title: Doporučení Rady ze dne 16. listopadu 2021, kterým se hodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce 2021/C 464/02

text:
               17.11.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 464/10

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 16. listopadu 2021,
      kterým se hodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce
      (2021/C 464/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 46 odst. 6 této smlouvy,
      s ohledem na Protokol č. 10 o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států (1),
      s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle čl. 4 odst. 2 písm. d) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 má Rada přijmout rozhodnutí a doporučení, jimiž zhodnotí příspěvky zúčastněných členských států ke splnění dohodnutých závazků v souladu s mechanismem popsaným v článku 6 uvedeného rozhodnutí.

                  (2)

                  Podle čl. 6 odst. 3 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 má Rada na základě výroční zprávy o stálé strukturované spolupráci, kterou předloží vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), přezkoumat jednou ročně, zda zúčastněné členské státy i nadále plní přísnější závazky stanovené v článku 3 uvedeného rozhodnutí.

                  (3)

                  V dodatku 1 k příloze závěrů Rady ze dne 20. listopadu 2020 o strategickém přezkumu stálé strukturované spolupráce 2020 se stanoví, že má vysoký představitel do července každého roku předložit výroční zprávu o provádění stálé strukturované spolupráce, aby Rada mohla do listopadu přijmout doporučení, v němž posoudí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce. V bodě 16 doporučení Rady ze dne 6. března 2018 o harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2) se stanoví, že by měl Vojenský výbor Evropské unie poskytovat Politickému a bezpečnostnímu výboru vojenské poradenství a doporučení s cílem umožnit mu, aby vypracoval přezkum Rady týkající se toho, zda zúčastněné členské státy nadále plní přísnější závazky.

                  (4)

                  Podle bodu 26 doporučení Rady ze dne 15. října 2018 týkajícího se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů (3) by měl vysoký představitel uvedené doporučení zohlednit ve výroční zprávě o stálé strukturované spolupráci, která podpoří hodnocení plnění přísnějších závazků jednotlivými zúčastněnými členskými státy.

                  (5)

                  Dne 7. července 2021 poskytl vysoký představitel Radě svou výroční zprávu o stavu provádění stálé strukturované spolupráce (dále jen „výroční zpráva“), včetně toho, jak každý zúčastněný členský stát plní své závazky podle svého aktualizovaného a revidovaného vnitrostátního prováděcího plánu.

                  (6)

                  Na tomto základě by tedy Rada měla přijmout doporučení, jímž zhodnotí pokrok dosažený zúčastněnými členskými státy při plnění závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      I.   Cíl a oblast působnosti

                  1.

                  Cílem tohoto doporučení je zhodnotit, jak zúčastněné členské státy přispěly k plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce, a to na základě výroční zprávy a v souladu s vnitrostátními prováděcími plány, které předložily zúčastněné členské státy v roce 2021.

            II.   Zjištění a hodnocení

                  2.

                  Výroční zpráva představuje spolehlivý základ, z něhož lze vycházet při hodnocení stavu provádění stálé strukturované spolupráce, včetně toho, jak každý zúčastněný členský stát plní své závazky v souladu s vnitrostátním prováděcím plánem.

                  3.

                  Zúčastněné členské státy tím, že se zaměří na současné a budoucí potřeby Evropy v oblasti bezpečnosti a obrany, zejména prostřednictvím svého současného a budoucího úsilí o splnění svých přísnějších závazků, přispívají k posílení schopnosti Unie jednat jako zajišťovatel bezpečnosti a její strategické autonomie a zlepšují její schopnost spolupracovat s partnery a chránit své občany.

                  4.

                  Rada uznává, že je třeba, aby zúčastněné členské státy do roku 2025 podstatným způsobem zlepšily plnění všech přísnějších závazků, přičemž dále zdůrazňuje, že zúčastněné členské strany:

                              a)

                              během první počáteční fáze stále strukturované spolupráce (2018–2020) nadále zvyšovaly své výdaje na obranu a uvedly, že v období 2021–2025 plánují i přes hospodářský útlum způsobený krizí COVID-19 další zvyšování. S cílem posílit schopnosti zúčastněných členských států, a zvýšit tak akceschopnost Unie, by měl být tento pozitivní trend udržen i v budoucnu, mimo jiné vyčleněním zdrojů na kooperativní projekty v oblasti rozvoje obranných schopností, přičemž zvláštní úsilí je třeba vyvíjet v oblasti výzkumu a technologií, aby bylo dosaženo cílů stanovených pro druhou počáteční fázi stálé strukturované spolupráce a byla posílena celková soudržnost ve sféře evropských schopností;

                              b)

                              dosáhly mírného pokroku ve využívání nástrojů a procesů Unie pro plánování a rozvoj schopností ve vnitrostátním uspořádání a vyzývají se, aby zintenzivnily své úsilí o systematičtější a aktivnější využívání těchto nástrojů a procesů s cílem odstranit prostřednictvím spolupráce nedostatky v oblasti schopností. V tomto ohledu bude zásadní plné provedení dohodnutých doporučení plynoucích z koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany z roku 2020 týkajících se výdajů na obranu, obraného plánování a spolupráce v oblasti obrany, aby bylo možné společně připravit nové horizonty plánování nad rámec poloviny dvacátých let 21. století pro posílenou spolupráci v oblasti rozvoje schopností;

                              c)

                              by měly pokračovat ve svém úsilí o rozvoj uceleného souboru sil pokrývajícího celé spektrum operací Unie do roku 2025 v souladu s oznámením stálé strukturované spolupráce, což přispěje k naplnění úrovně ambicí Unie;

                              d)

                              by měly výrazně zvýšit své úsilí o splnění operačních závazků, a zejména závazku č. 12, který se považuje za zásadní pro posílení relevantnosti a dopadu vnější činnosti Unie, zejména pokud jde o její operační rozměr. Plnění závazku č. 12 posiluje schopnost Unie jednat jako zajišťovatel bezpečnosti s partnery, kdykoli je to možné, i samostatně, je-li to nutné. Hlavní nedostatky, které se odrážejí v cílech v oblasti schopností s vysokým dopadem, mají i nadále vliv na dostupnost, schopnost nasazení a interoperabilitu sil zúčastněných členských států, které jsou nezbytné pro naplňování úrovně ambicí Unie. Existuje navíc prostor pro to, aby zúčastněné členské státy zvýšily své příspěvky nejen k probíhajícím misím a operacím společné bezpečnostní a obranné politiky, ale i k rozpisu bojových uskupení EU a databázím rychlé reakce. V této souvislosti, v souladu s doporučením Rady ze dne 15. listopadu 2021 týkajícím se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů a kterým se zrušuje doporučení ze dne 15. října 2018 (4), by zúčastněné členské státy měly dále projednat a vymezit ukazatele pokroku s cílem spravedlivou měrou přispívat k vytváření příslušných sil pro mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky v mezích svých prostředků a schopností a zvýšit transparentnost mezi sebou navzájem. Podle zásady „jediného souboru sil“ (5) by příspěvky zúčastněných členských států do katalogu sil měly být v souladu s pokyny týkajícími se procesu v rámci Základního cíle a měly by zahrnovat všechny nasaditelné prostředky (včetně velitelství a schopností použitelných na podporu misí a operací);

                              e)

