států ke společnému financování vojenských misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky, je provádění spojeno s přezkumem mechanismu Athena a s vytvořením navrhovaného evropského mírového nástroje Radou, jež v současné době projednávají členské státy;

                              e)

                              v porovnání s aktualizovanými vnitrostátními prováděcími plány, které poskytly v roce 2019, dosáhly omezeného pokroku při řešení nedostatků v oblasti schopností, jež byly zjištěny v rámci plánu rozvoje schopností a CARD, včetně hodnocení toho, jak jsou plněny cíle v oblasti schopností s velkým dopadem, a měly by proto při vnitrostátním plánování prioritně zvážit intenzivnější úsilí o výraznější uplatňování evropského kooperativního přístupu. Zúčastněné členské státy by rovněž měly uvést, jakým způsobem jejich projekty rozvoje schopností posilují evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany;

                              f)

                              mají dále zvýšit své úsilí, pokud jde o plnění závazků souvisejících s případnou účastí na významných společných nebo evropských programech pro vybavení v rámci Evropské obranné agentury.

                  6.

                  S ohledem na zjištění a doporučení uvedená ve výroční zprávě, pokud jde o jednotlivé vnitrostátní prováděcí plány, se všechny zúčastněné členské státy vyzývají, aby pokračovaly ve svém úsilí a odpovídajícím způsobem přezkoumaly své příspěvky k plnění přísnějších závazků.

                  7.

                  S ohledem na to, že cílem stálé strukturované spolupráce je přispívat k naplnění úrovně ambicí Unie v oblasti bezpečnosti a obrany, a to i s ohledem na nejnáročnější mise, je třeba dále pracovat na vymezení „soudržné struktury s celým spektrem sil“ v souladu s parametry uvedenými ve společném oznámení stálé strukturované spolupráce.

                  8.

                  Jelikož členské státy disponují pouze „jedním souborem sil“, jejž mohou využít v různých kontextech, napomůže rozvoj schopností členských států v unijních kontextech rovněž posílení obranných schopností, které budou potenciálně k dispozici pro jiné kontexty, včetně OSN a NATO.

            III.   Vnitrostátní prováděcí plány

                  9.

                  Kvalita informací poskytovaných ve vnitrostátních prováděcích plánech se sice celkově zlepšila, avšak členské státy se vyzývají, aby dále zvyšovaly kvalitu a zajistily odpovídající míru podrobnosti poskytovaných informací, přičemž zvláštní důraz by měly klást na vypracování výhledových plánů zaměřených speciálně na to, jak členské státy zamýšlejí přispět k plnění přísnějších závazků a přesnějších cílů stálé strukturované spolupráce. Vzhledem k tomu, že vnitrostátní prováděcí plány by měly představovat důležitý základ pro politický dohled, udržení dynamiky a zajištění transparentnosti mezi zúčastněnými členskými státy, Rada zdůrazňuje potřebu zlepšit jejich politický rozměr s cílem usnadnit jednání na politické úrovni o pokroku dosaženém v souvislosti s přísnějšími závazky.

                  10.

                  Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby nadále vedly dvoustranné dialogy se sekretariátem stálé strukturované spolupráce o přezkumu a aktualizace svých budoucích vnitrostátních prováděcích plánů a s cílem zajistit vzájemnou transparentnost a dále rozvíjet soudržný a konzistentní přístup ve vztahu k informacím, které jsou požadovány a poskytovány v kontextu stálé strukturované spolupráce.

            IV.   Projekty stálé strukturované spolupráce

                  11.

                  Má se za to, že většina z 47 projektů, které jsou realizovány v rámci stálé strukturované spolupráce, přispívá k naplňování priorit rozvoje schopností Unie, přičemž 24 z nich se zaměřuje přímo na cíle v oblasti schopností s velkým dopadem a 12 z nich tak činí nepřímo. U tří projektů již bylo dosaženo počáteční operační schopnosti a u 23 projektů by jí podle plánu mělo být dosaženo v období let 2020–2023. Více než dvě třetiny (30) z projektů jsou však stále ve fázi vytváření koncepcí, včetně některých projektů, které byly stanoveny již v březnu a listopadu roku 2018.

                  12.

