title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2020 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/46

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Řecka na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2020
      (2020/C 282/08)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Řecku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Řecko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“) a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zjištěná nerovnováha se týká zejména vysokého veřejného dluhu, vysokého objemu úvěrů v selhání v rozvahách bank a vnějšího sektoru v kontextu stále nízkého růstového potenciálu a vysoké nezaměstnanosti.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Řecko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč řeckými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně závisejí na cestovním ruchu a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se spotřebiteli. To s sebou nese značné riziko, že se v Řecku prohloubí regionální a územní rozdíly, čímž se ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi hlavním městem, a zejména ostrovními a horskými regiony, který se silněji projevil během období finanční krize. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 30. dubna 2020 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Řecko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  V programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 4,7 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 0,2 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 se předpokládá, že poté, co se míra zadlužení v roce 2019 snížila na 176,6 % HDP, v roce 2020 vzroste na 188,8 % HDP a následně v roce 2021 opět poklesne na 176,8 % HDP. Za rozpočtovými projekcemi lze vnímat rizika, konkrétně probíhající soudní spory a závazky veřejné služby. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Řecko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 5,4 % HDP. Tato opatření zahrnují dočasnou hospodářskou podporu zaměstnancům, osobám samostatně výdělečně činným, jednotlivým podnikům a některým svobodným povoláním zasaženým pandemií, vyplácení vratných záloh podnikům, kterým poklesly obraty, vyplácení příspěvků na sociální zabezpečení zaměstnancům, jejichž pracovní smlouvy byly pozastaveny, odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení včetně režimů splátek daní po dobu nejméně tří měsíců pro všechny podniky, osoby samostatně výdělečně činné a zaměstnance zasažené pandemií COVID-19, úrokovou subvenci na úvěry malým a středním podnikům a vyšší výdaje na zdravotní péči. Řecko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Tato opatření zahrnují poskytnutí hotovostního zajištění na podporu bankovních úvěrů, které je rozdělováno prostřednictvím Řecké rozvojové banky. Prognóza Komise z jara 2020 však za opatření v oblasti likvidity, která nemají na rozpočet v roce 2020 negativní dopad, považuje i veškeré odklady plateb daní. Opatření, která Řecko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo řecké saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit 6,4 % HDP v roce 2020 a 2,1 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení dosáhne podle projekcí 196,4 % HDP v roce 2020 a 182,6 % HDP v roce 2021.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Řecko v roce 2019 nedodrželo pravidlo pro zadlužení a pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 je splněno, zatímco kritérium schodku naplněno nebylo.

                  (16)

                  Pokud jde o pandemii COVID-19, Řecko svou včasnou reakcí a prosazením omezení zjevně zvolilo účinný postup, vezmeme-li v potaz poměrně nízký počet dosud potvrzených infekcí. Očekává se však, že hospodářský dopad krize COVID-19 bude závažný, neboť ve srovnání s jinými členskými státy je Řecko silně závislé na odvětví cestovního ruchu a dopravy. V odvětví cestovního ruchu by Řecko mohlo ve srovnání s rokem 2019 přijít o značnou část příjmů. Cestovní ruch je nejdůležitější položkou vývozu služeb řeckého hospodářství, představující 45 % tohoto vývozu. Kromě toho se očekává, že poklesem poptávky bude rovněž zasaženo odvětví lodní dopravy, na které připadá 40 % vývozu služeb, neboť světový obchod v důsledku pandemie zpomaluje. Kvůli opatřením omezujícím volný pohyb osob, nižším čistým příjmům a vyšší nezaměstnanosti lze očekávat, že domácí poptávka významně poklesne.

                  (17)

                  V souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 Řecko aktivovalo svůj národní pandemický plán a rychle zavedlo soubor bezprecedentních opatření, včetně přísné karantény a omezení fyzického kontaktu, zejména v případě osob, u kterých existovalo podezření, že přišly do kontaktu s osobami nakaženými virem. Orgány přijaly ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu v roce 2020 celou řadu opatření ve výši až 10,5 % HDP. Tato opatření zahrnují fiskální opatření ve výši 5 % HDP s čistým dopadem na rozpočet ve výši 3,7 % HDP a dále dočasné odklady plateb daní a hotovostní zajištění pro komerční banky ve výši 1,9 % HDP, jež by mohly zajistit další nové úvěry ve výši až 3,6 % HDP. Odvětví veřejné zdravotní péče obdrželo jednorázovou injekci ve výši 273 milionů EUR, která pokryje například nábor dalších 2 000 pracovníků ve zdravotnictví, nákup zdravotnického vybavení a prostředků a rozsáhlejší screening.

                  (18)

                  Aby bylo nadále možno pandemii COVID-19 řešit, je třeba zvýšit kapacitu a zlepšit dostupnost a odolnost systému zdravotní péče. Přímé platby za soukromé zdravotní služby a neformální platby, které úzce souvisejí s neúčinným řízením nemocnic, jsou stále vysoké. To vede k nerovnostem. Přístup ke zdravotní péči stále představuje problém a subjektivně neuspokojená potřeba této péče patří mezi nejvyšší v Unii, přičemž současně existují značné rozdíly mezi příjmovými skupinami a v závislosti na postavení v zaměstnání. Spoluúčast není dostatečně testována s ohledem na ochranu zranitelných skupin. Tuto situaci zhoršuje nadměrná nabídka, a tudíž i nadměrná spotřeba často příliš nákladných léků. Řecko tento problém řeší tím, že zavádí ambiciózní reformu primární péče, jež má celému obyvatelstvu zajistit v krátkodobém horizontu přístup k základním kvalitním službám a v horizontu dlouhodobém pro něj vytvořit komplexní systém založený na regulaci přístupu pacientů ke zdravotní péči („gatekeeping“). Z prvních náznaků lze usuzovat, že tento přístup má prokazatelně klíčový význam pro ochranu občanů a omezení šíření viru, neboť umožňuje využívat plnou kapacitu systému tak, aby pacienti obdrželi takovou léčbu, která odpovídá jejich potřebám. V oblasti výdajů na zdravotní péči stále nebylo nalezeno udržitelné řešení, neboť fiskální udržitelnost je většinou zajišťována prostřednictvím systému zpětného vymáhání, který je ovšem pod stále větším tlakem kvůli nedostatečným strukturálním opatřením. I přes určitá povzbudivá opatření přijatá v nedávné době je centralizované zadávání veřejných zakázek stále nedostatečné. V roce 2018 se veřejné výdaje na zdravotnictví pohybovaly pod průměrem Unie, a to i po započtení hodnoty zpětného vymáhání, která je zvýšila přibližně o 1 % HDP. Ke zlepšení efektivnosti, přístupnosti a celkové odolnosti systému zdravotní péče je nutná vyšší účinnost spolu s dodatečnými finančními zdroji.