                              prokázaly pokrok při plnění svého závazku pomoci překonat nedostatky v oblasti schopností zjištěné v rámci plánu rozvoje schopností a koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany, včetně posouzení provádění cílů v oblasti schopností s velkým dopadem, avšak většina ze zúčastněných členských států stále neposkytuje informace o tom, zda a jakým způsobem považují za prioritu využívání evropského kooperativního přístupu s cílem překlenout vnitrostátní nedostatky v oblasti schopností. Stejně tak mezi nimi stále neexistuje obecná shoda o dopadech projektů v oblasti schopností na zvýšení strategické autonomie Evropy a posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany. K posílení této shody by mělo přispět úsilí vynaložené na provedení doporučení koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany z roku 2020 a na pokrok týkající se určených příležitostí ke spolupráci, zejména za účelem vypracování prováděcích plánů pro šest navrhovaných prioritních oblastí. Rada připomněla, že je a nadále bude zajišťována soudržnost výstupů z plánu rozvoje schopností a koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany na jedné straně a příslušných procesů NATO, jako je proces obranného plánování NATO, na straně druhé v oblastech, v nichž se požadavky překrývají, přičemž se uznává odlišná povaha obou organizací a jejich příslušných úkolů a členství v nich;

                              f)

                              musí dále zlepšovat poskytování informací o přísnějších závazcích a příslušných přesnějších cílech svých průmyslových politik a strategií zadávání veřejných zakázek. Měly by zvýšit úsilí o překonání současné úrovně plnění závazků tím, že poskytnou plány s jasnými údaji o tom, že jejich projekty vycházející z jejich průmyslových politik a akvizičních strategií přispívají k posílení konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu a mají pozitivní dopad na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, mimo jiné tím, že prosazují přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v celé Unii.

                  5.

                  Pokud jde o jednotlivé vnitrostátní prováděcí plány, každý zúčastněný členský stát se vyzývá, aby při dalším provádění stálé strukturované spolupráce zohlednil zjištění a doporučení uvedená ve výroční zprávě a odpovídajícím způsobem přezkoumal svůj příspěvek k plnění přísnějších závazků během druhé počáteční fáze stálé strukturované spolupráce.

            III.   Vnitrostátní prováděcí plány

                  6.

                  Zúčastněné členské státy od konce roku 2020 celkově zlepšily kvalitu informací poskytovaných v každoročních aktualizacích vnitrostátních prováděcích plánů. I přes tento pozitivní trend se doporučuje, aby zúčastněné členské státy pro všechny oblasti závazku poskytly lépe podložené údaje a smysluplnější prohlášení, přičemž zvláštní důraz by měly klást na vypracování výhledových plánů zaměřených speciálně na to, jak zamýšlejí přispět k plnění přísnějších závazků a konkrétnějších cílů, a to i využitím zjištění a doporučení koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany z roku 2020. Tento přístup orientovaný na budoucnost umožní zúčastněným členským státům lépe koordinovat své úsilí a vyhledávat příležitosti ke spolupráci.

                  7.

                  Zúčastněné členské státy se rovněž vyzývají, aby pokračovaly ve dvoustranných dialozích se sekretariátem stálé strukturované spolupráce, jejichž cílem je dosažení, zachování nebo dokonce další zlepšení pozitivního směřování při plnění přísnějších závazků. Sekretariát stálé strukturované spolupráce poskytne revidovaný dokument s podpůrnými informacemi o vnitrostátních prováděcích plánech vycházející z nadcházejícího nového souboru konkrétnějších cílů pro druhou počáteční fázi stálé strukturované spolupráce, který by mohl zahrnovat časový rámec pro dosažení dohodnutých kritérií zúčastněnými členskými státy.

                  8.

                  Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby k předložení svých vnitrostátních prováděcích plánů využívaly digitální platformu, kterou pro stálou strukturovanou spolupráci vyvinula Evropská obranná agentura (EDA), což jim umožní využívat údaje, které již poskytly, například v rámci stálé strukturované spolupráce, koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany a dalších relevantních iniciativ Unie v oblasti obrany, a sníží se tak administrativní zátěž zúčastněných členských států.

                  9.

                  Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby překonaly současnou úroveň plnění závazků týkajících se průmyslového rozměru odvětví obrany tím, že poskytnou plány s jasnými údaji o tom, že jejich projekty vycházející z jejich průmyslových politik a akvizičních strategií přispívají k posílení konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu a mají pozitivní dopad na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany.

                  10.

                  Zúčastněné členské státy se důrazně vyzývají, aby v mezích svých prostředků a schopností zvýšily své příspěvky na operační aspekty stálé strukturované spolupráce, přičemž se zjišťují nedostatky se zvláštním zaměřením na dostupnost strategicky nasaditelných sil pro naplňování úrovně ambicí Unie, na stanovení požadavků misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky, na databáze rychlé reakce a na rozpis bojových uskupení EU.

                  11.

                  Vzhledem k tomu, že úspěšné plnění přísnějších závazků stálé strukturované spolupráce vyžaduje ode všech zúčastněných členských států společné i individuální úsilí, a v zájmu zajištění nezbytného politického impulsu by měly zúčastněné členské státy v roce 2022 a poté každé dva roky doplnit své vnitrostátní prováděcí plány o politické prohlášení na vysoké úrovni, v němž by byly nastíněny hlavní úspěchy a uvedeny konkrétní vnitrostátní priority (zejména pokud jde o podporu provádění priorit rozvoje schopností Unie a zjištění a doporučení koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany), jakož i příspěvky k plnění přísnějších závazků.

            IV.   Projekty stálé strukturované spolupráce

                  12.

                  K plnění 20 přísnějších závazků přispívá 46 projektů stálé strukturované spolupráce. 32 z nich lze propojit s možnostmi spolupráce, včetně prioritních oblastí určených v rámci koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany. Kromě toho se 24 z nich přímo zabývá cíli v oblasti schopností s velkým dopadem, které zmírňují kritické nedostatky misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky, a 18 z nich tak činí nepřímo.

                  13.

                  Ačkoli se v souladu se závěry Rady ze dne 20. listopadu 2020 o strategickém přezkumu stálé strukturované spolupráce očekává, že značný počet projektů stálé strukturované spolupráce přinese do konce roku 2025 konkrétní výsledky, zpráva o pokroku projektů stálé strukturované spolupráce předložená Radě dne 2. června 2021 naznačila, že některé z nich mohou do té doby čelit určitým obtížím při dosahování očekávaných výsledků. Úspěšné provedení všech probíhajících projektů stálé strukturované spolupráce a včasné dosažení hmatatelných výsledků a požadovaných schopností bude mít pro zviditelnění a důvěryhodnost stálé strukturované spolupráce rozhodující význam.

                  14.

                  Rada proto zdůrazňuje, že zúčastněné členské státy by měly usilovat o dosažení hmatatelných výsledků podle plánu, zejména u projektů první a druhé vlny, které se stále nacházejí ve fázi vytváření koncepcí, a u projektů, které se potýkají se značnými omezeními spojenými s dalším zlepšováním cílů, rozsahu a výsledků. Z toho vyplývá, že u těchto projektů je nutné důkladně prověřit, jakým způsobem by měly dále probíhat, nebo zda by některé z nich měly být seskupeny nebo sloučeny s cílem zvýšit jejich dopad a účinnost, ušetřit zdroje, zvýšit synergie a zabránit zbytečnému zdvojování činností. Pokud členové projektu zjistí, že projekty nemohou poskytnout očekávané výstupy, je třeba tyto projekty buď oživit, nebo ukončit, aby byla zajištěna relevantnost, účinnost a důvěryhodnost všech projektů stálé strukturované spolupráce.

