               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 267 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Malty na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Malty na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  4
                své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2015
                  5
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  6
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  7
               , ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maltě pro rok 2015
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)Dne 17. dubna 2015 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)[Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2015] se na Maltu v současnosti vztahuje [preventivní] složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně snížit celkový schodek státního rozpočtu na 1,6 % HDP v roce 2015 a dále na 0,2 % HDP v roce 2018. Na základě prognózy Komise z jara 2015 lze nápravu nadměrného schodku považovat za provedenou v roce 2014. Podle programu stability vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu v roce 2019, tedy jeden rok po uplynutí programového období. V programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se bude postupně snižovat na 61,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je realistický.  Zdá se, že existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle, a to jak v roce 2015, tak v roce 2016. V roce 2015 se počítá s nižším než požadovaným zlepšením strukturálního salda, konkrétně o 0,1 % HDP. Korekce projektovaná pro rok 2016 je v souladu s její požadovanou výší, ale v celkovém období let 2015 a 2016 existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadovaných hodnot. Malta dostatečně neupřesnila opatření na podporu dosažení cílů ohledně rozpočtového schodku, jejichž plnění je naplánováno na dobu po roce 2016. Proto bude zapotřebí, aby byla v letech 2015 a 2016 přijata další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Malta by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

               (9)Udržitelnost veřejných financí Malty je v dlouhodobém horizontu ohrožena, zejména vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace. Pokud jde o důchodový systém, je již přijaté zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu zaváděno příliš pomalu a není nijak specificky provázáno se střední délkou života. Problémová místa ve svém důchodovém systému Malta řešila přijímáním opatření na trhu práce a zavedením třetího důchodového pilíře. Ve svém národním programu reforem sice oznámila další politické kroky, opatření usilující o vytvoření udržitelného a adekvátního důchodového systému však stále ještě čekají na své oznámení a provedení. Bylo započato s prováděním národní strategie v oblasti zdravotnictví z roku 2014 s cílem maximálního zvýšení účinnosti zdravotnického systému při současném zachování jeho finanční udržitelnosti. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

               (10)Malta přijala opatření, jež mají obyvatelstvu napomoci udržet rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Jedná se zejména o daňové pobídky, pokračující poskytování bezplatných center péče o děti či o zavádění pružné pracovní doby. Současně však může narůstající poptávka po neformální dlouhodobé péči a nedostatek vhodných dovedností bránit ženám staršího věku při jejich snaze nalézt uplatnění na trhu práce. V červnu 2014 byly zveřejněny národní strategie na podporu gramotnosti a strategie proti předčasnému ukončování školní docházky. Malta také neustává ve snaze sladit svůj systém vzdělávání s potřebami trhu, i když zde ještě nelze hovořit o hmatatelných výsledcích.

               (11)Jistého pokroku bylo dosaženo při snaze vytvořit rámec pro využívání fondů rizikového kapitálu a pro usnadnění přístupu ke kapitálovým trhům, zejména díky přezkumu režimu pro začínající podniky „Malta Enterprise“ a oznámenému programu pro počáteční investice. Malta pokračuje v přípravách na zřízení rozvojové banky. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

               (12)Snahy Malty v boji proti daňovým únikům a o lepší dodržování daňových předpisů, které se opírají o vytváření jednotného rámce pro výběr daní, jsou krokem správným směrem. I přes pokračující úsilí je třeba přijmout konkrétní opatření na urychlení fungování elektronických plateb.

               (13)Díky zavedení povinného elektronického zadávání zakázek a posílení příslušných oddělení státní správy se významně zkrátila délka postupů při zadávání veřejných zakázek. K jejímu dalšímu zkrácení dojde provedením oznámených opatření, zejména náborem dodatečných zaměstnanců a zavedením systému sledování. Zásadní dopad na hospodářství Malty mají náklady na dopravu. Nedávno došlo k zahájení reformy tohoto odvětví, ale vláda dosud nepředložila komplexní strategii dopravy.

               (14)V národním programu reforem jsou uvedena opatření na reformu soudního systému, která doplňují opatření uvedená ve zprávě o Maltě. V důsledku toho se Malta může pochlubit jistým pokrokem při plnění jí určeného doporučení z roku 2014 týkajícího se zvýšení účinnosti soudního systému. Návrh zákona zabývající se touto problematikou je před svým dokončením. Očekává se, že jakmile vstoupí v platnost a bude proveden, může znamenat další zvýšení účinnosti soudního systému, zejména digitalizací soudních řízení a podporou mechanismů alternativního řešení sporů.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Malty, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Malta by měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

               DOPORUČUJE Maltě v období 2015–2016:

               1.V návaznosti na odstranění nadměrného schodku provést fiskální korekci ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2015 a 2016.

               2.Přijmout opatření na zlepšení základních dovedností a podporou průběžného profesního rozvoje učitelů dále snižovat předčasné ukončování školní docházky.

               3.Urychlit zvyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a provázat je se střední délkou života.

               4.Zejména za pomoci nebankovních nástrojů zlepšit přístup malých podniků a mikropodniků k financování.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 266 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států.  Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maďarsku pro rok 2015
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Maďarsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Maďarsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Pozornost je třeba věnovat především rizikům, která i přes určitý pokrok při obnovování rovnováhy běžného účtu platební bilance plynou ze stále vysoké záporné čisté pozice vůči zahraničí, dále rizikům plynoucím z vysoké úrovně veřejného zadlužení i z vysoké regulační zátěže finančního odvětví a vysokého podílu úvěrů v selhání, kvůli nimž je obtížné snížit zadlužení.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Maďarsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo týkající se zadlužení v období 2013–2015. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupně zlepšovat celkový schodek vládního sektoru na 2,4 % HDP v roce 2015 a dále na 1,6 % v roce 2018 a do roku 2017 dosáhnout střednědobého cíle, tj. strukturálního schodku ve výši 1,7 %. Podle konvergenčního programu vláda plánuje postupně snížit poměr dluhu k HDP na 74,9 % v roce 2015 a na 68,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, je pro období do roku 2016 v podstatě realistický a pro další období optimistický. Opatření, která budou dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2016 podporovat, nebyla dostatečně specifikována, zejména v období po roce 2016. Podle prognózy Komise z jara 2015 hrozí riziko, že se strukturální saldo i čistý růst výdajů významně odchýlí od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli v roce 2015 a 2016. V roce 2015 a 2016 tedy budou nezbytná další opatření. Současně se předpokládá, že Maďarsko v roce 2015 dodrží přechodné pravidlo týkající se zadlužení a v roce 2016 po skončení přechodného období i referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Systému fiskálního řízení země by prospělo, kdyby byl přísně uplatňován střednědobý rozpočtový rámec, jenž již má podobu právních předpisů, a fiskální radě byla přisouzena významnější analytická úloha.

               (9)Bankovní sektor se v posledních 12 měsících potýkal se stejnými problémy, zejména s problémem obnovy tržního poskytování úvěrů prostřednictvím lepších možností akumulace kapitálu a efektivnějšího pročištění portfolia. Od poloviny roku 2013 se poskytování bankovních úvěrů opírá především o dotované režimy, jež tvoří přibližně 40 % úvěrů pro malé a střední podniky. Kombinace značné daňové a regulační zátěže a vysoký podíl problematických půjček neposkytuje bankám nezbytné pobídky k tomu, aby zvýšily objem své běžné, nesubvencované úvěrové činnosti. Vnější expozice Maďarska a související rizika ohrožující finanční stabilitu se výrazně snížily díky nedávné konverzi hypotečních úvěrů v cizí měně na měnu místní. Devizové zadlužení domácností zůstává současně hlavním důvodem vysokého podílu nesplácených úvěrů. Většina úlev týkajících se úvěrů v cizí měně, které byly doposud přijaty, s výjimkou režimu národní agentury pro správu aktiv v sektoru domácností, nebyly zaměřeny na dlužníky v obtížné situaci a je nepravděpodobné, že by vyřešily problém nesplácených úvěrů. Účinnému pročištění portfolia brání mimo jiné i málo aplikované zabavení majetku z hypotečního úvěru, jakož i neefektivnost soudního i mimosoudního řešení sporů. Dohoda, jež byla nedávno uzavřena s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj, zahrnuje řadu závazků, které vláda přijala k řešení problémů ve finančním sektoru, mimo jiné včetně postupného snižování bankovního odvodu a respektování zásady předchozí konzultace. Důsledné provádění těchto opatření by umožnilo návrat k solidnímu a předvídatelnému rámci finanční politiky. V průběhu minulého roku Maďarsko opakovaně rozšířilo přímé vlastnictví státu v bankovním sektoru. Státní intervence v bankovním sektoru prostřednictvím přímého vlastnictví mohou mít za následek významná fiskální rizika, i když jsou pouze dočasná.

