               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 21.11.2018
            COM(2018) 759 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            týkající se hospodářské politiky eurozóny
            {SWD(2018) 467 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               týkající se hospodářské politiky eurozóny

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Eurozóna vstupuje do šestého roku nepřetržitého ekonomického růstu a záporná mezera výstupu se zužuje, avšak rizika ohrožující výhled rostou a očekává se, že růst zpomalí. Potenciální růst zůstává hluboko pod úrovní před krizí a mezi jednotlivými zeměmi přetrvávají rozdíly způsobené značně rozdílnou ekonomickou odolností jednotlivých členských států. Růst reálných mezd je i nadále mírný a zaostává za růstem produktivity. Růst nominální mzdy a jádrová inflace dohánějí trvalý růst zaměstnanosti; v některých členských státech však místy stále není pracovní síla využívána dostatečně nebo panuje vysoká nezaměstnanost. V posledních pěti letech zaznamenala eurozóna vysoký přebytek běžného účtu spojený s dynamikou vývozu a lepším konkurenčním postavením, ale vůči zahraničí mezi státy stále panují značné rozdíly. Členské státy s dlouhodobě vysokým schodkem běžného účtu mají stále vysoce záporné čisté investiční pozice vůči zahraničí, v jejichž důsledku jsou zranitelné, neboť obecně takové pozice odrážejí vysoké soukromé nebo veřejné zadlužení. K úspěšnému obnovení rovnováhy v eurozóně je naprosto nezbytné odpovídající tempo snižování páky, příznivé růstové podmínky a inflace a pokračování v reformách za účelem vyšší produktivity
                  3
               . Důležitá je také příznivá dynamika poptávky a k obnově rovnováhy by přispěly i lepší podmínky pro růst mezd a soukromých i veřejných investic v členských státech s vysokým přebytkem.

               (2)Ke zvýšení dlouhodobého růstového potenciálu a překonání rozdílů mezi státy a regiony je třeba ještě více zvýšit míru ekonomické aktivity, provádět prorůstové strukturální reformy a v zájmu větší produktivity a inovací investovat do hmotných i nehmotných aktiv, zejména v členských státech, v nichž je růstový potenciál zjevně nižší než průměr eurozóny. Je to důležité k upevnění hospodářské, sociální a územní soudržnosti eurozóny.

               (3)K zajištění výrazného a udržitelného hospodářského růstu je zásadní ucelená a vyvážená kombinace makroekonomických politik eurozóny, včetně měnové, fiskální a strukturální politiky. Evropská centrální banka v posledních letech použila nekonvenční nástroje měnové politiky, aby vrátila inflaci na úroveň střednědobého inflačního cíle a zároveň podpořila růst a tvorbu pracovních míst. V kontextu postupné normalizace měnové politiky je k pokračující krátkodobé i dlouhodobé podpoře růstu nezbytné odpovídajícím způsobem diferencovat fiskální politiky a soustředit se na strukturální reformy.

               (4)Je třeba zlepšit udržitelnost veřejných financí eurozóny a jejích členských států, a to diferenciací vnitrostátních politik plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu a zohledněním fiskálního prostoru. K řádnému fungování hospodářské a měnové unie (HMU) je naprosto nezbytné koordinovat vnitrostátní fiskální politiky podle společných fiskálních pravidel. Společná fiskální pravidla jsou nastavena tak, aby se zaměřovala na udržitelnost dluhu na úrovni členských států a zároveň poskytovala prostor k makroekonomické stabilizaci. Orientace fiskální politiky eurozóny zůstala během období 2015–2018 v průměru obecně neutrální, zatímco v roce 2019 by podle prognózy Komise měla být mírně expanzivní, přestože produkce je nad úrovní potenciálu. Obnovit fiskální rezervy bude obzvlášť důležité pro členské státy, které stále ještě mají vysoký veřejný dluh. Díky tomu budou také méně zranitelné vůči otřesům a automatické stabilizátory budou moci při příštím útlumu fungovat naplno. K růstu a obnovení rovnováhy by přispěly vyšší veřejné investice, zejména v členských státech s fiskálním prostorem.