                  S ohledem na zprávu o pokroku projektů stálé strukturované spolupráce, která byla předložena Radě dne 28. února 2020, se zúčastněné členské státy vyzývají, aby se v zájmu plnění přísnějších závazků zaměřily na rychlé a účinné provádění svých projektů s cílem zajistit očekávané výstupy a produkty. Zúčastněné členské státy se rovněž vyzývají, aby posílily a urychlily proces vedoucí k přijetí projektových ujednání ve snaze dosáhnout rychleji větší jasnosti a jistoty, pokud jde o nově vznikající projekty. Rada rovněž připomíná, že je třeba posílit proces přezkumu pokroku projektů stálé strukturované spolupráce za použití jasných, cílených a transparentních kritérií vypracovaných v úzké spolupráci se zúčastněnými členskými státy. Dále zdůrazňuje, že pokud členové podílející se na určitém projektu narazí na potíže s dosahováním výsledků, měly by být tyto projekty buď oživeny, nebo ukončeny, aby se zajistila relevantnost a důvěryhodnost všech projektů stálé strukturované spolupráce.

                  13.

                  Rada se domnívá, že aby bylo možné lépe posuzovat pokrok projektů a identifikovat synergie, měly by být pořádány specializované semináře o řízení projektů stálé strukturované spolupráce a akce zaměřené na pokrok v jejich realizaci, které by usnadnily další jednání mezi zúčastněnými členskými státy. Rada rovněž uznává, že je zapotřebí zlepšit společné chápání pojmů a definic týkajících se vývoje a řízení projektů. Sekretariát stálé strukturované spolupráce by kromě toho měl být i nadále připraven poskytovat na požádání odborné znalosti a spolupracovat s dalšími unijními aktéry, pokud jde o možné synergie s jinými nástroji Unie a iniciativami rozvíjenými v jiných relevantních institucionálních rámcích Unie s cílem zajistit transparentnost a inkluzivnost a zabránit zbytečnému zdvojování činností.

                  14.

                  Rada zdůrazňuje, že by se ve vhodných případech a se souhlasem účastníků projektu, s přihlédnutím k podpůrné úloze sekretariátu stálé strukturované spolupráce, mělo zvážit slučování, spojování nebo seskupování projektů za účelem zvýšení synergií a účinnosti jejich dopadu, úspory zdrojů a zabránění zdvojování činností.

                  15.

                  S cílem identifikovat budoucí návrhy projektů stálé strukturované spolupráce Rada doporučuje, aby se jako východisko nadále používaly dohodnuté priority rozvoje schopností Unie, které jsou odvozeny z plánu rozvoje schopností a zahrnují cíle v oblasti schopností s velkým dopadem, a aby byly jako prováděcí pokyny používány související strategické kontextové studie. Jako nástroj, který zúčastněným členským státům pomůže odhalit příležitosti pro kooperativní projekty, mimo jiné i v operační oblasti, by dále měla sloužit zjištění vyplývající ze souhrnné analýzy v rámci CARD a uvedená ve zprávě o CARD. Rada zdůrazňuje, že vhodné a způsobilé projekty stálé strukturované spolupráce by případně mohly v budoucnu využít financování z Evropského obranného fondu.

                  16.

                  Ačkoli jsou zúčastněné členské státy motivovány k tomu, aby předkládaly návrhy projektů pokrývající širokou škálu témat, Rada rovněž vyzývá k předkládání návrhů projektů s výraznějším operačním zaměřením a krátkodobým dopadem s využitím již existujících schopností. Za tímto účelem je možné společně se zúčastněnými členskými státy vypracovat detailnější nebo doplňková kritéria pro výběr propracovanějších návrhů projektů, které přímo přispívají ke zmírnění nedostatků zjištěných v plánu rozvoje schopností, včetně cílů v oblasti schopností s velkým dopadem.

                  17.

                  V souladu se svými závěry o bezpečnosti a obraně v kontextu globální strategie Unie z června 2019 Rada se zájmem očekává co nejrychlejší přijetí doporučení Rady o obecných podmínkách, za nichž by k účasti na jednotlivých projektech stálé strukturované spolupráce mohly být výjimečně přizvány třetí státy, v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. g) a článkem 9 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, pokyny obsaženými v oznámení o stálé strukturované spolupráci, jakož i rozhodnutím Rady (SZBP) 2018/909 (5) o společném souboru pravidel řízení pro projekty stálé strukturované spolupráce.

            V.   Strategický přezkum stálé strukturované spolupráce

                  18.

                  V prosinci 2019 byl zahájen proces strategického přezkumu stálé strukturované spolupráce řízený zúčastněnými členskými státy, v jehož rámci je hodnoceno plnění přísnějších závazků v rámci stálé strukturované spolupráce, jak je stanoveno v rozhodnutí (SZBP) 2017/2315. Návrhy a doporučení uvedené v části V vycházejí z různých jednání a příspěvků poskytnutých zúčastněnými členskými státy a rovněž z doporučení uvedených ve výroční zprávě.
                  Závazky

                  19.