               (10)Kvůli nedávným změnám v daňové oblasti (zavedení nových daní a zvýšení stávajících) došlo k návratu k dřívějšímu trendu zvyšování váhy odvětvových daní z příjmů právnických osob. Kvůli nepředvídatelnosti i selektivnosti těchto změn dochází k narušení investic napříč odvětvími. Přestože byla zavedena řada nových opatření, daňové zatížení některých skupin osob s nízkými příjmy zůstává jedním z nejvyšších v EU, což postihuje zejména svobodné lidi. Zřejmě existuje prostor pro další přesunutí daňové zátěže na zdroje příjmů více podporující růst. V průběhu minulého roku byla zavedena různá opatření, která pomáhají posílit systémy boje proti daňovým únikům. Po úspěšném dokončení programu napojení registračních pokladen v maloobchodních prodejnách na online systém se nyní plánuje rozšířit v roce 2015 tento program na řadu tržních služeb. Byla snížena prahová hodnota, při jejímž překročení se musí předkládat podrobné přiznání k DPH. V roce 2015 byl zaveden systém pro elektronickou inspekci silničního nákladu, jehož hlavním cílem je snížit počet kolotočových podvodů v oblasti DPH. Stále však existuje značný prostor pro zlepšení administrativní účinnosti výběru daní a snížení nákladů na dodržování daňových předpisů, zejména pro malé a střední podniky.

               (11)Celkově nahlíženo se v roce 2014 zkvalitnil maďarský trh práce, přičemž díky hospodářskému oživení se obnovuje zaměstnanost v soukromém sektoru. Přetrvávají značné problémy týkající se programu veřejných prací, který byl od roku 2011 výrazně rozšířen. Tento program zřejmě představuje neúčinnou a neefektivní aktivní politiku na trhu práce, která by mohla narušit řádné fungování trhu práce. Pokud by se tytéž prostředky vynaložily odlišným způsobem, měly by pro maďarské hospodářství potenciálně větší přínos. Rozpočtové náklady programu se za poslední čtyři roky zčtyřnásobily na 0,8 % HDP a očekává se, že se do roku 2018 ještě zdvojnásobí, což  zabrání tomu, aby byly zdroje využity pro nezbytné zkvalitnění odborné přípravy a služeb potřebných pro usnadnění účasti na otevřeném trhu práce. Existuje riziko, že veřejné práce takového rozsahu vyvolají výrazné účinky tzv. „zablokování“ a trvale nahradí systém sociálních dávek pro osoby s nízkou kvalifikací. Tento program není dostatečně koordinován s jinými opatřeními aktivní politiky na trhu práce a dostatečně nepodporuje reintegraci účastníků na otevřený trh práce. Míra úspěšného opuštění programu veřejných prací byla v první polovině roku 2014 pouze 13,8 %, což naznačuje, že veřejné práce nepodporují dostatečně reintegraci účastníků na trh práce. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané a osoby s nízkou kvalifikací, v roce 2013 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělávání. Doba způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti (tři měsíce) nebyla prodloužena, a tudíž neodpovídá průměrné době (přes rok), během níž uchazeči o zaměstnání hledají zaměstnání. Realizovala se řada programů, které mají zlepšit začleňování Romů na trhu práce, a byl zaveden monitorovací systém. Zefektivněná koordinovaná politická opatření, jež by mohla výrazně snížit chudobu, však stále chybí. Přestože ukazatele chudoby naznačují trend mírného zlepšování, úroveň chudoby zůstává zejména mezi Romy a dětmi na znepokojivě vysoké úrovni. Přetrvávají mezery v přiměřenosti i rozsahu sociální pomoci.

               (12)Překážky vstupu na trh v odvětví služeb zavedené v posledních letech nebyly odstraněny; naopak v roce 2014 byly vytvořeny další překážky, které brání účinnému přidělování hospodářských zdrojů, zvyšují nejistotu pro investory a omezují hospodářskou soutěž. Nové překážky zahrnují například požadavek, aby všechna maloobchodní zařízení byla centrálně povolována. Důvodem k obavám zůstává i nadále korupce a nedostatek transparentnosti, které ovlivňují veřejnou správu, rozhodování a zadávání veřejných zakázek. V roce 2014 přetrvávaly nízká úroveň konkurence v oblasti zadávání veřejných zakázek i rozsáhlé využívání přímého zadávání zakázek. V roce 2014 byla provedena reorganizace správy v oblasti zadávání veřejných zakázek; její výsledky je třeba pozorně sledovat. V listopadu 2014 Maďarsko předložilo akční plán transpozice nových směrnic o zadávání veřejných zakázek a podpory hospodářské soutěže a transparentnosti. Bylo též oznámeno několik opatření ke zlepšení protikorupčního rámce.

               (13)Přestože již byla realizována některá opatření na podporu vzdělávání romských dětí, neexistuje dosud systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Podíl romských dětí navštěvujících školy nebo třídy, kde většina žáků jsou Romové, zůstává vysoký a úroveň vzdělání dosažená romskými žáky je nižší než celostátní průměr. Učitelé nejsou vyškoleni, aby znevýhodněným skupinám poskytovali dostatečnou podporu. Je třeba udělat více pro zlepšení přechodu mezi různými formami a stupni vzdělávání a ze vzdělávacího systému na trh práce. Plánované změny v přidělování míst na středních školách financovaných státem a zvyšující se požadavky pro přijetí na vysoké školy mohou možnosti přechodu mezi různými formami vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, dále omezit. Maďarsko má se 47 % nejvyšší míru předčasného ukončení vysokoškolského vzdělání v EU. V prosinci 2014 vláda oznámila přijetí národní strategie pro vysokoškolské vzdělávání. Strategie zahrnuje zvýšení celostátního cíle pro terciární vzdělání na 34 %. Celkově nahlíženo se na základě nejnovějších opatření nepodařilo zlepšit zapojení znevýhodněných skupin do vysokoškolského vzdělávání a vyřešit problém nedokončení vzdělávání. Současný systém financování nezajišťuje rovný přístup.

               (14)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (15)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Maďarska, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (16)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Maďarsku v období 2015 a 2016:

               1.Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2015 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2016.

               2.Přijmout opatření, která mají obnovit běžné úvěrování reálné ekonomiky a odstranit překážky k pročištění tržního portfolia. Výrazně snížit rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru.

               3.Snížit odvětvové daně s rušivým účinkem. Odstranit neodůvodněné překážky vstupu na trh v odvětví služeb, včetně maloobchodního odvětví. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy, mimo jiné přesunem zdanění do oblastí, v nichž má méně rušivý účinek na růst. Pokračovat v boji proti daňovým únikům, snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit účinnost výběru daní. Posílit struktury pro zadávání veřejných zakázek, které podpoří hospodářskou soutěž a transparentnost a dále zkvalitní protikorupční rámec.

               4.Přesměrovat rozpočtové prostředky přidělené do programu veřejných prací na aktivní opatření na trhu práce s cílem podpořit integraci na primárním trhu práce a zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti.

               5.Zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném vzdělávání podporujícím začlenění a zlepšit podporu těchto skupin prostřednictvím cílené odborné přípravy učitelů. Posílit opatření usnadňující přechod mezi různými etapami vzdělávání a na trh práce a zlepšit výuku základních dovedností.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8 TA(2015) 0067, P8 TA(2015) 0068, P8 TA(2015) 0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904 final.

                     (7)
                  SWD(2015) 36 final.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 525 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Finska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Finska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise také doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Finsko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Finsku pro rok 2017
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Finsko nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami.