               (5)Pro lepší udržitelnost veřejných financí a silnější růstový potenciál jsou stále klíčové fiskální strukturální reformy. S lépe fungujícími vnitrostátními fiskálními rámci, dobře řízenými přezkumy výdajů a efektivním a transparentním zadáváním veřejných zakázek mohou být veřejné výdaje efektivnější a účelnější a fiskální politiky věrohodnější. Lepší skladba vnitrostátních rozpočtů na příjmové i výdajové straně, mimo jiné přesun zdrojů na investice, může dlouhodobě zvětšit dopad růstu veřejných rozpočtů a zvýšit produktivitu. Základem pro vytvoření efektivnějších a spravedlivějších daňových systémů je zjednodušit je a modernizovat a zabránit daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, především opatřeními proti agresivnímu daňovému plánování. Daňové systémy přispívající k prohlubování jednotného trhu a konkurenci mezi společnostmi mají zásadní podíl na zlepšování podnikatelského prostředí a odolnosti eurozóny i ekonomik členských států. K tomu všemu by byl nápomocný společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob.

               (6)Strukturální a institucionální podmínky na trhu práce a trhu zboží a služeb a dobře fungující veřejné správy jsou důležitými předpoklady pro odolnost členských států eurozóny. Odolné hospodářské struktury zabraňují významným a dlouhotrvajícím dopadům otřesů na příjmy a nabídku práce. Mohou usnadnit realizaci měnové politiky a zmírnit rozdíly a vytvořit přitom podmínky pro udržitelný růst podporující začlenění. Lepší koordinace a provádění strukturálních reforem, zejména těch, které jsou členským státům uloženy v individuálních doporučeních, může pozitivně ovlivnit situaci v jiných členských státech a umocnit příznivé dopady na celou eurozónu. Reformy, které zvyšují konkurenci na trzích zboží a služeb, přispívají k účinnému využívání zdrojů a zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu institucí, včetně efektivního soudnictví, zvyšují ekonomickou odolnost eurozóny a členských států. Jednotný trh má stále ještě značný nevyužitý potenciál a je nutné jej více integrovat, zejména sektor finančních služeb, digitálních činností, dopravy a energetiky, a zajistit včasné provedení a lepší vymáhání právních předpisů.

               (7)Evropský pilíř sociálních práv stanoví 20 zásad, které mají zlepšit rovnost příležitostí a přístup na trh práce a zajistit spravedlivé pracovní podmínky, sociální ochranu a začlenění. Reformy podporující účast a přechody na trhu práce a snižující jeho segmentaci mohou pomoci zrychlit růst, zlepšit odolnost ekonomiky a automatickou stabilizaci v celé eurozóně, zmírnit nerovnost a vypořádat se s výzvami, které měnící se ekonomika přináší. Účinného a včasného zapojení do pracovního trhu lze dosáhnout individualizovanou podporou při hledání zaměstnání, odbornou přípravou a rekvalifikací. Dostupnost vysoce kvalitního vzdělání a odborné přípravy je zcela zásadní a vyžaduje odpovídající investice do lidského kapitálu a dovedností, zejména osob s nízkou kvalifikací. Tyto reformy a investice přinesou ve střednědobém a dlouhodobějším horizontu lepší uplatnitelnost na trhu práce, větší produktivitu, inovace a mzdy, a tím odolnější eurozónu a lepší sociální začlenění a mobilitu jak uvnitř členských států, tak v rámci eurozóny. Daňová zátěž je přitom v eurozóně relativně vysoká a orientovaná na práci; jejím přesunutím do jiných oblastí, které nemají takový dopad na růst, jako jsou nemovitosti, spotřeba či environmentální daně, by se podpořila nabídka i poptávka na trhu práce. Právní předpisy na ochranu zaměstnanosti musí všem pracujícím zaručovat spravedlivé a důstojné pracovní podmínky, zejména pokud jde o nové formy zaměstnávání a nové typy smluv, které se v poslední době objevují a které s sebou nesou nové příležitosti, ale i problémy spojené s jistotou zaměstnání a sociální ochranou. K zajištění odpovídající výše příjmů a dostupnosti kvalitních služeb jsou zásadní také účinné a udržitelné systémy sociální ochrany. Dalším klíčem k větší účasti na trhu práce jsou důchodové reformy a politiky zaměřené na sladění pracovního a soukromého života. Zbytečná omezení pracovní, odvětvové a geografické mobility mohou bránit přeřazování v rámci členských států i uvnitř eurozóny. Zásadní je zapojit do pracovněprávních, sociálních a souvisejících ekonomických reforem sociální partnery.