                  15.

                  Rada doporučuje, aby koordinátoři projektů častěji informovali sekretariát stálé strukturované spolupráce a ostatní zúčastněné členské státy o aktuálním stavu svých projektů stálé strukturované spolupráce s cílem posílit transparentnost, jakož i schopnost sekretariátu stálé strukturované spolupráce hrát významnější úlohu při poskytování poradenství zúčastněným členským státům. V tomto ohledu je třeba dále posílit zdroje sekretariátu stálé strukturované spolupráce.

                  16.

                  Rada vyzývá zúčastněné členské státy, aby jako prioritu zvážily evropský kooperativní přístup s cílem odstranit nedostatky v oblasti schopností a co nejlépe využít EDA jako evropské fórum pro společný rozvoj schopností v souladu s dohodnutým závazkem v rámci stálé strukturované spolupráce, včetně pomoci EDA při dokončování návrhů projektů stálé strukturované spolupráce a případné podpory provádění projektů stálé strukturované spolupráce.

                  17.

                  Sekretariát stálé strukturované spolupráce by mohl být zúčastněnými členskými státy vyzván, aby předložil návrhy možných nových projektů stálé strukturované spolupráce, které zúčastněné členské státy dosud v rámci stálé strukturované spolupráce neprováděly, s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany, jakož i k prioritám rozvoje schopností Unie odvozeným z plánu rozvoje schopností, včetně cílů v oblasti schopností s velkým dopadem.

                  18.

                  S cílem určit a vytvořit budoucí návrhy projektů stálé strukturované spolupráce Rada zúčastněné členské státy vyzývá, aby více využívaly nástroje Unie pro plánování a rozvoj schopností, jakož i zjištění a doporučení koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany, jež slouží pro další zdokonalování návrhů projektů, zejména pokud jde o prioritní oblasti a určené možnosti spolupráce, a to i v operační oblasti. Rada zúčastněné členské státy vybízí, aby pokračovaly v předkládání návrhů projektů stálé strukturované spolupráce, a zejména těch s výraznějším operačním zaměřením a krátkodobým dopadem, na základě již existujících schopností, jakož i návrhů přispívajících k řešení nedostatků a potřeb v oblasti strategických schopností určených v rámci plánu rozvoje schopností a koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany.

            V.   Další postup

                  19.

                  Doporučení Rady, které stanoví konkrétnější cíle pro každý z přísnějších závazků pro druhou počáteční fázi stálé strukturované spolupráce (2021–2025), by mělo být přijato co nejdříve.

                  20.

                  Po schválení uvedeného doporučení sekretariát stálé strukturované spolupráce poskytne revidovaný dokument s podpůrnými informacemi o vnitrostátních prováděcích plánech vycházející z nového souboru konkrétnějších cílů pro druhou počáteční fázi stálé strukturované spolupráce, který by mohl zahrnovat časový rámec pro dosažení dohodnutých kritérií zúčastněnými členskými státy.

                  21.

                  Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby své vnitrostátní prováděcí plány přezkoumaly s cílem aktualizovat je podle potřeby a aby je do 10. března 2022 předložily sekretariátu stálé strukturované spolupráce (a to i prostřednictvím digitální platformy EDA). Příští aktualizace vnitrostátních prováděcích plánů by měla být doplněna o politické prohlášení na vysoké úrovni, v němž by zúčastněné členské státy měly nastínit své hlavní úspěchy a uvést své konkrétní vnitrostátní priority a příspěvky.

                  22.

                  Rada připomněla, že v souladu se strategickým přezkumem stálé strukturované spolupráce 2020 by měly sekretariát stálé strukturované spolupráce a zúčastněné členské státy nadále pracovat na pobídkách na plnění závazků, především v případech, kdy byl pokrok podle vysokého představitele i Rady nedostatečný, zejména pokud jde o operační závazky a o závazky týkající se evropského kooperativního přístupu. Politickou dynamiku a posílenou politickou odpovědnost by měly i nadále zajišťovat pravidelné politické diskuse na vysoké úrovni mezi zúčastněnými členskými státy a vysokým představitelem.

                  23.

                  Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby pokračovaly ve dvoustranných dialozích se sekretariátem stálé strukturované spolupráce, jejichž cílem je dosažení, zachování nebo dokonce další zlepšení pozitivního směřování při plnění přísnějších závazků. Sekretariát stálé strukturované spolupráce by měl v tomto ohledu poskytovat doporučení konkrétně zaměřených na jednotlivé zúčastněné členské státy, jež budou projednána během uvedených dialogů. V tomto ohledu je třeba dále posílit sekretariát stálé strukturované spolupráce.

                  24.

                  Rada připomíná, že s ohledem na výsledek Strategického kompasu zúčastněné členské státy v souvislosti se strategickým přezkumem stálé strukturované spolupráce, který má být proveden do konce druhé počáteční fáze stálé strukturované spolupráce v roce 2025, a jak je uvedeno v oznámení o stálé strukturované spolupráci, v němž se rovněž připomíná specifická povaha bezpečnostní a obranné politiky některých členských států, posoudí plnění všech závazků v rámci stálé strukturované spolupráce a budou jednat a rozhodnou o závazcích nových s cílem zahájit novou etapu cesty k integraci evropské obrany a bezpečnosti.

         V Bruselu dne 16. listopadu 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Úř. věst. C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 463, 16.11.2021, s. 1.

         (5)  Tyto síly smějí zúčastněné členské státy použít v rámci Unie, pro vnitrostátní potřeby, jakož i v různých jiných kontextech, jako jsou OSN a NATO.


title: Doporučení Rady (EU) 2021/2022 ze dne 18. listopadu 2021, kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  19.11.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 413/37

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/2022
         ze dne 18. listopadu 2021,
         kterým se mění doporučení (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“).

                     (2)

                     Od tohoto data Rada přijala doporučení (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17), (EU) 2021/1896 (18) a (EU) 2021/1945 (19), kterými se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení.

                     (3)

                     Dne 20. května 2021 Rada přijala doporučení (EU) 2021/816, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (20) s cílem aktualizovat kritéria používaná k posouzení toho, zda jsou cesty ze třetích zemí, jež nejsou nezbytně nutné, bezpečné a zda by měly být povoleny.

                     (4)

                     V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.

                     (5)

                     Od té doby se v Radě za důkladné konzultace s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU uskutečnila jednání ohledně přezkumu seznamu třetích zemí uvedeného v příloze I doporučení Rady při uplatnění kritérií a metodiky stanovených v doporučení Rady ve znění doporučení (EU) 2021/816. Na základě těchto jednání by měl být seznam třetích zemí uvedený v příloze I změněn. Konkrétně by na tento seznam měla být doplněna Indonésie.

                     (6)

                     Ochrana hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se provádí, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu vnitřních hranic. Členské státy by proto měly zajistit, aby opatření přijatá na vnějších hranicích byla koordinována, aby bylo zajištěno řádné fungování schengenského prostoru. Za tímto účelem by měly členské státy od 18. listopadu 2021 nadále koordinovaně rušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí, zvláštních administrativních oblastí a dalších územních a samosprávných jednotek uvedených v příloze I doporučení Rady ve znění tohoto doporučení.

                     (7)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                     (8)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (21); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (9)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (22).

                     (10)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (23) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (24).