               (4)Dne 28. dubna 2017 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda plánuje zhoršení celkového salda z –1,9 % HDP v roce 2016 na –2,3 % v roce 2017 a následně trvalé zlepšování až na –0,2 % v roce 2020. Plnění střednědobého rozpočtového cíle, kterým je schodek ve výši 0,5 % HDP ve strukturálním vyjádření, se očekává od roku 2019. Nicméně podle přepočítaného
                  12
                strukturálního salda bude plnění střednědobého rozpočtového cíle dosaženo až od roku 2020. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 64,7 % v roce 2017 a v roce 2020 klesne na 62,7 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se zdá být příznivý, zejména pokud jde o roky 2018 a 2019. Základem tohoto scénáře je očekávání, že zaměstnanost v letech 2018–2019 poroste bezmála o 2 % ročně, což je výrazně více než průměrný roční nárůst za posledních deset let (+0,2 %).

               (7)Vzhledem k tomu, že veřejný dluh Finska překročil referenční hodnotu 60 % HDP, vydala Komise dne 22. května 2017 zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Po posouzení všech příslušných faktorů dospěla Komise v této zprávě k závěru, že kritérium dluhu by mělo být považováno za splněné.

               (8)Program stability z roku 2017 naznačuje, že rozpočtový dopad mimořádného přílivu uprchlíků je značný, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle programu stability činily tyto náklady v roce 2016 0,34 % HDP. Způsobilé dodatečné výdaje dosáhly podle Komise v roce 2016 0,17 % HDP. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednit tyto dodatečné výdaje vzhledem k tomu, že příliv uprchlíků je neobvyklou událostí, jeho dopad na veřejné finance Finska je značný a udržitelnost nebude ohrožena povolením dočasného odchýlení se od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rozsah požadované korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2016 byl proto s ohledem na tyto náklady snížen. Podle programu stability z roku 2017 se očekává, že náklady spojené s mimořádným přílivem uprchlíků v roce 2017 klesnou o 0,15 % HDP. Konečné posouzení roku 2017 zahrnující rovněž způsobilé částky provede Komise na jaře roku 2018 na základě zjištěných údajů poskytnutých příslušnými orgány.

               (9)Ve svém návrhu rozpočtového plánu na rok 2017
                  13
                Finsko požádalo o to, aby vzhledem k plánovanému provedení rozsáhlejších strukturálních reforem, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (žádost o flexibilitu ve výši 0,5 % HDP), a vnitrostátním výdajům na projekty spolufinancované Unií v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (žádost o flexibilitu ve výši 0,1 % HDP), smělo využít flexibility v rámci preventivní složky podle „Společně dohodnutého postoje k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu“, který potvrdila Rada ECOFIN v únoru 2016.

               (10)Žádost o flexibilitu pro strukturální reformy se týká reforem trhu práce, zejména Paktu pro konkurenceschopnost a důchodové reformy. Pro více než 90 % zaměstnanců pakt zmrazí mzdy na dobu dvanácti měsíců a bez náhrady trvale navýší roční pracovní dobu o 24 hodin. Kromě toho budou zaměstnanci trvale platit větší podíl příspěvků na sociální zabezpečení. Aby zaměstnancům kompenzovala zmrazení mezd a zvýšené náklady, vláda přistoupila k trvalému snížení daní z příjmu z výdělečné činnosti od roku 2017. Důchodová reforma zvýší nejnižší zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu z 63 na 65 let do roku 2027 a v následujících letech bude věková hranice pro odchod do důchodu odvozena od střední délky života. Obě tyto reformy začaly platit v roce 2017. Lepší nákladová konkurenceschopnost v důsledku Paktu pro konkurenceschopnost by mohla vést k vyšší zaměstnanosti a zvýšení reálného HDP zhruba o 1,5 % až 2 % podle návrhu rozpočtového plánu na rok 2017. Vzhledem k povaze opatření panuje nejistota ohledně odhadů týkajících se zaměstnanosti či HDP, ale zdá se, že jsou do značné míry realistické. Tyto reformy budou mít proto pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Z výsledků podrobného posouzení odhadu mezer výstupu pro rok 2017, které bylo provedeno na základě prognózy Komise z jara 2017, nadto vyplývá, že Finsko v roce 2017 splní minimální referenční hodnotu. Další zárukou dodržení 3% referenční hodnoty pro schodek HDP je veřejný závazek finské vlády, že v případě nutnosti přijme v roce 2017 další opatření s cílem zajistit dodržování fiskálních pravidel, včetně dodržení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP stanovené Smlouvou
                  14
               . Na základě těchto skutečností lze Finsko v současnosti považovat za způsobilé pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

               (11)Pokud jde o požadavek na využití flexibility pro další investice, údaje uvedené v programu stability z roku 2017 se zdají potvrzovat, že dočasná odchylka Finska od postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 je efektivně využívána v zájmu zvýšení investic. Z tohoto důvodu a také s ohledem na výše uvedené skutečnosti týkající se minimální referenční hodnoty a na fakt, že podrobné posouzení odhadu mezer výstupu potvrzuje, že Finsko se potýká s hospodářsky nepříznivou situací, lze Finsko v současnosti považovat za způsobilé pro udělení dočasné odchylky ve výši 0,1 % HDP v roce 2017 s cílem zohlednit vnitrostátní výdaje na investice do projektů spolufinancovaných EU. Komise provede následné posouzení s cílem ověřit skutečnou výši vnitrostátních výdajů na spolufinancované investiční projekty a souvisejícího příspěvku.

               (12)Dne 12. července 2016 Rada Finsku doporučila dosáhnout roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Kromě ujištění o nepřetržitém dodržování minimální referenční hodnoty (tj. strukturálního schodku ve výši 1,1 % HDP) je v prognóze Komise z jara 2017 uvedeno rozpětí pro dodatečnou dočasnou odchylku ve výši 0,6 % HDP v roce 2017 podle ustanovení o strukturální reformě a investicích. Na tomto základě bude povoleno zhoršení strukturálního salda v roce 2017 o 0,5 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 Finsko dodrží požadavky preventivní složky. Pokud by se vzal v potaz současný aktualizovaný odhad poklesu rozpočtového dopadu v roce 2017 v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, závěr celkového posouzení by zůstal nezměněn. Při zohlednění příspěvku v souvislosti s neobvyklými událostmi (uděleného v roce 2016), jakož i příspěvků souvisejících s prováděním strukturálních reforem a investicemi (udělených v roce 2017)
                  15
                by Finsko mělo v roce 2018 dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. Na základě prognózy Komise z jara 2017 je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  16
                ve výši 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,1 % HDP. Pokud nedojde ke změně politiky, Finsko v roce 2018 dodrží požadavky preventivní složky. Pokud by se vzal v potaz současný aktualizovaný odhad poklesu rozpočtového dopadu v roce 2017 v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, závěr celkového posouzení by zůstal nezměněn. Současně Finsko v letech 2017 a 2018 podle předběžně prognózy nedodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu. Celkově se Rada domnívá, že Finsko musí být připraveno přijmout další opatření k zajištění jejího dodržení.

               (13)V důsledku stárnutí obyvatelstva a úbytku pracovní síly by výdaje na důchody a zdravotní a dlouhodobou péči měly vzrůst z 23 % HDP v roce 2013 na 27 % do roku 2030. V lednu 2017 vstoupila v platnost důchodová reforma, která zvýší nejnižší zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu z 63 na 65 let do roku 2027 a propojí zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se změnami střední délky života. Náklady na sociální a zdravotní služby, které jsou v současné době v odpovědnosti obcí, činí 10 % HDP. Bez reformy systému porostou tyto výdaje v nadcházejících letech dle předpokladů o 2,4 % ročně v nominálním vyjádření a jejich podíl na HDP se zvýší. Mezi hlavní cíle reformy patří zmenšit mezeru udržitelnosti veřejných financí v dlouhodobém výhledu pomocí lepší kontroly nákladů. Toho bude dosaženo prostřednictvím integrace služeb, větších subjektů jako poskytovatelů služeb a digitalizace. První legislativní návrhy reformy sociálních a zdravotních služeb byly předloženy parlamentu v březnu 2017. Tyto právní předpisy stanoví právní rámec pro osmnáct nových správních území, jež počínaje rokem 2019 od obcí převezmou odpovědnost za sociální a zdravotní služby. Legislativní návrhy týkající se nejspornějších částí reformy, zejména týkajících se svobody pacientů zvolit si poskytovatele služeb, je ještě nutno dokončit, aby mohla být reforma dle plánu prováděna od roku 2019.