                  (19)

                  Ke zmírnění dopadu krize COVID-19 na pracovníky a podniky je zapotřebí konkrétních opatření. Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 19,9 % a v roce 2021 klesne na 16,8 %. Řecko již zavedlo dočasný režim, který snižuje náklady práce podnikům, jejichž činnost byla pozastavena nebo vážně zasažena, a zároveň chrání pracovní místa a poskytuje podporu příjmu dotčeným pracovníkům. Udržitelnějším a pružnějším řešením by však bylo zavedení komplexního režimu zkrácené pracovní doby – a orgány se již tímto směrem vydaly, když přijaly režim na podporu zaměstnanosti SYN-IRGASIA, který má být zaveden od 15. června do 15. října 2020. Tento režim by podnikům umožnil uplatňovat zkrácenou pracovní dobu v závislosti na tom, do jaké míry byla jejich činnost omezena, a zároveň zachovat provoz průmyslových odvětví, a zabránit tak tomu, aby se dočasné propouštění stalo pravidlem. Udržet hospodářskou činnost a zachovat pracovní místa v době omezení volného pohybu a fyzického kontaktu by rovněž pomohlo rozšíření způsobů pružného uspořádání práce, např. práce na dálku, které byly v Řecku ve srovnání s jinými členskými státy dosud omezené.

                  (20)

                  Krize COVID-19 může opět zhoršit sociální situaci velké části obyvatelstva a zvýšit příjmovou nerovnost. Před rozšířením pandemie byl podíl řeckého obyvatelstva ohroženého chudobou nebo sociálním vyloučením stále jedním z nejvyšších v Unii, přičemž děti a lidé v produktivním věku byli ohroženi více než starší lidé. Významné problémy představovala též chudoba pracujících, přístup k cenově dostupnému bydlení a energetická chudoba. Pro zmírnění dopadu krize bude mít zásadní význam poskytnutí přiměřené náhrady příjmu všem dotčeným zaměstnancům a osobám samostatně výdělečně činným, včetně osob, které čelí rozdílům v přístupu k sociální ochraně. Rovněž bude důležité podpořit ty nejzranitelnější osoby, včetně neaktivních a nehlášených pracovníků, posílením sociálních záchranných sítí. Vzhledem k tomu, že pod ochranu základních záchranných sítí se bude pravděpodobně uchylovat více lidí, bude důležité lépe přizpůsobit podporu minimálního příjmu. Je nutné, aby nejchudší a zranitelné skupiny, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a žadatelů o azyl, měly komplexní přístup k sociálním službám. Kromě toho nejsou dostatečně rozvinuté dlouhodobé pečovatelské služby. Řecko by rovněž mělo dále podporovat přístup k cenově dostupnému bydlení, zejména v případě domácností ohrožených chudobou, například zavedením systému, který zranitelným vlastníkům nemovitostí pomůže s hypotékou.

                  (21)

                  Krize COVID-19 zastavila pozitivní vývoj na trhu práce, který byl zaznamenán v posledních letech, a je nakročeno k novému nárůstu nezaměstnanosti. V zájmu citelného oživení zaměstnanosti v pokrizovém období musí Řecko dokončit reformy zaměřené na zvýšení účinnosti politik, jež mají lidem umožnit získat zaměstnání, zejména pak programů odborné přípravy. Klíčové bude zvýšení schopnosti veřejné služby zaměstnanosti poskytovat trvalou a individualizovanou podporu uchazečům o zaměstnání. Řecko musí věnovat zvláštní pozornost mladým lidem a ženám, kteří se s nedostatkem pracovních příležitostí potýkají více. Existuje rovněž prostor pro zlepšení sociálního dialogu, a to podporou aktivního a smysluplného zapojení sociálních partnerů do tvorby politik, a mimo jiné i do navrhování a provádění opatření zaměřených na řešení dopadů krize COVID-19. Vláda by se měla zaměřit na zlepšování základních dovedností všech občanů, včetně digitálních dovedností. Zásadní význam bude mít řešení špatných výsledků vzdělávání, modernizace odborného vzdělávání a přípravy a rozšíření možností vzdělávání dospělých. Pro zmírnění nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a za účelem rychlejšího oživení trhu práce je zcela nezbytné zvýšit kvalitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevantnost pro trh práce.

                  (22)

                  Vláda hned v počátku své reakce na rozšíření onemocnění COVID-19 zcela správně učinila svou prioritou poskytování udržitelné podpory v oblasti likvidity (včetně pracovního kapitálu) zasaženým podnikům, zejména malým a středním podnikům a mikropodnikům, a to především prostřednictvím půjček a záruk. V rámci dočasného rámce pro státní podporu zavedlo Řecko za účelem zvýšení likvidity kapitálu podniků tři režimy, a to: i) režim vztahující se na vyplácení vratných záloh; ii) režim hotovostního zajištění na pokrytí bankovních úvěrů a iii) režim úrokových subvencí pro běžné úvěry. Je důležité, aby v tomto procesu bankovní sektor – s podporou orgánů – plnil svou úlohu zprostředkovatele, udržoval nezbytný tok úvěrů na základě náležitého posuzování úvěrového rizika a standardů obezřetného poskytování úvěrů a zároveň přesně vykazoval jakékoli zhoršení kvality aktiv. Zásadní význam pro zajištění kvality aktiv a současně pro výrazné posílení hospodářského oživení bude mít podpora schopnosti bankovního sektoru nabízet udržitelná řešení restrukturalizace dluhu životaschopným dlužníkům zasaženým krizí.

                  (23)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Zvyšování objemu investic podporujících růst v prioritních odvětvích bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobějšího růstu a snižování regionálních rozdílů. V roce 2019 poklesly veřejné investice v porovnání s plány o více než 1 % HDP, v plné návaznosti na obdobně nedostatečnou výkonnost v předchozích letech. Orgány začaly řešit přetrvávající nedočerpávání prostředků tím, že zavedly „národní program rozvoje“, který má posílit pravidla rozvoje, řízení, financování a provádění podporovaných projektů, a akční plán zaměřený na zlepšení prognóz a sledování veřejných investic. Vzhledem k významné úloze, kterou veřejné investice sehrají při nastartování hospodářského oživení po krizi COVID-19, je zcela nezbytné vyřešit veškeré zbývající administrativní překážky a předpřipravit nové projekty. Veřejné investice by bylo možno dále zlepšit a uspíšit zřízením specializovaného nástroje pro přípravu projektů. Účinnější provádění veřejných investic by v důsledku multiplikačního účinku dále stimulovalo růst. Řecku by rovněž prospělo účinnější a udržitelnější zadávání veřejných zakázek, jež by mělo představovat nedílnou součást jeho úsilí o zlepšení a racionalizaci veřejných výdajů a zajištění konkurenceschopného podnikatelského prostředí. Za tímto účelem by bylo nutné vyřešit zjištěné nedostatky, jako je přetrvávající jev neodůvodněně nízkých nabídek, prostřednictvím vhodných legislativních a správních opatření.