                  Rada zdůrazňuje, že stávající soubor přísnějších závazků se osvědčil jako spolehlivé vodítko pro zajištění jednotného provádění stálé strukturované spolupráce, a neměl by proto být v této fázi měněn. Rada však rovněž poukazuje na to, že je třeba zvýšit úsilí, aby byly tyto přísnější závazky splněny.

                  20.

                  Rada navíc zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se zúčastněné členské státy v rámci procesu strategického přezkumu v tomto roce dohodly na cílech a konkrétních výsledcích pro další fázi stálé strukturované spolupráce (2021–2025) a s ohledem na měnící se bezpečnostní situaci zvážily rovněž nové oblasti spolupráce, zejména změnu klimatu, boj proti hybridním hrozbám, kybernetiku a umělou inteligenci, aspekty související s vesmírem, energetickou bezpečnost a námořní bezpečnost i další oblasti, a na hmatatelných výsledcích, jichž má být dosaženo jak z hlediska schopností, tak z hlediska operačního. Kromě toho by měly být zohledněny identifikované střednědobé a dlouhodobé důsledky a výzvy týkající se reakce na složité mimořádné situace, jako jsou pandemie, které by bylo možné v rámci stálé strukturované spolupráce řešit. Při přezkumu a aktualizaci doporučení Rady ze dne 15. října 2018 ohledně přesnějších cílů by se všechny výše uvedené skutečnosti měly vzít v úvahu. Rada v rámci tohoto procesu zdůrazňuje, že strategický přezkum stálé strukturované spolupráce je třeba využít k tomu, aby byly identifikovány ty projekty, které začnou přinášet konkrétní výsledky do roku 2025.

                  21.

                  Rada zdůrazňuje, že by měly být dále prozkoumány možnosti, jak zlepšit činnosti navazující na plnění všech přísnějších závazků, a to i na politické úrovni a prostřednictvím Politického a bezpečnostního výboru, zejména v případech, kdy byl pokrok podle vysokého představitele i Rady nedostatečný, zejména pokud jde o operační závazky, jakož i o závazky týkající se evropského kooperativního přístupu. Pobízí také k dalším diskusím o ukazatelích pokroku, které by zúčastněným členským státům mohly pomoci v plánování za účelem plnění závaznějších závazků a usnadnit hodnocení pokroku podle odstavce 2 doporučení Rady ze dne 15. října 2018.

                  22.

                  Rada zdůrazňuje, že je možné vzít v úvahu a dále prozkoumat varianty inovativních pobídek na podporu plnění operačních závazků stálé strukturované spolupráce se zvláštním zaměřením na zlepšení dostupnosti, schopnosti nasazení a interoperability sil pro mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky. Zdůrazňuje, že by se měla rovněž zohlednit probíhající práce a mělo by se informovat o budoucím úsilí týkajícím se společného financování vojenských misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky.

                  23.

                  Rada zdůrazňuje, že jednání o strategickém směřování (Strategic Compass) a o analýze hrozeb na úrovni Unie v jeho rámci, které mají být předloženy do konce roku 2020, by měla vést k jasnějšímu směřování iniciativ Unie, jako je stálá strukturovaná spolupráce. Tento nezbytný proces by mohl dále přispět k rozvoji společné evropské kultury v oblasti bezpečnosti a obrany, založené na sdílených hodnotách a cílech a respektující zvláštní povahu bezpečnostních a obranných politik členských států.

                  24.

                  Rada uznává, že je třeba nadále usilovat o zajištění soudržnosti a koordinace mezi různými iniciativami Unie v oblasti obrany (CARD, stálá strukturovaná spolupráce a budoucí Evropský obranný fond), a to i prostřednictvím strategického přezkumu stálé strukturované spolupráce, v rámci užšího politického monitorování a pokynů ze strany členských států, mimo jiné i na ministerské úrovni, přičemž uznává, že tyto iniciativy jsou odlišné a mají odlišné právní základy.
                  Projekty

                  25.

                  Rada zdůrazňuje, že projektový cyklus stálé strukturované spolupráce by měl být v souladu s cyklem CARD s cílem využít jeho zjištění a doporučení jako nástroj pro nalezení příležitostí pro projekty spolupráce a poskytnout zlepšený rámec pro členské státy k předkládání ambicióznějších návrhů projektů, a to i v operačním okruhu. Výsledky procesu v rámci Základního cíle mají navíc zvláštní význam pro mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky, což by mělo být zohledněno při navrhování nových projektů stálé strukturované spolupráce s cílem posílit plnění operačních závazků. Tyto úvahy by měly sloužit jako vodítko při definování cyklu předkládání projektů, přičemž by měla být zohledněna rovnováha mezi administrativní zátěží a výsledky a kvalitou projektů stálé strukturované spolupráce.
                  Postupy

                  26.