               (8)Odolnost finančního sektoru eurozóny sice od krize vzrostla, ale sektor je stále zranitelný, což je potřeba řešit. Zadluženost soukromého sektoru zůstává vysoká a daňové systémy jsou stále nastaveny na zvýhodňování dluhu. Výrazně rostoucí výnosy státních dluhopisů hrozí erozí kapitálu bank a přelitím jejích negativních dopadů do celé eurozóny. Nutnost přizpůsobit podnikatelské modely bank, nízké úrokové sazby a rostoucí konkurence jiných forem financování vyvíjejí trvalý tlak na ziskovost bank. Podíl úvěrů v selhání na celkovém objemu úvěrů sice klesá a v členských státech, v nichž je jejich objem nejvyšší, je pokles dokonce výraznější, stále je však nutné věnovat členským státům, v nichž je podíl úvěrů v selhání výrazně nad průměrem eurozóny, zvýšenou pozornost. Komise představila v březnu 2018 balíček opatření, jež mají rizika spojená s přetrvávajícími úvěry v selhání snížit a zabránit v budoucnu jejich nárůstu; Parlament a Rada by měly balíček v plném rozsahu schválit. Zásadní pro dokončení bankovní unie zůstává přijmout do konce roku 2018 bankovní balíček z listopadu 2016, který zahrnuje implementaci mezinárodně dohodnutých norem kapitálových rezerv a likvidity bank, a tím ještě více snižuje riziko. V návaznosti na závažné porušení předpisů o boji proti praní peněz navrhla Komise v zájmu větší vymahatelnosti regulačního rámce v této oblasti posílit kompetence Evropského orgánu pro bankovnictví a spolupráci v oblasti dohledu. Ve vytváření bankovní unie byl zaznamenán významný posun, stále však není dokončena. Schopnost bankovní unie přerušit vazbu mezi bankami a státem podrývá neexistence společného systému pojištění vkladů a společného mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí.

               (9)Ke zpevnění struktury HMU je nutné přednostně dokončit bankovní unii a unii kapitálových trhů, ale také pokročit ve všech aspektech plánu Komise pro HMU na období do roku 2024. S ohledem na společnou měnovou politiku a decentralizovanou fiskální politiku a na již dosažené snížení rizik je nutné zintenzívnit sdílení rizik. V prosinci 2017 a květnu 2018 zveřejnila Komise soubor návrhů, v nichž definuje další kroky k dokončení HMU, včetně evropské funkce investiční stabilizace a programu na podporu reforem (navržených v rámci víceletého finančního rámce). Návrhy vycházejí z diskusního dokumentu o prohloubení HMU z května 2017 a ze zprávy pěti předsedů z června 2015. Podle dohody ministrů financí eurozóny z června 2018 mají být ohledně bankovní unie učiněna politická rozhodnutí a konkrétní kroky, jež zahrnují zahájení politických jednání o evropském systému pojištění vkladů a další rozvoj Evropského mechanismu stability, který, jak se vedoucí představitelé dohodli, má zajišťovat mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí. Všechny tyto reformy přispějí k upevnění mezinárodní pozice eura odpovídající globálnímu ekonomickému a finančnímu významu eurozóny. Je důležité, aby byly projednány způsobem, který bude otevřený a transparentní vůči členským státům mimo eurozónu.

               (10)Ohledně aspektů tohoto doporučení týkajících se zaměstnanosti a sociální oblasti byl konzultován Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu,

               DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2019–2020 přijaly samostatně i kolektivně v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1. Více integrovat jednotný trh, zlepšovat podnikatelské prostředí a zavádět reformy trhu zboží a služeb přispívající k větší odolnosti ekonomiky. V členských státech eurozóny se schodkem běžného účtu snižovat zahraniční dluh a provádět reformy na podporu produktivity a v členských státech eurozóny s přebytkem běžného účtu zlepšovat podmínky pro růst mezd, s ohledem na roli sociálních partnerů, a zavést opatření na podporu investic.

               2. Obnovit fiskální rezervy členských států eurozóny, které mají vysoký veřejný dluh, podporovat veřejno-soukromé investice a zlepšit kvalitu a složení veřejných financí všech států.

               3. Přesunout daňovou zátěž z práce do jiných oblastí, zlepšit systémy vzdělávání a investovat více do odborných dovedností a zefektivnit aktivní politiku na trhu práce podporující přechody v jeho rámci. Řešit segmentaci trhu práce a zajistit odpovídající systémy sociální ochrany v celé eurozóně.