                  (24)

                  Oživení řeckého hospodářství bude rovněž vyžadovat odstranění některých dlouhodobých nedostatků a využití případných budoucích příležitostí. Mezi odvětví s významnými investičními potřebami patří doprava a logistika, ve kterých je třeba podpořit zejména železnice, bezpečnost silničního provozu a modernizaci intermodálních uzlů, jakož i nakládání s pevnými odpady a komunálními odpadními vodami, pro které jsou zase zapotřebí environmentálně udržitelné investice. Rozsáhlé soukromé a veřejné investice během souvislého období si vyžádá také transformace Řecka na klimaticky neutrální ekonomiku. Předsunuty by mohly být a k hospodářskému oživení po krizi COVID-19 by mohly přispět plánované investice, jako jsou projekty malého rozsahu v oblasti energetické účinnosti, renovace budov a projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Přípravné práce na střednědobých opatřeních zaměřených na hospodářské oživení mohou využít investic plánovaných v rámci národních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu, projektů společného zájmu a plánů rozvoje infrastruktury. Související investice by mohly zahrnovat přeshraniční propojení pro dovoz a vývoz elektřiny mezi sousedními členskými státy, které by zajistilo udržitelnou dodávku energie pro řecké domácnosti a podniky, a opatření pro zajištění spravedlivé transformace regionů nejvíce zasažených ambiciózním plánem Řecka upustit od výroby elektřiny z hnědého uhlí. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Řecku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Řecku z roku 2020. To by Řecku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (25)

                  I přes určitý pokrok, jehož bylo dosaženo v předchozích letech, je třeba, aby Řecko urychlilo svou činnost zaměřenou na zlepšení své digitální výkonnosti, mimo jiné zaváděním digitálních nástrojů a služeb ve veřejné správě, v soudnictví a v podnicích. Požadavek na zachování této dynamiky a zabezpečení zisků dosažených v důsledku spuštění řady digitálních služeb od rozšíření onemocnění COVID-19 bude obzvláště platit pro veřejnou správu a fázi oživení. Strategický přístup k rychlejšímu zavádění a využívání digitálních technologií ve všech hospodářských odvětvích, včetně veřejné správy, a interoperabilita různých informačních systémů, zejména databáze pro dozor nad trhem, by pomohly překlenout rozdíl v produktivitě ve srovnání se zeměmi, jejichž měnou je euro, a zmírnit administrativní zátěž. Další prioritou je zlepšení dostupnosti vysokokapacitních sítí a zavedení vysokorychlostního internetu. Pokud jde o digitální dovednosti, Řecko zůstává pod průměrem Unie, neboť v roce 2019 mělo alespoň základní digitální dovednosti zřejmě jen 51 % lidí ve věku 16–74 let oproti průměrným 58 % v Unii. Prohloubení digitálních dovedností umožní každému Řekovi rovný přístup k elektronickým službám, pomůže podnikům efektivně využívat práci na dálku i elektronické nástroje a umožní všem studentům, ať už ve školách, na univerzitách nebo z řad vzdělávajících se dospělých, plně se zapojit do distančního vzdělávání. Zvláštní pozornost by měla být věnována lidem ze znevýhodněného prostředí, včetně uprchlíků a žadatelů o azyl, a osobám žijícím v odlehlých a venkovských oblastech.

                  (26)

                  Po úspěšném dokončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability v roce 2018 podléhá Řecko posílenému dohledu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 (7). Aktivace posíleného dohledu pro Řecko podle prováděcích rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 (8) a (EU) 2019/338 (9) potvrzuje, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení potenciálních zdrojů makroekonomické nerovnováhy a zároveň provádět strukturální reformy na podporu stabilního a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se rovněž zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu, privatizace, fungování soudnictví, veřejné správy a boje proti korupci. Tyto strukturální reformy hrají čím dál větší roli v úsilí Řecka o nastartování své ekonomiky. Úspěšné provedení a dokončení těchto reforem by mělo významně přispět k podpoře růstu Řecka ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Řecko musí čtvrtletně podávat zprávy o pokroku, jehož při provádění svých závazků pod posíleným dohledem dosáhlo, přičemž příznivá zpráva může jednou za půl roku připravit podmínky pro aktivaci opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. V dubnu 2019 odsouhlasila Euroskupina uvolnění první splátky v rámci politicky podmíněných dluhových opatření v hodnotě 970 milionů EUR a v prosinci 2019 uvolnění druhé splátky v hodnotě 767 milionů EUR. Šestá zpráva o posíleném dohledu, která posuzuje pokrok, jehož Řecko při plnění svých závazků dosáhlo, byla zveřejněna dne 20. května 2020.

                  (27)

                  Zatímco doporučení určená Řecku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (28)

                  V současné situaci je především důležité se i nadále soustředit na reorganizaci bank v zájmu zachování finanční stability a uvolnění kapacity v bankovním sektoru, aby bylo možné financovat hospodářské oživení. Odolnost bankovního sektoru se zvětšila, což vedlo ke zrušení kontrol kapitálu v září 2019, avšak z minulosti zděděná rizika a výzvy jsou i nadále vysoké. Patří k nim stále velký objem úvěrů v selhání, kapitálová pozice, která je sice v souladu s kapitálovými požadavky, avšak ve střednědobém horizontu se musí vypořádat s rostoucí poptávkou po kapitálu, jakož i nízká ziskovost odvislá od rostoucího počtu poskytovaných úvěrů. Z tohoto důvodu jsou řecké banky v důsledku pandemie COVID-19 obzvláště vystaveny riziku vyšších nákladů na financování a opětovného zhoršení kvality aktiv. Podpora nepřetržitého fungování sekundárního trhu s úvěry v selhání souběžně s poskytováním nových úvěrů a reálnou dlouhodobou restrukturalizací úvěrů prováděnou v souladu se standardy obezřetného poskytování úvěrů může sehrát klíčovou úlohu při plnění dvojího cíle, kterým je zmírnění dopadu rozšíření onemocnění na kvalitu aktiv a řešení z minulosti zděděných úvěrů v selhání. Zásadním krokem v tomto směru může být provedení reformy právního rámce, která umožní neomezené vymáhání kolaterálu od dlužníků v selhání.

                  (29)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Řecko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (30)

                  Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, by Řecko mělo zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu pro rok 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (31)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Řecka, kterou zveřejnila ve své zprávě o Řecku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Řecku určena v roce 2019. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (32)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (10) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (33)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země pro rok 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země pro rok 2020, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta níže do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Řecku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče a zajistit odpovídající a rovný přístup ke zdravotní péči.

                  2.