                     (11)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (25) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2011/350/EU (26),

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení Rady (EU) 2020/912 ve znění doporučení (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170, (EU) 2021/1346, (EU) 2021/1459, (EU) 2021/1712, (EU) 2021/1782, (EU) 2021/1896 a (EU) 2021/1945, o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení se mění takto:

                     1)

                     První odstavec bodu 1 doporučení Rady se nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Členské státy by měly od 18. listopadu 2021 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I“.

                     2)

                     Příloha I doporučení se nahrazuje tímto:

                           „Příloha I
                           Třetí země, zvláštní administrativní oblasti, jakož i územní a samosprávné jednotky, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné:
                           I.   STÁTY

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRÁLIE

                                       3.

                                       BAHRAJN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIE

                                       7.

                                       INDONÉSIE

                                       8.

                                       JORDÁNSKO

                                       9.

                                       KUVAJT

                                       10.

                                       NAMIBIE

                                       11.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       KATAR

                                       14.

                                       RWANDA

                                       15.

                                       SAÚDSKÁ ARÁBIE

                                       16.

                                       JIŽNÍ KOREA

                                       17.

                                       SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

                                       18.

                                       URUGUAY

                                       19.

                                       ČÍNA (*1)

                                 II.   ZVLÁŠTNÍ ADMINISTRATIVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY

                                       Zvláštní administrativní oblast Hongkong

                                       Zvláštní administrativní oblast Macao

                                 III.   ÚZEMNÍ A SAMOSPRÁVNÉ JEDNOTKY, KTERÉ NEJSOU UZNÁVÁNY ZA STÁT NEJMÉNĚ JEDNÍM Z ČLENSKÝCH STÁTŮ

                                       Tchaj-wan

                        (*1)  pokud bude potvrzena vzájemnost"

            V Bruselu dne 18. listopadu 2021.

                  Za Radu

                  předseda

               Z. ČERNAČ

            (1)  Úř. věst. L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Úř. věst. L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Úř. věst. L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Úř. věst. L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Úř. věst. L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Úř. věst. L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Úř. věst. L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Úř. věst. L 165 I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Úř. věst. L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Úř. věst. L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Úř. věst. L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Úř. věst. L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  Úř. věst. L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  Úř. věst. L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  Úř. věst. L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  Úř. věst. L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  Úř. věst. L 388, 3.11.2021, s. 1.

            (19)  Úř. věst. L 397, 10.11.2021, s. 28.

            (20)  Úř. věst. L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (21)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (22)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (23)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (24)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (25)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (26)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Doporučení Rady (EU) 2021/2122 ze dne 26. listopadu 2021 o Paktu pro výzkum a inovace v Evropě

text:
               2.12.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 431/1

      DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/2122
      ze dne 26. listopadu 2021
      o Paktu pro výzkum a inovace v Evropě
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s čl. 182 odst. 5 této smlouvy,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 30. září 2020 Komise přijala sdělení „Nový EVP pro výzkum a inovace“ v němž stanovuje novou vizi týkající se Evropského výzkumného prostoru (EVP) a oznamuje svůj záměr navrhnout Pakt pro výzkum a inovace v Evropě.

                  (2)

                  Závěry Rady o novém Evropském výzkumném prostoru, které byly přijaty dne 1. prosince 2020, vyzývají členské státy a Komisi, aby v roce 2021 vypracovaly politický program pro EVP a model víceúrovňové správy s cílem realizovat nové ambice pro Evropský výzkumný program.

                  (3)

                  V průběhu posledních dvou desetiletí přispělo uskutečňování EVP k několika významným úspěchům v oblastech, jako jsou výzkumné infrastruktury, otevřená věda, nadnárodní a mezinárodní spolupráce, vyvážené zastoupení žen a mužů v oblasti výzkumu a inovací, společné plánování, kariéry ve výzkumu a mobilita výzkumných pracovníků, jakož i strukturální reformy. Tempo investic do výzkumu a inovací na úrovni Unie ale v posledních letech obecně zpomalilo a ke zvrácení tohoto trendu je třeba učinit více.

                  (4)

                  Mezinárodní spolupráce prostřednictvím EVP by měla zohledňovat priority vnějších vztahů Unie, měla by být založena na multilateralismu a vyvážené vzájemné otevřenosti a měla by podporovat rovné podmínky a reciprocitu opírající se o základní hodnoty a o podmínky společného rámce, aby mohly být řešeny globální výzvy a podpořila se konkurenceschopnost Evropy.

                  (5)

                  K tomu, aby vznikl EVP, který bude vhodný pro budoucnost, je nezbytné posílit koordinaci a prohloubit soudržnost mezi unijními, vnitrostátními a regionálními politikami. Sdělení Komise nazvané „Nový EVP pro výzkum a inovace“ proto vyzývá členské státy k mobilizaci v oblasti klíčových společných zásad a hodnot a k identifikaci společných prioritních oblastí činnosti. To je obzvlášť důležité v době, kdy jsou k urychlení přínosu k plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, k zelené a digitální transformaci a k provádění cílů Pařížské dohody v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu zapotřebí vyšší a více zaměřené vnitrostátní a regionální financování a reformy.

                  (6)

                  K opětovnému potvrzení solidních základů pro výzkum a inovace v Unii je zapotřebí společný soubor zásad a hodnot, který zdůrazní hodnoty (etika a integrita, svoboda vědeckého výzkumu, genderová rovnost a rovnost příležitostí), nastaví lepší pracovní podmínky (volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií v celé Unii, motivace ke špičkovým výkonům, vytváření hodnot a dopad výzkumu a inovací) a zvýší spolupráci (koordinace, soudržnost, závazek, globální spolupráce, inkluzivnost, společenská odpovědnost).

                  (7)

                  Sdílené prioritní oblasti by měly představovat jasné sdělení pro zúčastněné strany ohledně toho, jaké oblasti a akce Unie a členské státy považují za své společné priority a ve kterých z nich se zavazují spolupracovat na proměnné geometrii, čímž bude vytvořen stabilní rámec pro tvůrce politik, veřejnoprávní poskytovatele financí, soukromé investory a realizující subjekty.

                  (8)

                  Ve svých závěrech o novém Evropském výzkumném prostoru Rada znovu potvrdila cíl investovat do výzkumu a vývoje 3 % HDP Unie. Za účelem stanovení priorit pro investice a reformy by členské státy mohly aktualizovat vnitrostátní cíl tak, aby odrážel nové priority Unie a vnitrostátní podmínky.

                  (9)

                  Za účelem nasměrování své vnitrostátní strategie ke splnění uvedeného 3 % cíle se členské státy vybízejí, aby zvážily použití dalších dílčích cílů a nalezly správnou rovnováhu mezi dostatečně ambiciózním programem EVP a programem, který je dosažitelný a realistický, a to i pro členské státy na vnitrostátní úrovni.

                  (10)

                  K posílení EVP je zapotřebí užší spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Té může být dosaženo tím, že Komise zavede a bude udržovat zjednodušený systém monitorování a koordinace pro vzájemné učení a lepší dvoustranný a mnohostranný dialog.

                  (11)

                  Je třeba zlepšit koordinaci unijních a vnitrostátních (včetně regionálních) investic a reforem, aby došlo k posílení vnitrostátních systémů výzkumu a inovací a zvýšení jejich dopadu na úrovni Unie: ačkoliv jsou vnitrostátní politiky v oblasti výzkumu a inovací hnací silou rozvoje vnitrostátních systémů směrem k vnitrostátním cílům, přispívají také k cílům EVP a dalším sdíleným prioritám Unie ve strategických oblastech společného zájmu,

            DOPORUČUJE:
      I.   Hodnoty a zásady v oblasti výzkumu a inovací v Unii

                  1.