               4. Zprovoznit mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, vytvořit evropský systém pojištění vkladů a zpřísnit evropský systém dohledu nad finančním trhem. Prosazovat kontrolované snižování finanční páky v případě vysoké úrovně soukromého dluhu. Urychleně snížit v eurozóně podíl úvěrů v selhání a zabránit jejich budoucímu nárůstu, mimo jiné zrušením daňového zvýhodňování dluhu.

               5. Urychleně pokročit s dokončováním hospodářské a měnové unie, mimo jiné i v zájmu upevnění mezinárodní pozice eura, a to se zohledněním iniciativ Komise, včetně těch, jež se týkají finančního sektoru a také programu na podporu reforem a evropské funkce investiční stabilizace uvedených v návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Zpráva mechanismu varování na rok 2019, Evropská komise (2018).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání vedoucí k uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat s Marockým královstvím nový protokol, kterým se provádí dohoda o partnerství v odvětví rybolovu, která splňuje požadavky loďstva Unie a je v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Stávající dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Marockým královstvím vstoupila v platnost dne 28. února 2007
                  1
               . Tuto dohodu prováděly dva po sobě jdoucí protokoly, jimiž se plavidlům Unie zaměřujícím se na rybolov pelagických druhů a druhů žijících při dně umožňoval přístup do rybolovné oblasti Maroka do 14. prosince 2011, což je datum ukončení platnosti druhého prováděcího protokolu, neboť Parlament nedal souhlas k jeho uzavření. Evropský parlament vyjádřil pochybnosti ohledně udržitelnosti, zhodnocení vynakládaných finančních prostředků a mezinárodní zákonnosti navrhovaného nástroje. Třetí protokol, který zohlednil obavy Evropského parlamentu, byl uzavřen v roce 2014
                  2
                a jeho platnost skončí dne 14. července 2018.

               Rybolovné oblasti Maroka, které se nacházejí v blízkosti EU a jsou bohaté na rybolovné zdroje, jsou významným lovištěm pro subjekty zabývající se tradičním drobným rybolovem ze Španělska a Portugalska a průmyslových loďstev ze vzdálenějších členských států. Tyto rybolovné oblasti zahrnují vody pod svrchovaností a jurisdikcí Maroka, tj. i vody v oblasti Západní Sahary, kde Maroko vykonává de facto správu (pro podávání zpráv byly ve stávajícím protokolu zavedeny zvláštní mechanismy k prokázání jejích socioekonomických přínosů pro místní obyvatelstvo).

               Celkově lze říci, že dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marokem umožňuje plavidlům z 11 členských států provozovat rybolov v šesti různých kategoriích, jež zahrnují rybolov malých pelagických druhů, druhů žijících při dně a vysoce stěhovavých druhů. Marocká rybolovná oblast představuje severní hranici oblasti rozšíření populace malých pelagických druhů kategorie „C“, která se rozprostírá ve vodách Mauritánie, Senegalu a Guineje-Bissau, přičemž všechny tyto země jsou zahrnuty do sítě dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo její vody zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu kromě toho posilují postavení Evropské unie v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích, zejména v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se zakládají na nejlepším dostupném vědeckém poradenství a přispívají k lepšímu dodržování mezinárodních opatření včetně potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.

               Zvláštní pozornost bude věnována vyplácení finančního příspěvku Maroku s cílem podporovat udržitelné řízení rybolovu, zejména s ohledem na doporučení obsažená ve zvláštní zprávě Evropského účetního dvora č. 11 z roku 2015 o dohodách o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Jednání o protokolu o rybolovu s Marockým královstvím je v souladu s vnější činností EU vůči sousedním zemím a ve shodě s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

               Jednání budou v průběhu celého procesu vedena za konzultací se všemi zúčastněnými útvary Komise, ESVČ a s podporou příslušné delegace EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právní základ rozhodnutí vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, článku 218, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

               Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

               Tento nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti stávajících právních předpisů

               Komise provedla v roce 2017 hodnocení ex-post / ex-ante možnosti obnovit protokol o rybolovu s Marockým královstvím. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise
                  3
               .