                  Zmírnit dopady krize COVID-19 na zaměstnanost a sociální oblast, mimo jiné prováděním opatření, jako jsou režimy zkrácené pracovní doby, a zajištěním účinné aktivační podpory.

                  3.

                  Urychleně zavést opatření k zajištění likvidity a nepřetržitého toku úvěrů a dalších finančních prostředků do hospodářství se zvláštním důrazem na malé a střední podniky, které byly krizí zasaženy nejvíce. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na bezpečnou a udržitelnou dopravu a logistiku, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, environmentální infrastrukturu, vysokokapacitní digitální infrastrukturu a dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií. Zvýšit efektivitu a digitalizaci veřejné správy a podpořit digitální transformaci podniků.

                  4.

                  Pokračovat v reformách a dokončit je v souladu se závazky na období po ukončení programu přijatými na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018, aby bylo možné opětovně zahájit udržitelné hospodářské oživení v návaznosti na postupné uvolňování omezení uložených z důvodu rozšíření onemocnění COVID-19.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 42.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1192 ze dne 11. července 2018 o aktivaci posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 211, 22.8.2018, s. 1).

         (9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/338 ze dne 20. února 2019 o prodloužení posíleného dohledu pro Řecko (Úř. věst. L 60, 28.2.2019, s. 17).

         (10)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/54

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Španělska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020
      (2020/C 282/09)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Španělsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. V kontextu stále vysoké nezaměstnanosti byl i nadále slabinou vysoký vnější a vnitřní dluh (ve veřejném i soukromém sektoru), který měl přeshraniční význam.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Španělsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč španělskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. Půjde například o regiony, které se nejvíce spoléhají na cestovní ruch, jako jsou regiony při pobřeží Středozemního moře, Andalusie nebo Baleárské a Kanárské ostrovy, kde je na zmíněné odvětví vázána více než čtvrtina pracovních míst. Existuje tedy významné riziko, že se ve Španělsku prohloubí regionální rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 1. května 2020 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Španělsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  Dne 13. července 2018 Rada doporučila Španělsku zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) v roce 2019 nepřekročila 0,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové posouzení Komise potvrzuje, že v roce 2019 se Španělsko významně odchýlilo od doporučeného postupu korekce směřujícího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. To je rozhodující faktor ve zprávě Komise vypracované v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, která posuzuje, jak Španělsko v roce 2019 plnilo kritérium dluhu.

                  (13)

                  Ve svém programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší ze schodku ve výši 2,8 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 10,3 % HDP v roce 2020. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 95,5 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 115,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (14)

                  Španělsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 3,2 % HDP. Kvantifikace těchto opatření, jež povedou k prohloubení schodku, se víceméně shoduje s odhady Komise, zohlední-li se odlišné zacházení s náklady spojenými s vestavěnými stabilizátory. Opatření zahrnují posílení zdravotnických služeb, poskytování podpory příjmu pracovníkům v režimu zkrácené pracovní doby, cílené výjimky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení a zvláštní dávky spojené s ukončením činnosti pro osoby samostatně výdělečně činných, které musely ukončit činnost nebo utrpěly významný pokles příjmů. Španělsko rovněž oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky a program stability z roku 2020 je odhaduje na 9,2 % HDP. Tato opatření zahrnují zejména úvěrové záruky (8,8 % HDP). Opatření, která Španělsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (15)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo španělské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit -10,1 % HDP v roce 2020 a -6,7 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení by měla dosáhnout 115,6 % HDP v roce 2020 a 113,7 % HDP v roce 2021.

                  (16)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, neboť Španělsko v roce 2019 nedodrželo pravidlo týkající se zadlužení a pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebyla naplněna.

                  (17)

                  Opatření, která země přijala, aby zastavila šíření viru způsobujícího onemocnění COVID-19, mají výrazný dopad na hospodářství a mohla by srazit letošní HDP o 9,4 %. Dopad na zaměstnanost, který je v této fázi obtížné vypočíst, bude rovněž dosti velký. Od února do května přišlo od začátku krize způsobené COVID-19 o práci téměř 700 000 lidí. Dopad na zaměstnanost v tuto chvíli zmírňuje fakt, že téměř 3,5 milionu pracovníků bylo zařazeno do režimů zkrácené pracovní doby, což zatím brání okamžitým ztrátám zaměstnání. Důsledky pandemie COVID-19 ve Španělsku budou o to horší, že vysoký podíl zaměstnanosti připadá na malé a střední podniky, obzvláště zasažená odvětví (mimo jiné cestovní ruch a maloobchod) mají v ekonomice nemalou váhu a oživení v nich bude pravděpodobně probíhat pomaleji a vysoký podíl zaměstnanců má pracovní smlouvu na dobu určitou (26,3 % v roce 2019). Všechny tyto faktory by mohly vést ke značným ztrátám pracovních míst a znásobit šok, který pandemie vyvolala. Podle prognózy Komise z jara 2020 míra nezaměstnanosti (13,6 % v únoru 2020) stoupne v roce 2020 na 18,9 % a v roce 2021 se sníží na 17 %.

                  (18)

                  Španělské orgány se snažily zmírnit dopad pandemie COVID-19 a důsledky omezení volného pohybu několika soubory opatření v celkové výši 145 miliard EUR. V rámci boje s onemocněním COVID-19 zvýšily orgány výdaje na zdravotní a sociální služby. Usnadnily také využívání režimů zkrácené pracovní doby, aby udržely zaměstnanost a podpořily příjmy domácností. Zaměstnanci zařazení do těchto režimů pobírají dávky, které odpovídají 70 % vyměřovacího základu pro pojistné na sociální zabezpečení, s minimálním a maximálním limitem (502 EUR a 1 402 EUR). Pracovní poměr zůstává po dobu trvání režimů zkrácené pracovní doby nedotčen a možnost využít tento právní nástroj v případech vyšší moci v souvislosti s COVID-19 byla nedávno prodloužena přinejmenším do 30. června 2020. Firmy, jež režimy uplatňují, nemusí za pracovníky, kteří do nich byli zařazeni, platit velmi podstatnou část příspěvků na sociální zabezpečení za předpokladu, že po návratu k podnikatelským aktivitám zachovají jejich pracovní místa po dobu nejméně šesti měsíců. Tato opatření jdou ruku v ruce se specifickou podporou (odkladem plateb daní, snížením příspěvků na sociální zabezpečení a státními zárukami) pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné, které jsou páteří španělského hospodářství, a vláda se prostřednictvím těchto opatření snaží uvedeným subjektům pomoci předejít úpadku a rychle obnovit činnost, jakmile krize způsobená COVID-19 pomine. Byla rovněž přijata opatření, jež mají zaručit dočasnou podporu příjmu osobám samostatně výdělečně činným, pracovníkům v nestandardním pracovním poměru a zranitelným pracovníkům, kteří by za obvyklých okolností neměli přístup k sociálnímu zabezpečení.