                  Členské státy by měly v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami uplatňovat následující společný soubor hodnot a zásad pro výzkum a vývoj v Unii, jak jsou stanoveny v jejich systémech výzkumu a vývoje. Tyto hodnoty a zásady by měly členské státy a Unie podporovat také ve svých interakcích se třetími zeměmi, aby bylo dosaženo rovnosti podmínek a společného rámce.

         Prosazování hodnot

                  a)

                  etika a integrita výzkumu a inovací: výzkumní pracovníci, výzkumné procesy a systém výzkumu a inovací obecně by měly splňovat přísná pravidla a postupy v oblasti etiky a integrity, které jsou základem odpovědného a důvěryhodného výzkumu nepodléhajícího nevhodným vlivům, jenž je předpokladem dosažení excelence, a podporovat povinnost výzkumných pracovníků vyvarovat se předpojatosti a metodologických zkratek a bojovat proti šíření pseudovědy a zavádějících informací zintenzivněním úsilí o šíření vědeckých informací a jeho pedagogiky;

                  b)

                  svoboda vědeckého výzkumu: jako součást výzkumné kultury, která je přirozenou součástí EVP a nutnou podmínkou pro to, aby výzkumní pracovníci mohli svobodně, otevřeně a bezpečně stanovovat své výzkumné otázky, teorie a metody a vytvářet, sdílet a šířit poznatky, údaje a další výsledky;

                  c)

                  genderová rovnost a rovnost příležitostí pro všechny: zahrnutí vyváženého zastoupení žen a mužů ve výzkumných týmech na všech úrovních, mimo jiné i v procesu řízení a rozhodování, potírání genderově podmíněného násilí a obtěžování, boj proti genderové předpojatosti a začlenění genderového rozměru do obsahu výzkumu a inovací a zohlednění rozmanitosti v širším smyslu, mimo jiné včetně rozmanitosti z hlediska genderu, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, sociální rozmanitosti a rozmanitosti z hlediska zdravotního postižení, věku a sexuální orientace, a boj proti diskriminaci z jakýchkoli důvodů;

         Pracujme lépe

                  d)

                  volný pohyb: je třeba podporovat volný pohyb výzkumných pracovníků a podpůrného personálu, vědeckých poznatků a technologií, přilákat talenty a zamezit odlivu potenciálních talentů. To zahrnuje co nejdřívější sdílení vědeckých poznatků, údajů a nástrojů, zejména prostřednictvím postupů otevřené vědy, atraktivní kariéry založené na výsledcích, uznání dovedností výzkumných pracovníků a podpůrného personálu v průběhu celé jejich kariéry, zlepšení rámcových podmínek pro mobilitu výzkumných pracovníků, přispívání k pohybu výzkumných pracovníků v rámci celé Unie a podporu výměn mezi akademickou obcí a průmyslem (a dalšími odvětvími), šíření inovací a podporu otevřeného přístupu k výzkumným infrastrukturám, technologickým infrastrukturám a jejich službám;

                  e)

                  motivace ke špičkovým výkonům: znamená závazek programovat, provádět nebo podporovat výzkum nejvyšší možné kvality s cílem dosahovat špičkových výkonů a odměňovat je, což je předpokladem vědeckého, technologického, hospodářského, politického a společenského dopadu, a tím rozšíření celkové znalostní báze Evropy. Z toho vyplývá, že veřejná podpora výzkumu a inovací by měla být zacílena na výběr a financování vysoce kvalitních iniciativ; přičemž kvalita znamená, že jde o výzkum světové úrovně, který produkuje ověřitelné a reprodukovatelné výsledky a je prováděn transparentními výzkumnými procesy a metodologiemi a prostřednictvím řízení výzkumu, což umožňuje systematické opakované použití předcházejících výsledků. Systém posuzování výzkumu, zahrnujícího výzkum, výzkumné pracovníky, týmy a instituce, by měl tuto zásadu splňovat a kvalitu odpovídajícím způsobem odměňovat; veřejná podpora by měla uznat, že základní výzkum má zásadní význam pro zajištění excelence, přitažlivosti a konkurenční výhody ekosystémů výzkumu a inovací, a měla by nalézt rovnováhu mezi výzkumem „motivovaným zvídavostí“ a výzkumem „zaměřeným na cíl“;

                  f)

                  vytváření hodnot a společenský a hospodářský dopad: znamená zvýšení dopadu výzkumu a inovací tak, že dojde k transformaci vedoucího postavení Evropy ve vytváření poznatků využíváním znalostí ve společnosti, například prostřednictvím produktů, služeb, procesů a řešení, které podporují blahobyt občanů na udržitelné planetě, hospodářskou prosperitu, otevřené inovace, tvorbu politik podloženou fakty a strategickou autonomii při zachování otevřené ekonomiky; to zahrnuje mimo jiné práci napříč nejrůznějšími politikami, podporu a odměňování silnějšího propojení mezi aktéry multidisciplinární a meziodvětvové spolupráce, investování do lidí, dostupnost výzkumných a technologických infrastruktur, spolupráci s výrobním odvětvím a dalšími aktéry a podporu základního výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a jeho úlohy při vytváření průlomových objevů a rozvoji široké znalostní základny;

         Vzájemná spolupráce

                  g)

                  koordinace, soudržnost a závazek, v jejichž rámci členské státy vnesou do vnitrostátních a regionálních výzkumných a inovačních politik evropský rozměr a zajistí větší vnitrostátní podporu a závazek k úspěšnému provádění priorit EVP. Členské státy s podporou Unie koordinují své výzkumné a inovační politiky a programy v oblastech společného zájmu, mimo jiné i tak, že zajistí doplňkovost a budou podporovat synergie s rámcovými programy Unie pro výzkum a inovace a dalšími programy a fondy Unie, čímž usnadní nadnárodní spolupráci v rámci EVP a přímé investice do výzkumu a inovací a reformy výzkumu a inovací zaměřené na dosažení EVP a urychlí ekologickou a digitální transformaci;

                  h)

                  globální spolupráce: členské státy se zapojují do vzájemně prospěšné a reciproční spolupráce a společných aktivit v oblasti výzkumu a inovací s partnery ze třetích zemí a regionů, které jsou založeny na strategických zájmech a hodnotách Unie a zásadách stanovených v tomto doporučení, v cílech OSN v oblasti udržitelného rozvoje a dalších příslušných mezinárodních nástrojích;

                  i)

                  inkluzivnost: členské státy by měly usilovat o rozvoj úplného potenciálu EVP, aby dosáhly konkurenceschopnosti na globální úrovni; v souladu s tím by méně výkonným členským státům a regionům mělo být poskytováno poradenství a podpora, aby mohly zintenzivnit svou snahu o navýšení výkonnosti a velikosti svých systémů výzkumu a inovací a o rozvoj svých kapacit, jak v oblasti lidských zdrojů, tak infrastruktury, včetně využívání synergie mezi vnitrostátním a regionálním financováním a finančními prostředky Unie. Na úrovni Unie by měly být podporovány snahy o využití potenciálu excelence v členských státech a propojení subjektů realizujících výzkum a inovace z méně výkonných regionů s excelentními evropskými sítěmi v rámci celé Unie;

                  j)

                  společenská odpovědnost: snaha reagovat na potřeby společnosti v oblasti rozšíření kolektivních kapacit, dosažení většího společenského a environmentálního dopadu a zvýšení důvěry ve vědu a inovace a angažovanosti v nich tím, že budou zúčastněné strany, místní komunity a občané zapojeni do návrhu a provádění výzkumných a inovačních politik, že se zlepší šíření vědeckých vědomostí a že tyto politiky budou adaptabilní, pružné a schopné se přizpůsobit neočekávaným výzvám.