               V hodnotící zprávě se došlo k závěru, že loďstva EU mají na pokračování rybolovu v Maroku velký zájem. Obnovení protokolu rovněž pomůže posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispět k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu. Z hodnocení vyplývá, že obnovení protokolu by bylo s ohledem na význam finančního příspěvku vypláceného v rámci protokolu jakožto příspěvku pro marockou strategii pro rozvoj odvětví rybolovu „Halieutis“ prospěšné i pro Maroko. Maroko vyjádřilo o zahájení jednání s EU ve věci obnovení protokolu zájem.

               •Konzultace se zúčastněnými subjekty

               V rámci hodnocení byly konzultovány zúčastněné strany, mimo jiné zástupci odvětví a organizace občanské společnosti, zejména v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nepoužije se.

               •Posouzení dopadů

               Nepoužije se.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Nepoužije se.

               •Základní práva

               Ve směrnicích pro jednání navržených jako příloha tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání a zahrnout ustanovení umožňující pozastavit provádění protokolu v případě porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky spojené s novým protokolem zahrnují platbu finančního příspěvku Marockému království. Související příděly rozpočtových prostředků, pokud jde o položky závazků a plateb, musí být každý rok zahrnuty do rozpočtové položky pro Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (11 03 01) a musí být v souladu s finančním plánováním víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly nevstoupivší v platnost na počátku roku
                  4
               .

               Očekává se, že jednání budou ukončena před uplynutím platnosti současného protokolu, tedy do 14. července 2018.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Očekává se, že jednání budou zahájena počátkem roku 2018.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Komise doporučuje, aby:

               – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nového protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím,

               – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

               – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

               – Rada schválila směrnice pro jednání, které tvoří přílohu tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání vedoucí k uzavření protokolu, kterým se provádí Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření nového protokolu, kterým se provádí Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie sjednala obnovení protokolu, kterým se provádí Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím.

                Článek 2

               Tato jednání jsou vedena za konzultace se zvláštním výborem určeným Radou a v souladu se směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 31.

                     (2)

                        Úř. věst. L 349, 21.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Závěrečná zpráva, září 2017 (F&S Poseidon a Megapesca).

                     (4)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            PŘÍLOHA
            k
            Doporučení pro
            rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání vedoucí k obnovení protokolu, kterým se provádí Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Marockým královstvím
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavření protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Marockým královstvím v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov, jakož i přispět k přísnému dodržování mezinárodního práva, a zároveň zajistit tímto novým protokolem vzájemné výhody pro EU a Maroko jsou jednání Komise zaměřená na tyto aspekty:

               ·zajištění přístupu do vod spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Marockého království, pokud jde o rybolov, tj. včetně vod jižně od 27°40‘ s. š., a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU zaměřující se na rybolov malých pelagických druhů, druhů žijících při dně a vysoce stěhovavých druhů k rybolovu v těchto vodách, a tím mimo jiné udržení sítě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, které jsou k dispozici subjektům z EU,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti budou zaměřeny výhradně na dostupné zdroje, s přihlédnutím k rybolovné kapacitě místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost bude věnována tažné a vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·snaha o získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, jakož i uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství,

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad,

               ·zahrnutí mechanismů vhodných k zajištění toho, že Komise bude dostatečně informována o zeměpisném rozdělení využívání odvětvové podpory získávané v rámci protokolu a zapojena do něj, aby mohla rozumným způsobem zajistit, že z protokolu budou mít prospěch i lidé žijící na nesamosprávném území Západní Sahary.

               ·Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva podle kategorií, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie,

               ·finanční kompenzaci a podmínky její úhrady a

               ·mechanismy pro účinné provádění odvětvové podpory a její pravidelné monitorování.

               –Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností, měl by nový protokol obsahovat ustanovení o prozatímním uplatňování.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje zahájit jednání se Švýcarskou konfederací o dohodě, která stanoví podmínky účasti Švýcarské konfederace v Agentuře pro evropský GNSS

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Odůvodnění a cíle doporučení

               Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) byla zřízena nařízením (EU) č. 912/2010
                  1
               . Byly jí svěřeny významné úkoly v oblasti bezpečnosti a marketingu, pokud jde o programy evropského GNSS – Galileo a EGNOS, a Evropská komise ji také pověřila úkoly v oblasti řízení těchto programů v souvislosti s jejich využitím.