               (14)Růst mezd byl v posledních letech umírněný. Průměrný meziroční růst sjednaných mezd v období 2014–2016 dosahoval 0,7 %. Vzhledem k slabému růstu produktivity práce se nákladová konkurenceschopnost zlepšovala jen postupně. V roce 2016 sociální partneři podepsali Pakt pro konkurenceschopnost, jehož cílem je v roce 2017 postupně zlepšit nákladovou konkurenceschopnost Finska. Pro více než 90 % zaměstnanců pakt zmrazí mzdy po dobu dvanácti měsíců a bez náhrady trvale navýší roční pracovní dobu o 24 hodin. Kromě toho budou zaměstnanci trvale platit větší podíl příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření by měla podpořit růst vývozu a zaměstnanosti v příštích letech. Pro zajištění těchto očekávaných pozitivních účinků bude mít zásadní význam nadcházející kolo mzdových vyjednávání, jež se bude konat v druhé polovině roku 2017, neboť pakt v plné míře neodstranil rozdíly v nákladové konkurenceschopnosti vůči hospodářsky srovnatelným zemím.

               (15)Situace na trhu práce se v roce 2016 začala postupně zlepšovat, problémy však přetrvávají. Zaměstnanost ve výrobním odvětví mezi lety 2008 a 2015 klesla o 21 %. Další odvětví, jako je stavebnictví, sektor nemovitostí a zdravotní péče, vykazují známky nedostatku pracovních sil. To podtrhuje potřebu cílených aktivních politik týkajících se trhu práce a trvalých investic do vzdělávání dospělých a odborného vzdělávání s cílem umožnit profesní mobilitu. Poměr volných pracovních míst k zaměstnanosti byl v roce 2016 téměř stejný jako v roce 2007, zatímco míra nezaměstnanosti byla o dva procentní body vyšší. To může odrážet nesoulad mezi poptávkou po pracovní síle a její nabídkou, nízkou atraktivitu některých volných pracovních míst nebo nedostatečné pobídky k práci. Je zapotřebí trvalého úsilí, aby se podařilo zajistit lepší výsledky na trhu práce v případě neaktivních osob, zejména ve věkové skupině 25–39 let, dlouhodobě nezaměstnaných a migrantů. Zajištění lepších výsledků v sociální oblasti a na trhu práce pro osoby s přistěhovaleckým původem bude rovněž vyžadovat trvalé investice do jejich vzdělávání.

               (16)Z hlediska aktivace může komplexní systém sociálního zabezpečení se svými nejrůznějšími druhy dávek vést ke značné pasivitě a vzniku pastí nízké mzdy, jakož i k byrokratickým problémům s obnovením dávek. Odstranění těchto pastí bude zásadním úkolem. V zájmu zatraktivnění pobídek k přijetí pracovní nabídky byly pro nezaměstnané zpřísněny povinnosti přijmout nabídku práce a účastnit se programů aktivace. Kromě toho byla snížena délka pobírání dávek v nezaměstnanosti odvíjejících se od výše příjmů. S cílem povzbudit uchazeče o zaměstnání byly zavedeny pozitivní pobídky, například možnost využít základní podporu v nezaměstnanosti jako subvence mobility a mzdové subvence. Vyšší pobídky k přijetí práce by mohly být doplněny o odstranění současných byrokratických překážek bránících přijmout pracovní místo či stát se podnikatelem.

               (17)Nenákladová konkurenceschopnost působí jako brzda vývozní výkonnosti a může omezit přitažlivost Finska pro zahraniční investory. K strukturálním změnám sice dochází, ale v nedávné době se jejich tempo zbrzdilo. Bylo dosaženo pokroku v otevírání odvětví služeb jako maloobchod nebo doprava hospodářské soutěži a byly předloženy návrhy na posílení hospodářské soutěže v dalších domácích odvětvích služeb. Třebaže z mezinárodního srovnání vychází Finsko jako jedna z předních zemí na světě, pokud jde o podnikatelské a investiční prostředí, stávající rozsah domácích investic ve Finsku je vzhledem k velikosti hospodářství nižší než průměr EU.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam programů a následných opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  17
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Finsku v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, k čemuž náleží dosáhnout plnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 a přitom zohlednit příspěvky spojené s neobvyklými událostmi a uskutečňováním strukturálních reforem a investic, u nichž byla udělena dočasná odchylka. Zajistit včasné přijetí a provádění správní reformy s cílem zlepšit nákladovou efektivitu sociálních a zdravotních služeb.

               2.Podpořit další sladění výše mezd s vývojem produktivity při plném respektování úlohy sociálních partnerů. Přijmout cílená opatření aktivní politiky na trhu práce s cílem řešit sociální výzvy a výzvy v oblasti zaměstnanosti, poskytovat pobídky k přijímání práce a podporovat podnikání.

               3.Pokračovat ve zlepšování regulačního rámce a snižování administrativní zátěže s cílem zvýšit hospodářskou soutěž v odvětví služeb a podpořit investice.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření přepočítané Komisí pomocí společně dohodnuté metodiky.

                     (13)
                  Publikace Ministerstva financí č. 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Finsku je povoleno odchýlit se od svého střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018, protože dočasné odchylky se převádějí po dobu tří let.

                     (16)
                  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje, ze kterých byly vyloučeny úrokové náklady, výdaje na programy Unie plně kompenzované příjmy z prostředků Unie a nediskreční změny výdajů na dávky v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů či zákonem předepsaná zvýšení příjmů. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (17)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 521 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise také doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Portugalsko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Portugalsku pro rok 2017
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoká úroveň čistých vnějších závazků, veřejného a soukromého dluhu a vysoký podíl úvěrů v selhání představuje nebezpečí v souvislosti s vysokou, ale klesající mírou nezaměstnanosti a pomalým růstem produktivity. Potenciální růst zaostává za předkrizovou úrovní, je postižen přetrvávajícími nedostatky a nepružnostmi na trhu s výrobky a na trhu práce doprovázenými vnějšími nerovnováhami. Saldo běžného účtu vykazuje určité zlepšení, ale k významné korekci čistých vnějších závazků je třeba vyvinout další úsilí. Po významné korekci v posledních letech začaly v důsledku stagnujícího růstu produktivity a zvyšujících se mezd růst jednotkové náklady práce. Soukromý dluh klesá a veřejný dluh se v situaci, kdy je i nadále zapotřebí snižovat zadlužení, stabilizoval. Objem úvěrů v selhání je stále vysoký a společně s nízkou ziskovostí a relativně omezenou úrovní kapitálových rezerv představuje riziko pro rozvahy bank. Podmínky na trhu práce se zlepšily, ale nezaměstnanost mladých lidí, dlouhodobá nezaměstnanost a podíl zaměstnanců v dočasném pracovním poměru zůstávají na vysoké úrovni.

               (4)Dne 28. dubna 2017 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem předložený Portugalskem zahrnuje jak krátkodobé, tak střednědobé závazky. Lze v něm nalézt zejména opatření na zlepšení řízení veřejných financí a podnikatelského prostředí a na řešení zadlužení podniků. Portugalsko se v něm zavazuje k ambiciózním reformám na modernizaci veřejné správy, zlepšení sociální ochrany, zvýšení kvalifikace pracovní síly a zkvalitnění řízení ve státem vlastněných podnicích. Program se též zabývá problémy popisovanými ve zprávě o Portugalsku pro rok 2017 a v doporučení eurozóně, včetně nutnosti obnovy investic a zajištění udržitelnosti veřejných financí. V případě plné realizace v rámci uvedených lhůt by tato opatření napomohla řešit makroekonomické nerovnováhy Portugalska a byla by odpovědí na jemu určená doporučení. Na základě posouzení politických závazků Portugalska Komise potvrzuje své předchozí posouzení, že v této fázi není třeba v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze přijímat další opatření. Provádění programu politických reforem bude věnována zvláštní pozornost.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Po zrušení postupu při nadměrném schodku se na Portugalsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 plánuje Portugalsko dosáhnout celkového schodku vládního sektoru ve výši 1,5 % HDP v roce 2017 a 1,0 % HDP v roce 2018 a pokračovat ve zlepšování salda až na přebytek ve výši 0,4 % HDP v roce 2020. V těchto plánech není zahrnut potenciální dopad opatření na podporu bank vedoucích ke zvýšení schodku
                  12
               . Střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální přebytek ve výši 0,25 % HDP, má být dosaženo do roku 2021. V programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne 127,9 % v roce 2017 a 124,2 % v roce 2018 a dále klesne na úroveň 117,6 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2017 realistický, ale pro následující roky příznivý. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 navíc dosud nebyla dostatečně upřesněna.