                  (19)

                  Španělské zdravotnictví vykazuje i přes poměrně nízkou úroveň investic dobré výsledky, co se týče zdraví. Pandemie COVID-19 však systém vystavila nebývalému tlaku a odhalila jeho zranitelnost vůči otřesům. Okamžitá opatření se zaměřují na posílení kapacit, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčový zdravotnický materiál a infrastrukturu, aby bylo během pandemie možné zachraňovat životy a navracet zdraví. Během krize způsobené COVID-19 byly nebezpečí zvláště vystaveny osoby s postižením a senioři v ústavní péči. Těmto lidem je třeba zajistit nepřerušený přístup ke zdravotní a sociální péči, včetně služeb pohotovostní a intenzivní péče. Později by se mělo úsilí soustřeďovat na zvýšení odolnosti zdravotnictví, aby se mohlo co nejrychleji vrátit k optimálnímu fungování a dokázalo se lépe vypořádat s novými otřesy. Pandemie COVID-19 odhalila existující strukturální problémy, z nichž některé se odvíjejí od určitých výpadků v investicích do fyzické infrastruktury a od nedostatků v náboru a pracovních podmínkách zdravotnických pracovníků. Mezi regiony jsou rozdíly, co se týče výdajů, fyzických zdrojů a personálu, a koordinace mezi různými úrovněmi státní správy je ne vždy efektivní. Ve střednědobém horizontu by mohlo poskytování zdravotní péče lépe reagovat na výzvy spojené se stárnutím obyvatelstva a s nárůstem chronických zdravotních problémů a postižení. Hlavní roli v tomto ohledu hrají primární péče a rozvoj elektronického zdravotnictví. Ve střednědobém horizontu bude důležité zajistit, aby se pravděpodobný pokles zdrojů v důsledku hospodářského útlumu nedotkl nabídky zdravotní péče a nevedl k nerovnostem v přístupu.

                  (20)

                  Navzdory letité intenzivní tvorbě pracovních míst vykazoval španělský trh práce před pandemií COVID-19 vysokou míru nezaměstnanosti a segmentace. Předběžné údaje nasvědčují tomu, že míra nezaměstnanosti se v zemi v důsledku krize způsobené COVID-19 velmi významně zvýšila, což bude přítěží pro služby zaměstnanosti, jejichž kapacita pro podporu pracovníků a zaměstnavatelů je již nyní omezená, a pro sociální služby. Ve střednědobém horizontu by měla být základem cesty k oživení opatření na podporu zaměstnanosti (přijímaná po konzultacích se sociálními partnery), například postupné ukončování režimů zkrácené pracovní doby, přezkum systému náborových pobídek za účelem lepší podpory udržitelných forem zaměstnání (zejména u mladých pracovníků) nebo flexibilita v pracovních podmínkách. Zvýšení podílu studentů v přírodovědných oborech a v oborech spojených s digitálními technologiemi, zatraktivnění odborného vzdělávání a přípravy a zajištění flexibilních příležitostí pro prohlubování dovedností a pro rekvalifikace by mohlo pomoci uspokojit rostoucí poptávku po technických dovednostech, které jsou zapotřebí pro ekologickou a digitální transformaci, jež budou provázet oživení. Obecně lze říci, že zlepšení vzdělávacího a profesního poradenství a poskytování odpovídající podpory znevýhodněným studentům a zaostávajícím regionům by mohlo přispět k lepším výsledkům v oblasti vzdělávání. Úspěch opatření, která budou případně přijata k dosažení těchto cílů, bude silně záviset na vytrvalém hledání všeobecné a dlouhotrvající společenské a politické shody ohledně předmětných reforem.

                  (21)

                  Vzhledem k důsledkům, které pandemie COVID-19 má na trhu práce, vyvstala naléhavá potřeba podpořit příjem domácností zasažených krizí způsobenou COVID-19. V tomto úsilí sehrává klíčovou úlohu usnadněné využívání režimů zkrácené pracovní doby. Dočasní pracovníci se smlouvami na velmi krátkou dobu, kteří tvoří většinu z nových nezaměstnaných a mezi kterými je mnoho mladých lidí, však často nemají nárok na standardní ochranu v nezaměstnanosti. Zajištění přístupu k odpovídající sociální ochraně a aktivním politikám na trhu práce pro všechny pracovníky, včetně dočasných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných nad rámec mimořádných opatření, která již vláda přijala, je nutné pro podporu udržitelného oživení a sociální soudržnosti.

                  (22)

                  Ve Španělsku krize způsobená COVID-19 pravděpodobně zesílí vysokou míru chudoby či sociálního vyloučení, především mezi rodinami s dětmi. V roce 2019 vykazovalo Španělsko mezi členskými státy nejnižší průměr rodinných dávek na dítě. Rodiny s nízkými až středními příjmy nemají nárok na přídavky na dítě, jejichž vyplácení podléhá přísným podmínkám, a daňové odpočty pro ně nejsou příliš výhodné. Výdaje na sociální ochranu jsou i nadále silně orientovány na starší lidi, a pokud by měly trvale platit oznámené odchylky od penzijní reformy z roku 2013 bez přijetí odpovídajících vyrovnávajících opatření, očekává se, že výše výdajů na důchody ve střednědobém až dlouhodobém výhledu výrazně vzroste. Těžká hospodářská a sociální situace, kterou pandemie COVID-19 způsobila, si však žádá mezigenerační solidaritu vůči mladším generacím. Pomoc v nezaměstnanosti pro dlouhodobě nezaměstnané a pro pracovníky, kteří nemají nárok na příspěvkové systémy, je v současné době rozptýlena mezi četné systémy, což vede k nízkému pokrytí. Na stávající regionální systémy minimálního příjmu dosáhne pouze 20 % potenciálních příjemců v zemi a mezi regiony existují veliké rozdíly co do pokrytí, doby trvání, podmínek přístupu a přiměřenosti. V současné naléhavé situaci bylo schváleno zavedení trvalého vnitrostátního systému pro zaručený příjem, který doplní stávající regionální systémy minimálního příjmu a měl by zajistit pokrytí více než dvěma milionům příjemců. Nyní se očekává ratifikace Evropským parlamentem. Vliv zmiňovaného systému na snížení chudoby ani jeho udržitelnost v krátkodobém a střednědobém výhledu nelze v této fázi posoudit.