                  Pokud jde o cyklus vnitrostátních prováděcích plánů, Rada vyzývá sekretariát stálé strukturované spolupráce, aby předložil podrobné varianty, jak zlepšit soudržnost mezi vnitrostátními prováděcími plány stálé strukturované spolupráce a CARD, jakož i procesu v rámci Základního cíle. Je třeba se rovněž zaměřit na snížení administrativní zátěže a zlepšení kvality vnitrostátních prováděcích plánů a zajistit také odpovídající detailnost. Zdůrazňuje, že současně je třeba zajistit nezbytný politický impuls, jakož i úlohu Rady spočívající v každoročním poskytování strategických směrů a pokynů pro stálou strukturovanou spolupráci. Rada by rovněž měla zvážit možnost upravit lhůty pro zúčastněné členské státy pro předložení dokumentů stálé strukturované spolupráce, a to i pokud jde o předkládání vnitrostátních prováděcích plánů a návrhů projektů.

            VI.   Další postup

                  27.

                  Rada vyzývá:

                              —

                              sekretariát stálé strukturované spolupráce, aby v roce 2020 připravil a zorganizoval specializované semináře se zúčastněnými členskými státy s cílem dále zlepšit související procesy stálé strukturované spolupráce (mimo jiné i budoucí vnitrostátní prováděcí plány stálé strukturované spolupráce, projektové cykly a procesy a soudržnost mezi vnitrostátními prováděcími plány a CARD, jakož i procesu v rámci Základního cíle) a identifikoval klíčové cíle politiky a cíle stálé strukturované spolupráce na období 2021–2025 v rámci přípravy úpravy posloupnosti nebo přesnějších cílů,

                              —

                              sekretariát stálé strukturované spolupráce, aby předložil varianty, jak zlepšit navazující činnosti, a prozkoumal možnosti pobídek ke splnění některých závazků, které zúčastněné členské státy dostatečně nesplnily,

                              —

                              sekretariát stálé strukturované spolupráce, aby do konce roku 2020 předložil dokument pro validaci za účelem dokončení strategického přezkumu stálé strukturované spolupráce, a

                              —

                              zúčastněné členské státy, aby přezkoumaly své vnitrostátní prováděcí plány s cílem je případně aktualizovat.

         V Bruselu dne 15. června 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            A. METELKO-ZGOMBIĆ

         (1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Úř. věst. C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 166, 15.5.2019, s. 1.

         (5)  Rozhodnutí Rady(SZBP) 2018/909 ze dne 25. června 2018 o sestavení společného souboru pravidel řízení pro projekty stálé strukturované spolupráce (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 37).


title: Doporučení Rady (EU) 2020/1052 ze dne 16. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  17.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 230/26

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2020/1052
         ze dne 16. července 2020,
         kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“).

                     (2)

                     V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.

                     (3)

                     Od té doby se v Radě za důkladné konzultace s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU uskutečnila jednání ohledně přezkumu seznamu třetích zemí uvedeného v příloze I doporučení Rady při uplatnění kritérií a metodiky stanovených v doporučení Rady. Na základě těchto jednání by měl být seznam zemí uvedený v příloze I změněn. Především by mělo být ze seznamu vypuštěno Srbsko a Černá Hora.

                     (4)

                     Ochrana hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se provádí, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu vnitřních hranic. Členské státy by proto měly zajistit, aby opatření přijatá na vnějších hranicích byla koordinována, aby bylo zajištěno řádné fungování schengenského prostoru. Za tímto účelem by měly členské státy od 16. července 2020 nadále koordinovaně rušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady změněného tímto doporučením.

                     (5)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke SFEU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                     (6)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (2); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (7)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (3).

                     (8)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (4) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (5).

                     (9)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (6) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (7).

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení se mění takto:

                     1)

                     první odstavec bodu 1 doporučení Rady se nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Členské státy by měly od 16. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I.“

                     2)

                     Příloha I doporučení se nahrazuje tímto:

                           „PŘÍLOHA I
                           Třetí země, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné

                                       1.

                                       ALŽÍRSKO

                                       2.

                                       AUSTRÁLIE

                                       3.

                                       KANADA

                                       4.

                                       GRUZIE

                                       5.

                                       JAPONSKO

                                       6.

                                       MAROKO

                                       7.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       8.

                                       RWANDA

                                       9.

                                       JIŽNÍ KOREA

                                       10.

                                       THAJSKO

                                       11.

                                       TUNISKO

                                       12.

                                       URUGUAY

                                       13.

                                       ČÍNA (*1)

                        (*1)  pokud bude potvrzena vzájemnost"

            V Bruselu dne 16. července 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (3)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (4)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (5)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (6)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (7)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).