               (7)Dne 12. července 2016 Rada Portugalsku doporučila dosáhnout roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko významného odchýlení od tohoto požadavku.

               (8)V roce 2018 se očekává, že Portugalsko vzhledem ke své fiskální situaci a míře zadlužení přistoupí k další korekci směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální přebytek ve výši 0,25 % HDP. Podle korekční matrice společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu tato korekce znamená požadavek, aby nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  13
                nepřesáhla 0,1 %, což by odpovídalo strukturální korekci ve výši nejméně 0,6 % HDP. Nedojde-li ke změně politiky, existuje v roce 2018 riziko značného odchýlení od tohoto požadavku. Zatím se nepředpokládá, že Portugalsko v letech 2017 a 2018 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu bude od roku 2017 nezbytné přijmout další opatření. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1466/97 by však posouzení rozpočtových plánů a výsledků mělo vzít na zřetel saldo rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak se připomíná ve sdělení Komise, které doprovází tato doporučení určená jednotlivým zemím, posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následně rozpočtových výsledků za rok 2018 bude muset vzít náležitě na zřetel cíl spočívající v dosažení takového nastavení fiskální politiky, které přispívá jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Portugalska. V této souvislosti má Komise vzhledem k cyklické situaci Portugalska v úmyslu využít platného prostoru pro uvážení.

               (9)Solidní rozpočtová konsolidace závisí na včasném a přísném provádění nového zákona o rozpočtovém rámci, přezkumu a racionalizaci veřejných výdajů a dalším zlepšení výběru příjmů. Portugalsko zahájilo přezkum výdajů, zejména na základě opatření ke zvýšení účinnosti, do kterých jsou zapojena ministerstva zdravotnictví a školství, státní podniky a (centralizované) zadávání veřejných zakázek a správa nemovitostí. Nicméně tento přezkum výdajů má daleko ke komplexnímu přístupu, neboť se vztahuje pouze na ústřední vládu a zaměřuje se na úspory z účinnosti dosažené díky racionalizaci služeb. V oblasti zdravotnictví vláda přijala opatření zaměřená na podporu politik v oblasti veřejného zdraví a předcházení nemocem. Kromě toho bylo přijato několik opatření s cílem učinit odvětví zdravotní péče více efektivní a udržitelné, například prostřednictvím centralizovaného zadávání zakázek nebo zvýšeným užíváním generik. I přes pokračující reformu nemocniční péče zůstává plánování a plnění rozpočtu v nemocnicích významným problémem. Opožděné platby (nedoplatky) nepřestávají růst, a svědčí tak o nedostatcích v účetních mechanismech kontroly a řídících postupech. Přesné a vyvážené sestavování rozpočtu, lepší kontroly a účinné uplatňování zákona o kontrole závazků by mohly přispět ke snížení nedoplatků a zlepšení účinnosti a kvality v tomto odvětví. Vysoké a rostoucí náklady na stárnutí populace představují riziko pro udržitelnost veřejných financí. Ve střednědobém výhledu se očekává, že vyšší fiskální rizika budou do značné míry souviset s náklady na financování důchodů. Úroveň dlouhodobých fiskálních rizik v zemi je považována za nízkou. Z velké části je to díky reformám důchodového systému a předpokladu nezměněné politiky a dalšího snižování závislosti důchodového systému na převodech rozpočtových prostředků. Restrukturalizace státních podniků za účelem jejich fiskální udržitelnosti ještě nenašla celkové řešení. Státní podniky pod dohledem monitorovací jednotky ministerstva financí (UTAM) dosáhly ve druhém čtvrtletí roku 2016 celkového zadlužení ve výši 32 miliard EUR. Rámec s pevně stanovenými cíli zaručujícími finanční udržitelnost státních podniků by mohl pomoci snížit jejich závislost na převodech ze státního rozpočtu a řešit problém se značnou výší dluhu.

               (10)Portugalský trh práce se v roce 2016 dále zotavoval, došlo k trvalému zlepšení ukazatelů na trhu práce a zejména poklesu míry nezaměstnanosti. Významný podíl nově vytvořených pracovních míst představují smlouvy na dobu neurčitou. Nicméně počet smluv na dobu určitou se drží na vysoké úrovni. Velká segmentace trhu práce má negativní dopad na pracující osoby, jejich profesní vyhlídky a příjmy, a to zejména mezi mladými lidmi. V lednu 2017 Portugalsko přepracovalo svůj program podpory zaměstnání s cílem podpořit zaměstnávání na dobu neurčitou. Jeho očekávaný dopad na snížení segmentace se však zdá být omezený, neboť program by se měl dotknout jen poměrně malého počtu osob. Ačkoli nedávné reformy trhu práce zlepšily pobídky pro vytváření pracovních míst, některé aspekty právního rámce mohou odrazovat podniky od nabírání pracovníků na smlouvy na dobu neurčitou. Zaměstnavatelé se zejména potýkají s vysokými a nejistými náklady v případě propuštění jednotlivých zaměstnanců pracujících na stálý úvazek. To je částečně způsobeno možností opětovného zaměstnání dané osoby v případě, že výpověď je uznána za nespravedlivou, a nedostatky v soudním řízení.

               (11)S poklesem nezaměstnanosti od roku 2014 klesá i absolutní počet dlouhodobě nezaměstnaných. Nicméně více než polovina nezaměstnaných je bez práce po dobu jednoho roku či déle, a tento podíl se s probíhajícím hospodářským oživením nezmenšuje. Vysoká míra dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí zvyšuje riziko, že se nezaměstnaní lidé trhu práce vzdálí a postupně ztratí své dovednosti a zaměstnatelnost, což se rovněž negativně projeví na potenciálním růstu. Nezaměstnanost mladých lidí i přes svůj přetrvávající rozsah klesá, což je způsobeno řadou opatření přijatých v předchozích letech, včetně opatření aktivní pomoci v rámci záruk pro mladé lidi. Tato skutečnost může částečně vysvětlit, proč je podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), nižší než průměr EU. Portugalsko též podniká kroky k zefektivnění aktivních politik týkajících se trhu práce a řešení problému nezaměstnanosti mladých lidí. K takovým krokům patří zavedení pracovních pobídek (prostřednictvím slevy na sociálním zabezpečení) v dubnu 2017, které jsou zaměřené na zaměstnávání mladých a dlouhodobě nezaměstnaných na smlouvy na dobu neurčitou. V zájmu zajištění účinné aktivace dlouhodobě nezaměstnaných, je zásadní, aby veřejné služby zaměstnanosti účinně spolupracovaly se sociálními službami s cílem lépe identifikovat a řešit potřeby této skupiny. Důležitým krokem tímto směrem by mělo být vytvoření ohlášených jednotných kontaktních míst pro zaměstnanost.

               (12)Podle oznámeného harmonogramu zvýšila vláda v roce 2017 minimální mzdu již třetí rok po sobě. Od posledního zvýšení, které jde nad úroveň očekávané inflace a průměrného zvyšování produktivity, se očekává, že se minimální mzda stane stále více závazná vzhledem k tomu, že podíl zaměstnanců, kterých se zvýšení týká, v roce 2016 vzrostl již na jednu pětinu celkového počtu. Zvyšování minimální mzdy přispělo ke snížení míry chudoby pracujících a může mít kladný dopad na celkovou poptávku. Toto zvyšování však může vést k vyššímu riziku ztráty zaměstnání, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací. Tato rizika se v současném kontextu oživení sice nenaplnila, nepřestávají však znamenat jistou výzvu. Vláda sleduje účinky vývoje výše minimální mzdy prostřednictvím čtvrtletních zpráv, které jsou zveřejňovány a projednávány společně se sociálními partnery.