                  (23)

                  Pokud jde o pandemii COVID-19, je ve Španělsku dalším přitěžujícím faktorem skutečnost, že v zemi je vysoký počet malých a středních podniků, na něž připadá velký podíl zaměstnanosti. Aby se předešlo odvratitelným úpadkům, Španělsko bezodkladně přijalo některá opatření, v jejichž rámci je podnikům nabízena podpora likvidity prostřednictvím úvěrů a záruk, přičemž tato opatření jsou orientována na malé a střední podniky a na odvětví, která budou krizí způsobenou COVID-19 zasažena více a po delší dobu, např. cestovní ruch (ten v roce 2019 generoval 12 % španělského HDP). Mají-li mít předmětná opatření kýžené účinky, finanční zprostředkovatelé by je měli účinně a rychle realizovat. Ke zlepšení peněžních toků malých a středních podniků přispěje i odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení a také urychlení smluvních plateb ze strany orgánů veřejné moci. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Aby byla tato opatření účinná, je důležité, aby se země dále snažila snížit administrativní zátěž a nabízet efektivní digitální veřejné služby. Pro úspěšné oživení má zásadní význam poskytnutí podpory firmám v odvětvích, která krize způsobená COVID-19 nejvíce poškodila, zabezpečení konkurenceschopnosti vývozních společností a podpora internacionalizace jakožto prostředku k posílení odolnosti firem.

                  (24)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Vyhlídky na oživení španělské ekonomiky se budou odvíjet od schopnosti zvýšit produktivitu a podporovat inovace, a to i prostřednictvím digitální a ekologické transformace. Inovační výkonnost Španělska je ve všech regionech pod unijním průměrem. Španělsko si nevede dobře, pokud jde o schopnost firem inovovat, investovat do hmotných a nehmotných aktiv a optimálně využívat dovednosti obyvatel, což by jim mohlo ubírat na konkurenceschopnosti ve znalostní ekonomice. Krize způsobená COVID-19 poukázala na důležitost digitalizace pro zachování přístupu k službám veřejné správy a ke vzdělávání a odborné přípravě a pro zachování pracovních míst a hospodářské aktivity. Před omezením volného pohybu osob kvůli pandemii disponovala jen polovina škol ve Španělsku odpovídajícími platformami pro digitální učení a v tomto ohledu navíc existovaly výrazné rozdíly mezi regiony. Náhlý přechod na digitální učení byl také mimořádný problém pro zranitelné studenty, kteří doma neměli přístup k digitálním řešením. Španělsko by mělo zajistit přístup k digitálnímu učení pro všechny studenty, včetně studentů na venkově a studentů ze zranitelných domácností. Podporování digitalizace podniků by zvýšilo konkurenceschopnost španělských firem v globálních hodnotových řetězcích a zvýšilo jejich schopnost vyvážet (což platí zejména o malých a středních podnicích a mikropodnicích). Rozšíření digitálních technologií, včetně těch pokročilých, a snížení digitální propasti mezi městy a venkovem by zlepšilo inovační kapacitu španělské ekonomiky. Lepší řízení výzkumu a inovací na všech úrovních, zkvalitnění výzkumu prostřednictvím systematických hodnocení a pobídky motivující výzkumné organizace ke spolupráci se soukromým sektorem by mohly zefektivnit politiky v oblasti výzkumu a inovací a urychlit šíření inovací tak, aby to pomohlo oživení.

                  (25)

                  Přeměna Španělska na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat rozsáhlé nepřetržité investice do energie z obnovitelných zdrojů, udržitelné energetické infrastruktury, energetické účinnosti, udržitelné dopravy apod. Investice by měly být předsunuty, aby se napomohlo ekologické transformaci během oživení, v souladu se španělským vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu. Podpora integrovaného energetického systému by měla usnadnit pronikání energie z obnovitelných zdrojů. Snížení spotřeby energie v soukromých a veřejných budovách prostřednictvím rozsáhlých renovací a rozvoj inteligentních sítí a systémů pro skladování elektřiny z obnovitelných zdrojů by pomohly lépe řídit poptávku po energii a zároveň by podpořily tvorbu pracovních míst ve fázi oživení. Další investice do energetické infrastruktury, mimo jiné do propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, by pomohly zlepšit integraci vnitřního unijního trhu s energií a současně posílit hospodářskou soutěž a usnadnit zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Dále je třeba podporovat udržitelnou a efektivní dopravu včetně posilování služeb veřejné dopravy a zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, zejména infrastruktury pro elektrická vozidla. Taktéž budou nutné investice, jež umožní větší využívání železnice pro přepravu nákladu – zapotřebí jsou mimo jiné přeshraniční spojení s Francií a Portugalskem a napojení na přístavy a logistická centra. Některé části Španělska navíc patří k nejexponovanějším oblastem v Evropě, co se týče změny klimatu. Vodní zdroje jsou pod tlakem a infrastruktura pro hospodaření s vodou a pro nakládání s odpady je v rámci země nevyvážená. Ekologické investice mohou pomoci při vypořádávání se s negativními projevy změny klimatu (např. povodněmi nebo lesními požáry, a to mimo jiné ochranou lesů), mohou pomoci zlepšit kvalitu ovzduší, hospodaření s vodou a nakládání s odpady a mohou přispět k rozvíjení potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Španělsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Španělsku z roku 2020. To by Španělsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (26)

                  Roztříštěná regulace a regulatorní překážky ve Španělsku brání firmám ve využívání úspor z rozsahu a negativně ovlivňují produktivitu. Zákon o jednotnosti trhu, který už je prosazován soudy a úřady pro hospodářskou soutěž, by se měl aktivněji využívat na podporu lepší regulace a hospodářské soutěže ve fázi oživení. V této souvislosti by měla být hned, jak pomine nouzová situace, zrušena přísná omezení vlastnictví a tržní omezení, jež měla zajistit dodávky strategických produktů a služeb během pandemie COVID-19. Obecně lze říci, že opatření usnadňující oživení by mohla zefektivnit silnější a nepřetržitá koordinace mezi různými úrovněmi veřejné správy. Také je nezbytné zajistit, aby řídicí struktura, která již byla vytvořena zákony provádějícími směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, mohla co nejdříve naplno fungovat, a mohlo tak být zaručeno efektivní využívání veřejných investic, jež mohou podpořit oživení. Práce na ucelené vnitrostátní strategii pro veřejné zakázky by měla být zintenzivněna, a sice v úzké spolupráci se zástupci všech úrovní veřejné správy (ústřední, regionální a místní) v rámci kooperačního výboru.

                  (27)

                  Zatímco doporučení určená Španělsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (28)

                  Včasné rozhodování v insolvenčních řízeních bude klíčové pro zajištění likvidity společností a efektivní přerozdělení zdrojů a také pro podporu podnikání a stability finančního sektoru. Je nezbytné zaručit, aby měl soudní systém kapacitu pro efektivní vyřizování insolvenčních řízení. Toto je obzvláště důležité, neboť současné pozastavení činnosti soudů a očekávaný nárůst sporů kvůli recesi způsobené pandemií COVID-19, může už existující problémy dále zhoršit, a řízení by tak mohla být stále delší a množství nedořešených případů by mohlo stoupat.