            II.   Prioritní oblasti pro společná opatření v Unii

                  2.

                  Členské státy by měly dobrovolně přijmout následující prioritní oblasti pro společné akce na podporu EVP, na jejichž základě budou činnosti EVP v rámci politického programu EVP koncipovány. Tato opatření by měla zajistit úzké propojení s hodnotami a zásadami pro výzkum a inovace v Unii, jak jsou uvedeny v tomto doporučení, a jejich odpovídající podporu:

         Prohloubení skutečně funkčního vnitřního trhu znalostí

                  a)

                  otevřená věda: podporovat a odměňovat skutečnou kulturu otevřené vědy v rámci celé Unie včetně začleňování otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a výzkumným údajům (tj. postupovat podle zásady „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“) a šíření a přijetí zásad a postupů otevřené vědy, a to se zohledněním oborových a kulturních rozdílů včetně vícejazyčnosti, podporou rozvoje dovedností v oblasti otevřené vědy a dalším rozvojem a integrací podpůrné digitální infrastruktury a služeb;

                  b)

                  výzkumná infrastruktura: dále rozvíjet otevřený přístup ke stávajícím a novým evropským a vnitrostátním výzkumným infrastrukturám, včetně elektronických infrastruktur, a lepší využívání a propojení těchto infrastruktur ve všech oblastech vědy; lépe využívat jejich integrační funkci ve znalostním a inovačním ekosystému a jejich potenciál pro poskytování řešení globálních výzev, vytváření partnerství a sdružování zdrojů a připojení k evropskému cloudu pro otevřenou vědu; zlepšit jejich propojení a interakci s technologickými infrastrukturami a výrobním odvětvím s cílem zvýšit jejich dopad; podporovat vytváření nových infrastrukturních kapacit v evropském měřítku. Tím se poskytne základ pro vědeckou excelenci a pomůže se evropské vědě spolupracovat a konkurovat na celosvětové úrovni, přispěje se k překlenutí mezery ve výzkumu a inovacích a podpoří se inkluzivnost v EVP; k tomu bude mimo jiné zapotřebí využít na přední světovou výzkumnou infrastrukturu širší škálu finančních zdrojů a zkoumat nové způsoby financování nadnárodního a virtuálního přístupu;

                  c)

                  genderová rovnost, rovnost příležitostí pro všechny a inkluzivnost: zajistit spravedlivé, otevřené a inkluzivní profesní dráhy ve výzkumu podporující genderovou rovnost, a to s cílem usnadnit systémové institucionální a strukturální změny v oblasti financování výzkumu a inovací a organizací, které výzkum a inovace realizují; bojovat proti genderově podmíněnému násilí a sexuálnímu obtěžování; odstranění nerovností bez ohledu na gender, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk či sexuální orientaci; sledovat a hodnotit vnitrostátní politiky a plány týkající se genderové rovnosti v oblasti výzkumu a vývoje;

                  d)

                  kariéry a mobilita výzkumných pracovníků a systém hodnocení výzkumu a odměňování: věnovat větší pozornost kariérám výzkumných pracovníků obecně, a zejména kariérám začínajících výzkumných pracovníků a výzkumných pracovníků ve střední fázi kariéry, včetně konkrétních překážek, jimž v této fázi čelí ženy, učinit jejich kariéry atraktivnějšími a vybavit je odbornou přípravou a dovednostmi nutnými ke splnění měnících se nároků na úlohu výzkumného pracovníka v celé Unii, včetně vedoucího postavení a výuky; pokud se bude stavět na zásadních programech, jako jsou akce „Marie Skłodowska-Curie“, a bude zajištěna soudržnost s těmito programy, bude toho dosaženo vytvářením stabilních, atraktivních, inkluzivních, podpůrných a transparentních pracovní a zaměstnaneckých podmínek a zajištěním jasných a diverzifikovanějších profesních drah a kariérního poradenství pro provádění informovaných rozhodnutí v kariérní oblasti; řešit nevyvážený pohyb výzkumných pracovníků po celé Unii a napříč mezi odvětvími a veřejnými správami a zároveň předcházet odlivu talentů a zvyšovat přitažlivost pro talentované lidi z celého světa. Dále rozvíjet stávající systémy posuzování výzkumu pro výzkum, výzkumné pracovníky, týmy a instituce, aby byla odměněna kvalita, dopad, postupy otevřené vědy, vedení a angažovanost ve společnosti a spolupráce s průmyslem a dalšími odvětvími činnosti, včetně nezávislého vědeckého poradenství pro tvůrce fakticky podložených politik; zvažovat širokou škálu výsledků výzkumů a činností, rovněž s přihlédnutím k výuce na vysokoškolské úrovni, a umožnit rozmanité profesní dráhy. Systémy odměňování by měly věnovat řádnou pozornost zajišťování transparentnosti, otevřenosti a výsledků a předcházet předpojatosti, diskriminaci a nespravedlivému zacházení. To by mělo být účinně uplatňováno a pravidelně monitorováno pomocí vhodných ukazatelů a střediska pro sledování průběhu kariér ve výzkumu;

                  e)

                  zhodnocení poznatků: navýšit spolupráci a vazby mezi aktéry v oblasti výzkumu a inovací a lépe koordinovat politiky a programy na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni, zejména prostřednictvím rámců příznivých pro výzkum a inovace, včetně regulační podpory a podpory politiky, za účelem zhodnocení poznatků, zlepšení přejímání výsledků výzkumu a přístupu k nim, prohlubování dovedností a řízení duševního majetku;

                  f)

                  vedoucí postavení v oblasti vědy: posílit kapacity a financování základního výzkumu směřujícího zdola nahoru a aplikovaného výzkumu. To přispěje k tomu, aby Unie získala vedoucí postavení jako znalostní společnost a globální vědecká velmoc, což je předpokladem účinné inovační politiky a schopnosti Unie porozumět budoucím výzvám, jako jsou změna klimatu nebo krize v oblasti zdraví, připravit se na ně a reagovat na ně.

                  g)

                  globální angažovanost: vytvořit soudržnou strategii globální angažovanosti a společné názory, podporovat sdílené evropské hodnoty a zásady výzkumu a inovací, pokud jde o mezinárodní spolupráci, a zpeněžit atraktivitu výzkumu v Unii; zajistit strategickou autonomii Unie v oblasti vědy a inovací a současně zachovat otevřenou ekonomiku; podpořit rovné podmínky a reciprocitu založenou na základních hodnotách; zlepšit partnerství v oblasti výzkumu a inovací a posílit, rozšířit a prohloubit spolupráci se třetími zeměmi a regionálními organizacemi;