               (13)Portugalsko dosáhlo významného zlepšení výsledků školního vzdělávání, jak dokládají poslední údaje z výzkumu PISA. Země je však stále mezi zeměmi OECD s nejvyšším podílem žáků opakujících ročník, což prokazatelně zvyšuje riziko předčasného odchodu ze vzdělávání a značně zatěžuje výdaje na vzdělávání. Celková úroveň kvalifikace pracovních sil stále patří mezi nejnižší v Evropě a je pro Portugalsko překážkou, pokud jde o jeho potenciál k inovacím a konkurenceschopnost. Digitální dovednosti nepřestávají být brzdou zvyšování kvalifikace pracovní síly. Přibližně 22 % lidí na portugalském trhu práce nemá žádné digitální dovednosti (převážně proto, že pravidelně nepoužívají internet), což je přibližně dvakrát více než průměr EU. Vláda podnikla kroky na podporu vzdělávání dospělých, a to vytvořením středisek a průkazů kvalifikace. Aby tato opatření byla účinná, musí v souladu s potřebami trhu práce nabídnout kvalitní příležitosti ke zvyšování kvalifikace a rekvalifikace pracovníků. Vláda rovněž přijala řadu opatření na podporu spolupráce mezi vysokými školami a podnikatelským sektorem, zejména co se týče výzkumných činností a jejich výsledků. Univerzity však musí přizpůsobit své infrastruktury tak, aby tuto spolupráci usnadňovaly.

               (14)Vysoká úroveň úvěrů v selhání a nízká ziskovost, expozice vůči rizikům státního dluhu a slabé kapitálové rezervy vyvíjejí tlak na bankovní sektor. Zhoršení kvality aktiv, zejména v podnikovém sektoru, je břemenem pro výnosnost bankovního sektoru. Je to jeden z faktorů, který společně s nízkými kapitálovými rezervami, brání produktivnímu poskytování úvěrů a investic. Poměr úvěrů v selhání je nejen nadále vysoký (20,1 % oproti 19,6 % na konci roku 2015), ale v některých odvětvích hospodářství stále roste, zejména v případě podniků působících v odvětví stavebnictví a nemovitostí. V nedávné době byla přijata některá opatření, která mají za úkol řešit vysokou úroveň úvěrů v selhání. Přesto je však ještě nutné přijmout souhrnnou strategii, aby bylo možné zajistit významné snížení úrovně znehodnoceného dluhu. Tato strategie by měla zahrnovat posílení rozvoje sekundárních trhů, aby banky mohly odprodat části svých toxických portfolií.

               (15)Úvěrové podmínky se na straně nabídky i poptávky postupně zlepšují, ale přístup k financování je pro malé a střední podniky i nadále velkým problémem. Procentní podíl portugalských malých a středních podniků, kterým se nepodařilo získat požadované úvěry v plné výši, vzrostl z 34 % na 42 % oproti klesajícímu průměru EU, který v roce 2016 dosáhl 30 %. Inovativním a konkurenceschopným podnikům s velkým potenciálem růstu by pomohl lepší přístup ke kapitálu. To by snížilo jejich závislost na dluhovém financování a zlepšilo jejich přístup k finančním prostředkům, čímž by se podnikům pomohlo při jejich expanzi a pronikání na mezinárodní trhy. Rozdíl v nákladech na kapitál mezi investicemi financovanými na dluh a investicemi financovanými prostřednictvím vlastního kapitálu byl v roce 2016 pátý nejvyšší v EU a značně nad průměrem EU. Ačkoli změny daňového režimu omezily pobídky k dluhovému financování, je ještě příliš brzy na to, aby byl vidět jakýkoli dopad na relativně vysokou míru zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob. V červenci 2016 zahájily orgány program Capitalizar zaměřený zejména na podporu soukromých investic. Program zavádí nové úvěrové linky pro malé a střední podniky, vytváří zvláštní fondy, které by se podílely na soukromých investicích, a zavádí změny v daňovém režimu na podporu investic. Současně vláda zavedla další program (Programa Semente), jehož cílem je poskytovat finanční prostředky pro začínající podniky a malé podniky v raných fázích jejich podnikání (předstartovní kapitál). Tento program jim pomůže získat financování prostřednictvím vlastního kapitálu, neboť poskytuje daňové úlevy na dobu nejméně dvou let jednotlivým investorům, kteří nakoupí podíly v těchto podnicích. Oba programy by měly zlepšit financování podniků v Portugalsku za předpokladu, že se urychleně přistoupí k jejich plné realizaci.

               (16)Jako součást balíčku opatření k odstranění překážek na trzích služeb
                  14
                poskytla Komise v lednu 2017 všem členským státům vodítko pro potřeby vnitrostátních reforem v oblasti regulace služeb svobodných povolání s vysokým potenciálem růstu a tvorby pracovních míst. Reformní doporučení se zabývají širokou škálou požadavků na základě komparativní analýzy podle ducha a práce provedené v rámci vzájemného hodnocení s členskými státy v posledních třech letech. Portugalsko se tohoto procesu aktivně zúčastnilo. Portugalsko ve svém národním akčním plánu vysvětluje, že vzhledem k tomu, že od roku 2011 byly provedeny hlavní reformy a přezkum regulovaných povolání, neočekává v nadcházejících letech velké změny. Pokyny Komise doplňují hodnocení evropského semestru, jelikož se požadavky kladenými na tato povolání zabývají zvlášť. V přístupu k poskytování služeb v několika odvětvích existují významné regulační a administrativní překážky. Reformy zaměřené na stavebnictví a nejvíce restriktivní služby podnikům, včetně regulovaných povolání, byly v průběhu programu finanční pomoci sice schváleny, ale jejich provádění bylo pozastaveno nebo zrušeno. Pokud jde o otevření těchto profesí hospodářské soutěži, jsou předpisy regulující některá povolání méně ambiciózní než rámcové právní předpisy. Vyvolávají také obavy, pokud jde o přímé nebo nepřímé dopady omezující hospodářskou soutěž na trhu odborných služeb.

               (17)Portugalská veřejná správa se stále vyznačuje nízkou úrovní účinnosti a transparentnosti. Míra soutěže při zadávání veřejných zakázek zůstává omezená. I navzdory určitému pokroku nadále přetrvávají nedostatky, pokud jde o transparentnost a spolehlivost údajů a postupů týkajících se zadávání veřejných zakázek. Transparentnosti v oblasti udělování koncesí a partnerství veřejného a soukromého sektoru nadále brání nekvalifikovanost veřejných zadavatelů, jimž chybí odborné znalosti potřebné k zvládnutí komplexních zakázek. Veřejné zakázky se ještě příliš často zadávají přímo. Administrativní zátěž a nedostatek jednotných prováděcích postupů v celé zemi zpomalují reformu zadávacích řízení. Navzdory určitému pokroku došlo ke zpoždění při zjednodušování místních a ústředních správních postupů a je patrná malá koordinace mezi různými úrovněmi veřejné správy. Portugalské orgány schválily nový program zjednodušení, nazvaný SIMPLEX+. Ten obsahuje poměrně ambiciózní balíček opatření určených občanům i podnikům. Předmětná opatření jsou slibná a je potřeba zajistit včasné provedení balíčku SIMPLEX+, aby program mohl začít přinášet pozitivní výsledky. Většina opatření zahrnutých v balíčku, jež jsou důležitá pro podniky, nyní začíná být uváděna do praxe. Účinnost systému soudnictví Portugalska zůstává pod průměrem EU. Ukazatele účinnosti u občanskoprávních, obchodních a daňových sporů jsou v Portugalsku i nadále nedostatečné. Tato skutečnost má negativní dopad na podnikatelskou dynamiku a přilákání přímých zahraničních investic. Účinnost finančních a správních soudů zůstává výzvou, pokud jde o podíl vyřešených případů. Řízení jsou stále příliš dlouhá. Uzavřít insolvenční soudní řízení trvá i nadále až 40 měsíců, což vyvolává pochybnosti o účinnosti rámců SIREVE.

               (18)Portugalsko vykazuje pokrok při zvyšování transparentnosti a potírání korupce ve veřejné správě, ale nedisponuje žádnou celkovou strategií. Zdá se, že boj proti korupci se pro vnitrostátní útvary pověřené trestním stíháním stal skutečnou prioritou a že byly uvedeny do praxe účinnější postupy pro správu případů a zdrojů. Zůstává však otázkou, zda tato opatření povedou ke zvýšení konečné míry odsouzení v případech velké korupce a k ukládání pokut schopnějších odradit od podobného jednání. Pokud jde o prevenci, bylo vytvoření plánů k předcházení korupci v každé veřejné instituci doposud většinou čistě formálním opatřením. Tyto plány nejsou plně přizpůsobeny potřebám jednotlivých organizací, ani je nedoprovází systém účinných kontrol.