                  (29)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Španělsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (30)

                  Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Španělsko mělo zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu z roku 2020 a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (31)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (32)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (33)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2 a 4,

            DOPORUČUJE Španělsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu zdravotnictví, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčový zdravotnický materiál a infrastrukturu.

                  2.

                  Podporovat zaměstnanost prostřednictvím opatření pro zachování pracovních míst, účinných náborových pobídek a rozvoje dovedností. Posílit ochranu v nezaměstnanosti, zejména pro pracovníky v nestandardním pracovním poměru. Zlepšit pokrytí a přiměřenost u systémů minimálního příjmu a rodinné podpory a zlepšit přístup k digitálnímu učení.

                  3.

                  Zajistit efektivní provádění opatření, která mají poskytnout likviditu malým a středním podnikům a osobám samostatně výdělečně činným, včetně zabránění pozdním platbám. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na podporu výzkumu a inovací, na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, na energetickou infrastrukturu, na hospodaření s vodou a nakládání s odpady a na udržitelnou dopravu.

                  4.

                  Zlepšit koordinaci mezi různými úrovněmi veřejné správy a posílit rámec pro zadávání veřejných zakázek, aby bylo účinně podporováno oživení.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 48.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Francie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2020 2020/C 282/10

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/62

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Francie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2020
      (2020/C 282/10)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Francii pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Francie potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Tyto nerovnováhy souvisí zejména s vysokým veřejným zadlužením a slabou dynamikou v oblasti konkurenceschopnosti, v kontextu nízkého růstu produktivity, což má přeshraniční význam.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Francie se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které se výrazně zaměřují na cestovní ruch, jako jsou nejvzdálenější regiony, a obecněji tam, kde při obchodu dochází k osobním kontaktům se spotřebiteli. To s sebou nese značné riziko prohlubujících se regionálních a územních rozdílů v rámci Francie, což zhoršuje již zjištěnou tendenci pozvolného zvyšování rozdílů mezi hlavním městem, velkými městy a zbytkem země, mezi městskými a venkovskými oblastmi a mezi kontinentální Francií a nejvzdálenějšími regiony. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Francie předložila svůj národní program reforem na rok 2020 dne 7. května 2020 a svůj program stability z roku 2020 dne 30. dubna 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Francii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Dne 13. července 2018 Rada doporučila Francii zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) v roce 2019 nepřekročila 1,4 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové posouzení Komise potvrzuje významnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 posuzovaných společně. To je důležitý faktor ve zprávě Komise vypracované v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, která posuzuje, jak Francie plnila kritérium dluhu v roce 2019.

                  (12)

                  Ve svém programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší ze schodku ve výši 3,0 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 9,0 % HDP v roce 2020. Míra zadlužení, která se v roce 2019 stabilizovala na 98,1 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 115,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Francie v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijala včasná rozpočtová opatření, aby zvýšila kapacitu systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie a poskytla pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 1,9 % HDP. Tato opatření zahrnují financování systému částečné nezaměstnanosti ve výši 1,1 % HDP; 0,4 % HDP na další výdaje na posílení služeb zdravotní péče, příspěvků na zdravotní pojištění a odškodnění zdravotnického personálu a vytvoření fondu solidarity ve výši 0,3 % HDP s cílem poskytnout přímou podporu malým a velmi malým podnikům, jakož i osobám samostatně výdělečně činným. Francie také oznámila opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 17 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní a sociálních odvodů pro společnosti; urychlené vrácení daně a přeplatků na dani z přidané hodnoty; vytvoření zvláštní rezervy pro přímou podporu strategických společností prostřednictvím kapitálových investic (3,1 % HDP) a úvěrových záruk (13,9 % HDP). Opatření, která Francie přijala, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo francouzské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –9,9 % HDP v roce 2020 a –4,0 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení by měla podle projekcí dosáhnout 116,5 % HDP v roce 2020 a 111,9 % HDP v roce 2021.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, neboť Francie v roce 2019 nedodržela pravidlo pro zadlužení a pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku a kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebyly naplněny.

                  (16)

                  Francouzský zdravotní systém je při dosahování dobrých výsledků účinný. Krize COVID-19 však poukázala na nedostatky v připravenosti systému, pokud jde o řešení pandemií. Jedná se mimo jiné o: a) obtíže při zajišťování dostupnosti zdravotnických pracovníků, kritických dodávek a osobních ochranných prostředků a b) latentní strukturální problémy. Pokud jde o písmeno a), Francie uvolnila svou rezervu lékařského a zdravotnického personálu a vybavení, včetně mediků a lékařů a zdravotních sester v důchodu. Koordinace reakce napříč všemi segmenty systému zdravotní péče je i nadále výzvou. Pokud jde o latentní strukturální problémy, ty jsou výsledkem nedostatečné investice do infrastruktur a lidských zdrojů, omezeného přizpůsobování se v oblasti organizace služeb a potřeby lepší koordinace mezi soukromými a veřejnými subjekty. Problémy jsou ještě zhoršeny přetrvávajícími rozdíly mezi regiony. Například navzdory podílu praktikujících lékařů kolem průměru Unie žije přibližně 18 % obyvatel Francie v oblastech, kde je přístup k praktickému lékaři omezený. Jsou zapotřebí další rozhodující snahy o digitalizaci zdravotních služeb, která je základním kamenem vládní strategie pro přeměnu systému zdravotní péče. Krize COVID-19 ukazuje, že lepší využívání elektronického zdravotnictví, zejména telemedicíny, je v době pandemie důležité.

                  (17)

                  Krize COVID-19 má negativní dopad na francouzský trh práce a na sociální podmínky. I přesto, že byla přijata zmírňující opatření, se nezaměstnanost podle prognózy Komise z jara 2002 zvýší na 10,1 % v roce 2020 a poté v roce 2021 klesne na 9,7 %. Tato opatření zahrnují změnu a prodloužení režimu zkrácené pracovní doby, dočasné prodloužení práv uchazečů o zaměstnání, jakož i opatření přijatá na podporu podniků a pracovníků a zajištění fungování veřejných služeb a systému zdravotní péče. Přetrvávající segmentace trhu práce zůstává zdrojem obav. V roce 2019 byly přibližně dvě třetiny nově přijatých pracovníků přijaty na krátkodobou pracovní smlouvu na dobu kratší než jeden měsíc. Míra přechodu z krátkodobých smluv na smlouvy na dobu neurčitou je jednou z nejnižších v Unii. Nedávná reforma systému dávek v nezaměstnanosti (Unédic) měla za cíl posílit finanční udržitelnost systému a řešit segmentaci. Části reformy související s pravidly týkajícími se odškodnění však byly v důsledku krize COVID-19 pozastaveny. S ohledem na zhoršenou situaci je důležité zajistit, aby dávky v nezaměstnanosti i aktivní podpora zaměstnanosti byly dostupné všem uchazečům o zaměstnání bez ohledu na předchozí zaměstnanecký status. Aby bylo možné řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zlepšit odolnost trhu práce, mělo by se nadále vyvíjet úsilí na podporu přerozdělení pracovní síly napříč odvětvími. Před pandemií COVID-19 zaměstnavatelé stále častěji informovali o obtížích při hledání vhodných kandidátů, což poukazuje na to, že je třeba podporovat zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci. Například zatímco odvětví informačních technologií je obzvláště postiženo nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil, jeho absolventi představují pouze 3,5 % celkového počtu absolventů terciárního vzdělávání.