         Společně se začít zabývat ekologickou a digitální transformací a dalšími výzvami s dopadem na společnost a zvýšit zapojení společnosti v EVP

                  h)

                  opatření EVP vycházející z výzev: propojit členské státy a Komisi, včetně regionů a místních subjektů, jakož i třetí země, zúčastněné strany působící v oblasti výzkumu a inovací a výrobní odvětví a prostřednictvím úzké koordinace, společného návrhu, spolupráce, sdílení údajů a společného financování spojit silné stránky s cílem podpořit řešení založená na výzkumu a inovacích a zmírnit budoucí rizika za účelem rozvoje odvětvových politik na podporu evropských cílů týkajících se odolnosti a udržitelnosti v rámci ekologické a digitální transformace; tato opatření EVP by měla:

                              —

                              vycházet z rámcových programů a nástrojů Unie pro výzkum, jako jsou mise v oblasti výzkumu a inovací, evropská partnerství, včetně Evropského inovačního a technologického institutu (EIT), znalostních a inovačních společenství EIT, iniciativy společného plánování, jakož i další činnosti překračující rámec rámcových programů Unie pro výzkum, jako například mnohostranné aliance pro výzkum a inovace;

                              —

                              řešit nové a přetrvávající výzvy, jako je změna klimatu, úbytek biologické rozmanitosti a zachování biologické rozmanitosti, energetická a digitální transformace, migrace, znečištění plasty, rakovina, onemocnění související s věkem a vzácná onemocnění nebo hrozby pro veřejné zdraví včetně nových nebo znovu se objevujících infekčních onemocnění;

                              —

                              opírat se o přispění celého spektra disciplín, tak aby bylo možno výzvy řešit komplexně;

                              —

                              čerpat ze zkušeností se stávajícími koordinačními iniciativami, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie, vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu a příklad iniciativy ERAvsCorona;

                  i)

                  synergie se vzděláváním a agendou dovedností pro Evropu: výzkum a inovace a (vysokoškolské) vzdělávání jsou klíčovým motorem inovací a vytváření, šíření a využívání poznatků. Opatření by měla:

                              —

                              rozvíjet, podporovat a využívat synergie mezi EVP a Evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání, zejména prostřednictvím institucí vysokoškolského vzdělávání a výzkumných infrastruktur včetně elektronických infrastruktur, vzájemně se posilujících politik otevřené vědy a otevřeného vzdělávání, jakož i znalostních a inovačních společenství EIT;

                              —

                              poskytovat pokyny a spolu s příslušnými zúčastněnými stranami podporovat přechod systému vysokoškolského vzdělávání k vysokoškolské spolupráci, začleňování, excelenci a digitalizaci, mimo jiné tím, že na unijní a vnitrostátní úrovni koordinovaným způsobem podpoří další rozvoj iniciativy „Evropské univerzity“ coby katalyzátoru moderních, inkluzivních a na budoucnost zaměřených institucí vysokoškolského vzdělání v Unii;

                              —

                              rozvíjet a provádět iniciativy, jejichž cílem je vybavit výzkumné pracovníky všemi dovednostmi, které vyžaduje trh práce, a prohlubovat jejich dovednosti a měnit jejich kvalifikaci prostřednictvím cílené odborné přípravy;

                  j)

                  synergie s odvětvovými politikami a průmyslovou politikou s cílem podpořit rozvoj inovačních ekosystémů: Výzkum a vývoj a agilní průmysl mají zásadní význam pro posílení konkurenceschopnosti a dosažení strategické autonomie při současném zachování otevřené ekonomiky. Opatření by měla:

                              —

                              rozvíjet, podporovat a využívat synergie mezi EVP, meziodvětvovými politikami a aktualizovanou průmyslovou strategií (1);

                              —

                              podporovat koordinaci politik a programů v oblasti výzkumu a inovací s cílem podpořit rozvoj průlomových a inkrementálních inovací v celé Unii, zejména prostřednictvím výzkumu, jakož i technologických infrastruktur, vysokoškolských institucí, Evropské rady pro inovace, partnerství programu Horizont Evropa včetně znalostních a inovačních společenství EIT, průmyslových aliancí, významných projektů společného evropského zájmu, společných klastrových iniciativ, tematických platforem pro inteligentní specializaci a společných plánů průmyslové technologie (od základního výzkumu až po zavádění) v klíčových strategických oblastech, zejména v souvislosti s průmyslovými ekosystémy určenými v obnovené evropské průmyslové politice;

                              —

                              být rozvíjena společně členskými státy, průmyslem (včetně malých a středních podniků) a dalšími zúčastněnými stranami působícími v oblasti výzkumu a inovací a

                              —

                              uvádět konkrétní prioritní oblasti (nebo prioritní hodnotové řetězce), aby bylo možné sladit veřejné a soukromé investice;

                  k)

                  aktivní zapojení občanů a společnosti ve výzkumu a inovacích ve všech jejich rozměrech: zohlednění názorů a příspěvků občanů, schopnost z nich těžit a podpora jejich zapojení zvýší povědomí o výhodách a dopadu výzkumu a inovací v každodenním životě lidí, zajistí větší rozmanitost přístupů ke koncipování a provádění politiky výzkumu a inovací a zvýší význam výzkumu a inovací pro společnost tím, že usnadní přijímání a dostupnost nových řešení;

         Rozšíření přístupu k excelenci výzkumu a inovací v celé Unii a posílení propojení mezi inovačními ekosystémy v celé Unii

                  l)

                  více investic a reforem v zemích a regionech s nižší výkonností v oblasti výzkumu a inovací: to znamená účinně mobilizovat unijní a vnitrostátní financování pro investice do výzkumu a inovací v kombinaci s podporou a pomocí pro zapojení do nezbytných reforem v oblasti výzkumu a inovací;

                  m)

                  synergie mezi unijními, vnitrostátními a regionálními programy financování: synergie mezi unijními programy financování a vnitrostátními a regionálními režimy financování výzkumu a inovací by se měly řídit hodnotami a zásadami uvedenými v tomto doporučení a měly by být podporovány, uvedeny do praxe a posíleny na základě zavedených pokynů pro jejich provádění, zejména mezi programem Horizont Evropa, politikou soudržnosti a Nástrojem pro oživení a odolnost;

                  n)

                  posílení kooperativních vazeb a integrace organizací provádějících výzkum ze zemí s nižší výkonnosti v oblasti výzkumu a inovací na základě excelence do evropských vědeckých sítí a inovačních ekosystémů, vyváženější cirkulace mozků v rámci EVP, vhodné dovednosti a odborná příprava pro rozšíření přístupu k excelenci;

         Pokračování ve vzájemně sladěných investicích do výzkumu a inovací a reformách výzkumu a inovací

                  o)

                  podpora upřednostňování a zajištění dlouhodobých investic do výzkumu a inovací a dlouhodobých reforem politik: na všech úrovních řízení (unijní, vnitrostátní a regionální), s lepší meziodvětvovou koordinací a účastí, včetně „regulačních pískovišť“ a doložek o experimentování; jejich návrh, provádění a posouzení by měly jít ruku v ruce, aby se maximalizovaly synergie a dopad;

                  p)

                  koordinace investic do výzkumu a vývoje: podporou identifikace a provádění koordinovaných investic a reforem s cílem posílit rozměr EVP na všech úrovních řízení v Unii a maximalizovat jejich dopad ve prospěch unijních vědeckých a inovačních systémů a rozvíjením interoperability systémů na základě zkušeností získaných ze společného plánování a evropských výzkumných infrastruktur.

            III.   Stanovování priorit v oblasti investic a reforem

                  3.