               (19)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  15
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Portugalsku v období 2017–2018:

               1.Zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku. Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, to znamená v roce 2018 vyvinout značné fiskální úsilí. Při přijímání politických opatření neopomenout, že je zapotřebí dosáhnout takového nastavení fiskální politiky, které přispívá jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Portugalska. Zintenzivnit úsilí o dokončení komplexního přezkumu výdajů na všech úrovních veřejné správy. Posílit kontrolu výdajů, nákladovou efektivnost a přiměřené sestavování rozpočtu, zejména v odvětví zdravotnictví s důrazem na snížení nedoplatků v nemocnicích a zajištění udržitelnosti důchodového systému. Zvýšit finanční udržitelnost státních podniků stanovením cílů pro jednotlivá odvětví v oblasti zvyšování efektivity v době sestavování rozpočtu na rok 2018, zlepšit celkový čistý příjem státních podniků a snížit zátěž pro státní rozpočet.

               2.Podporovat zaměstnávání osob na dobu neurčitou, včetně přezkoumání právního rámce. Zajistit účinnou aktivaci dlouhodobě nezaměstnaných. Spolu se sociálními partnery zajistit, aby vývoj výše minimální mzdy nebránil zaměstnávání pracovníků s nízkou kvalifikací.

               3.Zintenzivnit úsilí o očištění rozvah úvěrových institucí provedením komplexní strategie na řešení úvěrů v selhání, mimo jiné posílením sekundárního trhu s toxickými aktivy. Zlepšit přístup ke kapitálu, zejména pro začínající podniky a malé a střední podniky.

               4.Provést plán pro další snižování administrativní zátěže a odstranit regulační překážky ve stavebnictví a službách podnikům do konce roku 2017. Zvýšit účinnost insolvenčních a daňových řízení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Rozhodnutí Komise ze dne 10. března 2017 – SA.47178 – Portugalsko – rekapitalizace společnosti Caixa Geral de Depósitos, S.A.

                     (13)
                  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje, ze kterých byly vyloučeny úrokové náklady, výdaje na programy Unie plně kompenzované příjmy z prostředků Unie a nediskreční změny výdajů na dávky v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů či zákonem předepsaná zvýšení příjmů. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final a COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 505 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Německa na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Německa na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,
                  3

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
                  4

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Německo jakožto země, jejíž měnou je euro, měla zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Německu
                  8
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Německo se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména setrvale vysoký přebytek běžného účtu má přeshraniční význam a odráží kromě silné integrace a výkonnosti jeho vysoce konkurenčního průmyslu v mezinárodní dělbě práce rovněž nadměrné úspory a nedostatečné investice jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru. Stávající vysoký přebytek běžného účtu se v roce 2015 dále zvýšil. V roce 2016 zůstal do velké míry nezměněn a očekává se, že zůstane vysoký. Řešení přebytku může ovlivňovat vyhlídky na obnovení rovnováhy ve zbytku eurozóny a v EU, neboť dynamičtější domácí poptávka v Německu může překonávat potřebu snižování zadlužení ve vysoce zadlužených členských státech. Navzdory nízkým úrokovým sazbám, které vytvářejí příznivé podmínky financování, je poměr investic podniků jako poměr k HDP stále utlumený. Přestože pokračovalo oživení soukromé spotřeby, úspory domácností dosáhly rekordních úrovní v EU. Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížilo riziko nepříznivých účinků na německé hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam.

               (4)Dne 13. dubna 2017 předložilo Německo svůj program stability z roku 2017 a dne 28. dubna 2017 svůj národní program reforem na rok 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda plánuje na období 2017–2021 rozpočtový přebytek ve výši 0,25 až 0,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2021 dosáhne 57 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí a který nebyl potvrzen nezávislým subjektem, je reálný.

               (7)Na základě prognózy Komise z jara 2017 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 přebytku ve výši 0,6 % HDP a v roce 2018 0,3 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci a klesat více, než požaduje pravidlo týkající se zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Německo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v roce 2017 a 2018 dodrží. Současně zde zůstává prostor pro podporu domácí poptávky využitím fiskální politiky, zejména k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti investic, a vytvořením podmínek pro vyšší růst reálných mezd.

               (8)Veřejné investice jako poměr k HDP zůstaly relativně konstantní a jsou pod průměrem eurozóny. Výpadky ve veřejných investicích přetrvávají zejména na úrovni obcí, kde čisté investice zůstaly v roce 2016 negativní, a to i navzdory opatřením přijatým v posledních několika letech a značnému nárůstu veřejných investic na úrovni vládních institucí v roce 2015 a 2016. V roce 2016 byla přijata další opatření, která by měla zvýšit rozsah veřejných investic, mimo jiné na úrovni spolkových států a obcí. Patří sem reforma fiskálních vztahů na spolkové úrovni, která po svém přijetí nabude účinku v roce 2020. Navíc rozšíření poradenských služeb v oblasti plánování investic do infrastruktury tak, aby zahrnovaly obce, by mělo zlepšit plánování a provádění investic do infrastruktury na úrovni obcí. To je zřejmě velmi důležité vzhledem ke skutečnosti, že projekty investic do infrastruktury ve spolkových státech a obcích jsou prováděny pouze v omezeném rozsahu a jsou ovlivněny omezeními v oblasti kapacit a plánování. Příznivý stav rozpočtu obecně naznačuje dostupný fiskální prostor, například pro poskytnutí dodatečných finančních prostředků na zvýšení veřejných investic na všech úrovních veřejné správy.

               (9)Celkové veřejné a soukromé výdaje do vzdělávání a výzkumu jsou v posledních letech ve vztahu k HDP poměrně stabilní, avšak zůstávají pod průměrem EU. V roce 2015 dosahovaly 9,1 %, což znamená, že nebyl splněn vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Další investice do vzdělávání, výzkumu a inovací mají pro budoucí ekonomický úspěch Německa, a zejména pro účinné začlenění nedávno přijatých migrantů zásadní význam. Německo vynaložilo značné úsilí v oblasti začlenění migrantů, a to zejména v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. V nadcházejících letech bude nutné vynaložit srovnatelné úsilí v ostatních oblastech vzdělávání.

               (10)Německý daňový systém je stále složitý, administrativní náklady na daňovou správu jsou vysoké a některá ustanovení týkající se zdanění právnických osob mohou brzdit soukromé investice. I přes značná snížení patří kapitálové náklady podniků v Německu stále mezi jedny z nejvyšších v EU-28. Pokud jde o místní živnostenské daně (Gewerbesteuer) a solidární příspěvek, nominální nejvyšší sazba daně z příjmu právnických osob v roce 2016 dosáhla 30,2 %. To podstatně převyšovalo nevážený průměr EU, který činil 22,8 %. Efektivní průměrná daňová sazba dosahuje 28,2 %, zatímco nevážený průměr pro EU činí 21,1 %. Zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob bylo v roce 2016 sedmé nejvyšší v EU. Na úrovni akcionářů je míra zvýhodnění dluhu podobná. Platí to zejména pro malé a střední podniky, které mají většinou domácí akcionáře. Snížení kapitálových nákladů vlastního kapitálu by mohlo posílit soukromé investice a málo rozvinutý německý trh rizikového kapitálu. Mezi další rysy daňového systému, které by mohly narušit finanční a investiční rozhodnutí, patří započítání neziskových prvků do daňového základu místní živnostenské daně, omezení přenosu daňových ztrát a narušení způsobená daňovou politikou s ohledem na výběr právní formy. Dalšími ustanoveními, která by mohla snížit vstřícnost daňového systému k investicím, je systém odpisování, úroková míra používaná pro výpočet odečitatelných rezerv na důchody, zdanění kapitálových výnosů a hotovostní účetnictví pro účely daně z přidané hodnoty. Pokud bude účinně zaveden, mohl by všeobecný orgán zaměřený na IT při daňové správě na spolkové úrovni v souvislosti s daňovými správami jednotlivých spolkových zemí, který byl schválen jako součást reformy fiskálních vztahů na spolkové úrovni, pomoci urychlit modernizaci daňové správy.