                  (18)

                  V souvislosti s krizí COVID-19 je obzvláště důležité zajistit fungování kritické infrastruktury a volný pohyb zboží na celém jednotném trhu a sledovat a zajistit správné fungování dodavatelských řetězců ve spolupráci se sousedními zeměmi. Za tímto účelem přispěje zrušení vývozních omezení týkajících se některých léčivých přípravků, která byla přijata během krize COVID-19, k řešení potřeb občanů v celé Unii soudržným způsobem a v duchu solidarity, zabrání riziku nedostatku a narušení dodavatelských řetězců a v konečném důsledku otevře cestu úspěšné koordinované strategii Unie, pokud jde o ukončení krizového stavu souvisejícího s pandemií COVID-19.

                  (19)

                  Francie přijala mnoho režimů na podporu likvidity podniků, a to i v rámci dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu ekonomiky ve stávající pandemii COVID-19 (8). Účinné a efektivní provádění těchto systémů je klíčové pro zajištění toho, aby podniky, a zejména malé a střední podniky, měly z těchto systémů prospěch. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

                  (20)

                  Celkové podnikatelské prostředí Francie se zlepšilo, Francie však musí pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení svého daňového systému a snížit administrativní zátěž podniků, zejména pokud to má ve střednědobém horizontu podpořit účinné hospodářské oživení. Například podle hodnocení Komise, které bylo potvrzeno ukazateli z regulace produktových trhů OECD z roku 2018, zůstávají navzdory dosaženému pokroku a přijetí několika opatření v odvětví služeb regulační omezení ve Francii vyšší než v jiných členských státech, zejména v případě podnikatelských služeb, z nichž mnohé jsou regulovaná povolání, a v oblasti maloobchodu. Jakožto jedno z nejvíce postižených odvětví bude odvětví služeb hrát při překonávání krize COVID-19 a následném oživení významnou úlohu. Návrh požadavků na přístup k činnostem poskytování služeb a jejich výkon by stimuloval inovace, hospodářskou soutěž a profesní mobilitu, což by mělo pozitivní celkový hospodářský dopad. Růst maloobchodní činnosti po pandemii COVID-19 by rovněž mohla podpořit regulační flexibilita.

                  (21)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. To by se mohlo uskutečnit v rámci priorit evropské environmentální politiky, zejména v rámci iniciativ v oblasti nízkouhlíkové dopravy, energie z obnovitelných zdrojů a renovace budov. Společně s digitální transformací ekonomiky by uvedené mohlo přispět ke krátkodobému stimulu na podporu oživení a během středně dlouhého období po krizi COVID-19 uvést Francii na dlouhodobě udržitelnou cestu, která bude neutrální z hlediska změny klimatu a zároveň bude podporovat její vedoucí postavení v oblasti technologií. Přípravné práce v souvislosti s opatřeními na podporu oživení by se mohly opírat o francouzský národní plán v oblasti energetiky a klimatu, projekty společného zájmu a plány rozvoje infrastruktury. Další investice do energetických infrastruktur, mimo jiné do propojení elektrických sítí, by přispěly ke zlepšení integrace vnitřního trhu Unie s energií a zároveň k zintenzivnění hospodářské soutěže a usnadnění zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Francii mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Francii z roku 2020. To by Francii umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (22)

                  Během platnosti opatření omezujících volný pohyb osob se digitalizace ukázala jako životně důležitá pro zachování přístupu k vládním, vzdělávacím a lékařským službám a pro zachování hospodářské činnosti, a to prostřednictvím práce na dálku a elektronického obchodování. Ve střednědobém horizontu přináší digitalizace podnikům, zejména malým a středním podnikům, větší příležitosti na obnovu a růst tím, že je dostane do kontaktu s více potenciálními zákazníky, zefektivní výrobní procesy a poskytne pobídky na inovace. Investice do digitalizace zahrnují zajištění odpovídající infrastruktury, zlepšení digitálních dovedností obyvatel, zejména ekonomicky aktivního obyvatelstva. Zdá se, že provádění francouzského plánu pro vysokorychlostní širokopásmové připojení (Plan France Très Haut Débit) probíhá podle plánu, pokud jde o městské oblasti. V jiných oblastech však významné rozdíly v pokrytí vysokorychlostním připojením přetrvávají.

                  (23)

                  Francie má silnou výzkumnou základnu a potenciál zapojit se do konkrétních opatření v oblasti výzkumu a inovací s cílem reagovat na krizi COVID-19, včetně vývoje očkovacích látek a léků. Krize COVID-19 a její důsledky vyžadují posílení spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi veřejným a soukromým sektorem. Jak uvedla francouzská národní rada pro produktivitu, ve střednědobém horizontu by investice do výzkumu a inovací mohly uvolnit růst produktivity. Je rovněž zapotřebí, aby odvětví podporující růst umožnily podnikům využít příležitosti, které nabízí transformace evropského hospodářství.

                  (24)

                  Zatímco doporučení určená Francii v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (25)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Francie plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (26)

                  Klíčem k dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je úzká koordinace ekonomik v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, by Francie měla zajistit, aby její politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu pro rok 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (27)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu francouzské hospodářské politiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (28)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020, přičemž její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (29)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země pro rok 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země pro rok 2020, která se přímo týkají makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Francii v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a současně usilovat o zvýšení investic. Posílit odolnost systému zdravotní péče zajištěním dostatečných dodávek kritických léčivých přípravků a vyváženým rozdělováním zdravotnických pracovníků, jakož i investováním do elektronického zdravotnictví.

                  2.

                  Zmírnit dopady krize COVID-19 na zaměstnanost a sociální oblast, mimo jiné podporou dovedností a aktivní podporou pro všechny uchazeče o zaměstnání.

                  3.

                  Zajistit účinné provádění opatření na podporu likvidity podniků, zejména malých a středních podniků. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, energetické a digitální infrastruktury, jakož i na výzkum a inovace.

                  4.

                  Pokračovat ve zlepšování právního prostředí, snížit administrativní zátěž podniků a zjednodušit daňový systém.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 55.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

         (9)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.