                  Členské státy by měly stanovit priority v oblasti investic a reforem, které se týkají priorit EVP, a poskytnout nutné podmínky a podporu pro posílení soukromých investic do výzkumu a inovací na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni tím, že budou stanovovány realistické, avšak ambiciózní vnitrostátní dobrovolné cíle a výsledky v oblasti investic do výzkumu a vývoje při současném zohlednění vnitrostátních podmínek:

                              a)

                              veřejné výdaje na výzkum a vývoj a soukromé investice do výzkumu a inovací potřebují odpovídající politický a regulační rámec, aby se maximalizovala jejich účinnost a efektivnost a byl zajištěn hospodářský a společenský dopad, a naopak k reformování politického rámce v oblasti výzkumu a inovací nebo provádění programu transformace je nutná mobilizace příslušných zdrojů (např. financování, lidských zdrojů, dovedností, volných míst ve výzkumu) za účelem řízení změny a zlepšení výkonnosti a výstupů systému výzkumu a inovací;

                              b)

                              cíle v oblasti investic do výzkumu a vývoje nejen pohánějí celkovou míru nárůstu výdajů na výzkum a vývoj, ale také odrážejí kvalitnější cíle, pokud jde vědecké, technologické, společenské nebo průmyslové zaměření; to platí zejména pro veřejné výdaje na výzkum a vývoj, které podporují priority EVP, včetně reforem vnitrostátních a regionálních systémů výzkumu a inovací, udržitelného a konkurenceschopného hospodářství a souběžných transformací.

                  4.

                  Členské státy by měly přispět k cíli na úrovni Unie investovat 3 % HDP Unie do výzkumu a vývoje tím, že si na dobrovolném základě stanoví vnitrostátní cíl pro své celkové výdaje na výzkum a vývoj;

                  5.

                  Členské státy by měly strategii k dosažení svých vnitrostátních cílů pro celkové výdaje na výzkum a vývoj upřesnit tak, že dobrovolně stanoví dílčí vnitrostátní cíle, například pro:

                              a)

                              zamýšlené veřejné výdaje na výzkum a vývoj, vyjádřené jako procento HDP;

                              b)

                              procento vnitrostátních veřejných výdajů na výzkum a vývoj určené na financování společných programů a iniciativ, výzkumných infrastruktur a evropských partnerství;

                              c)

                              očekávaný nárůst celkových výdajů na výzkum a vývoj u členských států, jež zaostávají za průměrnými investicemi Unie do výzkumu a vývoje, vyjádřený jako procento HDP.

                  6.

                  členské státy berou na vědomí návrhy Komise na začlenění nového cíle veřejného úsilí ve výši 1,25 % HDP Unie, kterého mají členské státy dosáhnout do roku 2030 koordinovaným způsobem na úrovni Unie, a dvou nových dobrovolných cílů pro členské státy: vyčlenit 5 % vnitrostátních veřejných prostředků na výzkum a vývoj do roku 2030 na společné programy a evropská partnerství a zvýšit investice do výzkumu a vývoje v těch členských státech, které nedosahují průměru Unie pro výzkum a vývoj, o 50 %.

            IV.   Koordinace a monitorování politik

                  7.

                  Komise a členské státy by měly zavést posílený mechanismus koordinace, aby byl zajištěn pokrok při naplňování priorit EVP. To by mělo zahrnovat koordinaci a podporu na úrovni Unie, od fází strategického plánování a návrhu po fáze provádění a dohledu, a to prostřednictvím řady jednodušších politických nástrojů a procesů představujících nižší zátěž:

                              —

                              politický program pro EVP schválený Radou, který stanoví opatření EVP, jež mají být prováděna společně a dobrovolně koordinovaným a flexibilním způsobem, aniž by se zvýšila administrativní zátěž členských států, na podporu zásad pro výzkum a inovace a priorit EVP stanovených v tomto doporučení a při řešení výzev, jimž čelí výzkumné a inovační komunity na úrovni Unie a členských států a širší společnost jako celek. Politický program EVP by měl být jasný a proveditelný, přinášet skutečnou přidanou hodnotu Unie a měl by každé opatření definovat a popsat s ohledem na jeho provádění (na unijní nebo vnitrostátní úrovni);

                              —

                              individuálně uzpůsobený vnitrostátní proces nebo politický nástroj, uplatňovaný na dobrovolném základě každým členským státem, například ve formě strategie, národního akčního plánu pro EVP nebo plánu pro EVP, za účelem určení probíhajících nebo plánovaných opatření na vnitrostátní nebo regionální úrovni, jež přispívají k provádění politického programu EVP a k dalším prioritním oblastem společného postupu;

                              —

                              uživatelsky vstřícná specializovaná online platforma pro politiku EVP, která bude informovat o i) provádění politického programu EVP (na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni) a o ii) dalších příslušných investicích, reformách a činnostech na podporu zásad a prioritních oblastí EVP stanovených v tomto doporučení; Online platforma pro politiku EVP by měla vycházet ze stávajících zdrojů a nástrojů a měla by snížit administrativní zátěž členských států a Komise;

                  8.

                  Členské státy a Komise by měly zavést posílený mechanismus monitorování s cílem zajistit řádný základ pro fakticky podloženou tvorbu politik v EVP a poskytovat důkazy a analýzu v souvislosti s evropským semestrem. To by mělo zahrnovat:

                              —

                              přehled výsledků EVP, který sleduje pokrok při naplňování cílů EVP na úrovni Unie, a podrobnější srovnávací přehled sledující pokrok při naplňování cílů EVP na vnitrostátní úrovni prostřednictvím rozmanité kombinace relevantních ukazatelů týkajících se vstupů, výsledků a dopadu a kvalitativních analýz, jež zohledňují různé podmínky v jednotlivých členských státech a souvisejí s prioritami EVP. Přehled výsledků EVP by měl být pravidelně aktualizován. Měl by posuzovat celkovou konsolidaci a společný pokrok v oblasti priorit EVP a měl by zobrazovat pouze souhrnné údaje na úrovni Unie.

                              —

                              v rámci Fóra EVP se rovněž budou konat pravidelné politické dialogy mezi členskými státy a Komisí jak dvoustranné, tak vícestranné s cílem aktivně posuzovat a směrovat provádění politického programu EVP, zejména pomocí sdílení osvědčených postupů a vzájemného učení, bez ohledu na jiné politické dialogy v rámci Výboru pro Evropský výzkumný prostor a inovace. Komise poskytne další podporu prostřednictvím nástroje na podporu politik v rámci programu Horizont a Nástroje pro technickou podporu;

                  9.

                  Členské státy a Komise by měly prostřednictvím online platformy pro politiku EVP sdílet informace o svých stávajících a plánovaných politikách a programech, které přispívají k provádění politického programu EVP a v širším slova smyslu přispívají k zásadám a prioritám stanoveným v tomto doporučení.

                  10.

                  Komise by měla každých 18 měsíců přezkoumat provádění politického programu EVP a vydat zprávu o aktuálním stavu jeho provádění pro účely posouzení Radou, a to s cílem usměrnit probíhající politický program EVP a připravit jeho přezkumy a aktualizace, které projedná a schválí Rada. S cílem podpořit pravidelné politické dialogy mezi členskými státy a Komisí by Komise měla každému členskému státu každoročně předkládat zprávu o jeho pokroku.

            V.   Přezkum

                  11.

                  Prioritní oblasti pro společná opatření stanovené v doporučení č. 2 by měly být alespoň jednou za šest let znovu posouzeny.

         V Bruselu dne 26. listopadu 2021.

               Za Radu

               předsedkyně

            S. KUSTEC

         (1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy“.