               (11)Investice rizikového kapitálu se v Německu zvýšily, avšak podle mezinárodních standardů zůstává trh stále málo rozvinutý. V roce 2015 tvořily investice rizikového kapitálu přibližně 0,03 % HDP, což je mírně nad průměrem EU, avšak stále pod úrovní členských států jako třeba Finsko, Spojené království, Švédsko, Irsko nebo Francie a výrazně pod úrovní států, které nejsou členy EU jako např. Izrael nebo Spojené státy americké. Zdá se, že trh rizikového kapitálu v Německu neposkytuje větší investice v pozdější fázi. Spolková vláda přijala řadu opatření na podporu investic rizikového kapitálu. Například zjednodušila zdanění investičních fondů, zlepšila převod ztrát v rámci systému daně z příjmů právnických osob a rozšířila program INVEST na obchodní anděly.

               (12)Přechod na obnovitelné zdroje energie vyžaduje značné investice do sítí pro distribuci elektřiny. Plánované investice do domácí elektrické infrastruktury však byly značně opožděny. Do poloviny roku 2016 bylo provedeno pouze přibližně 35 % projektů rozvodných sítí vysokého napětí uvedených v zákoně o rozšíření elektrických sítí z roku 2009, a to zejména kvůli odporu veřejnosti. Ze současných celkových 6 100 km vedení elektrické energie plánovaných v zákoně o spolkovém plánu potřeb bylo schválenou pouze 6 % a pouze 1 % bylo vybudováno.

               (13)Stále existují překážky v dosažení maximálního přínosu digitalizace. Německo například nedosahuje dobrých výsledků v dostupnosti rychlých a superrychlých širokopásmových připojení, zejména v příměstských a venkovských oblastech. Používání počítačů mladými lidmi v Německu je relativně nízké a mnoho škol nemá širokopásmové připojení. Výkonost digitálních veřejných služeb je rovněž pod průměrem EU. Zejména malé a střední podniky zaostávají v digitalizaci. Pouze jeden z pěti středních a malých podniků má strategii digitalizace. Byla vytvořena síť středisek excelence malých a středních podniků za účelem posílení a urychlení digitalizace malých a středních podniků a platforma „Industrie 4.0“ sdružuje všechny příslušné zúčastněné strany. Investice podniků do výzkumu a vývoje rostou a Německo je blízko dosažení svého cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020. Investice jsou stále více koncentrovány ve velkých společnostech a příspěvky malých a středník podniků klesají. V nadcházejících letech může mít na podnikatelské aktivity dopad rovněž stárnoucí populace.

               (14)Regulativní překážky v odvětví podnikatelských služeb a regulovaných povolání zůstávají vysoké. Míra regulace je vyšší než průměr EU, a to zejména u architektů, inženýrů, právníků a účetních / daňových poradců. Navíc míra fluktuace zákazníků u těchto profesí je značně nižší než průměr EU, což patrně naznačuje relativně nízkou dynamiku a konkurenci odborných služeb v Německu. Mezi tyto překážky patří omezení týkající se držení podílů a forem společností u architektů a inženýrů a multidisciplinární omezení pro architekty, inženýry a právníky. Snížení těchto překážek by mohlo vést k intenzivnější konkurenci, díky níž by na trh vstupovalo více podniků a spotřebitelé by mohli těžit z nižších cen a větší nabídky. V lednu 2017 Komise představila doporučení k reformám v oblasti regulace odborných služeb jako součást balíčku opatření, která mají odstranit překážky na trzích služeb
                  12
               .

               (15)Zaměstnanost nadále roste a míra nezaměstnanosti klesla na historicky nejnižší úrovně. Růst zaměstnanosti byl však částečně způsobem nárůstem práce na částečný úvazek, zejména mezi ženami, a v agregovaném růstu reálných mezd, který v roce 2016 zpomalil, je zohledněn pouze částečně. Demotivační faktory odrazující od práce osoby přinášející druhý příjem do domácnosti a široce rozšířená práce na částečný úvazek brání plnému využití potenciálu trhu práce. Lepší zajištění kvalitní a finančně dostupné celodenní péče o děti, celodenních škol a dlouhodobé péče jsou zásadní hybnou silou pro zvyšování účasti žen na trhu práce. Společné zdanění příjmu sezdaných párů a bezplatné zdravotní pojištění pro nepracující manželku / nepracujícího manžela odrazují osoby přinášející druhý příjem do domácnosti, v mnoha případech ženy, od nástupu do práce nebo zvýšení počtu odpracovaných hodin. Menší spojení s trhem práce je navíc spojeno s vysokým rozdílem v odměňování žen a mužů, který v roce 2015 dosahoval 22 %, přičemž průměr v EU byl 16,3 %.

               (16)Přes mírné snížení zůstávají stále rozšířeny tzv. minijoby, přičemž v září 2016 mělo minijob jako své jediné zaměstnání přibližně 4,8 milionu lidí. Počet zaměstnanců agentury práce se od roku 2005 čtyřikrát zvýšil a v červnu roku 2016 dosáhl 1 milionu (téměř 3 % z celkové zaměstnanosti). Očekává se, že ochrana před potenciálním zneužíváním agenturního zaměstnávání a pracovních smluv se zlepší, nicméně vývoj je nutné sledovat. Navíc se zdá, že smlouvy na dobu určitou mají oproti smlouvám na dobu neurčitou poměrně vysoký rozdíl v odměňování (27 %).

               (17)Daňové zatížení osob s nízkými příjmy je ve srovnání s ostatními členskými státy vysoké a snižuje tak pobídky k práci, čisté mzdy zaměstnanců a příležitosti v oblasti spotřeby. Německo zvýšilo minimální částku osvobozenou od daně z příjmu fyzických osob a přídavky na děti a upravilo daňová pásma. Z těchto opatření mají obvykle prospěch skupiny s nízkými a středními příjmy, avšak celkový dopad na daňové zatížení bude omezený. Navzdory nedávnému značnému nárůstu reálného disponibilního příjmu se mzdy a produktivita již dlouhou dobu vzdalují, což vede ke značné akumulované mezeře. Vyšší růst reálných mezd by rovněž přispěl ke snížení vysokých vnějších nerovnováh.

               (18)Německo vyvinulo značné úsilí při přijímání žadatelů o azyl a integraci uprchlíků a dalších přistěhovalců. Další zlepšení se jeví jako možná, neboť v roce 2016 se počet uprchlíků hledajících zaměstnání zvýšil na 10 % z celkového počtu nezaměstnaných. Začlenění osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí na trhu práce, zejména žen, zůstává hlavní výzvou, mimo jiné i pro vzdělávací systém, a vztahuje se rovněž na děti narozené v Německu, jejichž rodiče se narodili mimo země EU.

               (19)Všichni členové společnosti neměli z celkového pozitivního ekonomického vývoje a vývoje na trhu práce za posledních několik let stejný prospěch. Po období růstu se příjmová nerovnost teprve nedávno zmírnila a nerovnost rozdělení bohatství patří v eurozóně k jedné z nejvyšších. Dobré výsledky na trhu práce nevedly k poklesu ohrožení chudobou. Míra ohrožení chudobou ve stáří je nad průměrem EU a očekává se, že počet lidí ohrožených rizikem chudoby ve stáří v nadcházejících letech vzroste. Předpokládá se, že náhradový poměr státního důchodového systému bude dále snižován. Současně je však počet nových účastníků druhého nebo třetího pilíře důchodového systému příliš nízký na to, aby plně kompenzoval pokles náhradového poměru prvního pilíře. Pokud nedojde k vyrovnání, očekává se zhoršení přiměřenosti důchodů. Je nutno zjistit, jak mohou být nedávné návrhy na zlepšení pobídek pro pozdější odchod do důchodu (Flexi-Rente) účinné jako protiváha pobídek k předčasnému odchodu do důchodu, které byly zavedeny v roce 2014.

               (20)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Německu, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (21)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a dospěla ke stanovisku
                  13
               , že Německo zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (22)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2,

               DOPORUČUJE Německu v období 2017–2018:

               1.Využít fiskální politiky na podporu domácí poptávky a dosáhnout trvalého vzestupného trendu v oblasti investic. Urychlit veřejné investice na všech úrovních veřejné správy, zejména v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací, a řešit omezení v oblasti kapacit a plánování u investic do infrastruktury. Dále zvýšit účinnost a vstřícnost daňového systému k investicím. Podnítit konkurenci v odvětví služeb a regulovaných povolání.

               2.Omezit demotivační faktory odrazující od práce pro osoby přinášející druhý příjem do domácnosti a usnadnit přechod na standardní zaměstnání. Snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Vytvořit podmínky pro vyšší růst reálných mezd a respektovat roli sociálních partnerů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.