               Agentura je otevřena účasti třetích zemí, a to na základě uzavření mezinárodní dohody mezi Unií a dotčenou zemí. První zemí, která není členským státem EU a činnosti agentury se již účastní, je Norsko.

               Švýcarsko je dlouhodobým partnerem programů evropského GNSS EGNOS a Galileo a přispívá do nich od 90. let minulého století prostřednictvím svého členství v Evropské kosmické agentuře. Švýcarský průmysl má specifické, a někdy jedinečné, technické znalosti v některých oblastech technologie družicové navigace. Ve Švýcarsku je umístěna jedna pozemní stanice systému EGNOS.

               Po úpravě programů evropského GNSS v roce 2008 se spolupráce mezi EU a Švýcarskem v oblasti družicové navigace zakládá na dohodě o spolupráci mezi EU, jejími členskými státy a Švýcarskem týkající se evropských programů družicové navigace (dále jen „dohoda o spolupráci týkající se GNSS“), podepsané v roce 2013 a prozatímně prováděné od 1. ledna 2014
                  2
               .

               Článek 16 dohody o spolupráci týkající se GNSS stanoví: „Švýcarsko je oprávněno účastnit se činností Agentury pro evropský GNSS v souladu s podmínkami, jež budou stanoveny v dohodě mezi Evropskou unií a Švýcarskem. Příslušná jednání budou zahájena, jakmile Švýcarsko podá žádost za tímto účelem a Evropská unie dokončí nezbytné postupy.“

               Švýcarsko podalo písemnou žádost o účast v agentuře dne 20. května 2014.

               Předkládaný dokument proto obsahuje doporučení zahájit se Švýcarskem jednání o vypracování dohody, která stanoví podmínky pro účast Švýcarska v agentuře.

               Tato účast by měla ještě více posílit dlouhodobé partnerství EU a Švýcarska v oblasti družicové navigace.

               V období 2014–2017 přispělo Švýcarsko do programů evropského GNSS částkou přibližně 240 milionů EUR.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení agentury
                  3
                stanoví: „Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.“

               Článek 16 dohody o spolupráci týkající se GNSS stanoví: „Švýcarsko je oprávněno účastnit se činností Agentury pro evropský GNSS v souladu s podmínkami, jež budou stanoveny v dohodě mezi Evropskou unií a Švýcarskem.“

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský globální navigační družicový systém („GNSS“) je důležitým prvkem politiky Evropské unie, jehož cílem je zaručit plnou integraci pozemní, námořní a letecké dopravní infrastruktury, aby byla zajištěna navigace, která je bezpečná, bez přerušování, hospodárná a která respektuje životní prostředí. Součástí mezinárodní strategie pro evropský GNSS je podpora dohody o spolupráci v oblasti družicové navigace s řadou zemí včetně Švýcarska.

               Doporučené směrnice pro jednání mají umožnit Švýcarsku, klíčovému partnerovi programů evropského GNSS, aby se zapojilo do činnosti agentury. To znamená rozšířit na Švýcarsko soubor práv a povinností vztahujících se na účast v agentuře.

               Předmětem doporučení není udělit Švýcarsku vlastnická nebo rozhodovací práva.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Cílů návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Agentura je institucí Unie zřízenou právem Unie, a proto nemůže účast třetích zemí v agentuře schválit žádný členský stát samotný. Namísto toho by měla být upravena mezinárodní dohodou, kterou přijala Unie. Dohoda je omezena na témata nezbytná k tomu, aby se mohlo Švýcarsko do činnosti agentury zapojit.

               •Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               Mezinárodní dohoda je jediný nástroj, který zajišťuje konzistenci v celé EU a právní jistotu, pokud jde o účast Švýcarska v agentuře. Smlouva neposkytuje jiné použitelné možnosti uspořádání vztahu s třetí zemí.

               Mezinárodní dohoda je požadována i podle článku 23 nařízení (EU) č. 912/2010.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Komise o této iniciativě konzultovala členské státy EU. Bylo uznáno, že tato iniciativa je přínosná pro Unii, zejména pro další provádění programů evropského GNSS a fungování agentury.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.rozpočtové důsledky

               Švýcarsko by mělo finančně přispívat do rozpočtu agentury, aby uhradilo veškeré náklady související s jeho účastí v činnosti agentury.

               Pro rozpočet Unie tedy nevzniknou žádné finanční důsledky.

               5.ostatní prvky

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Evropská komise a Švýcarsko projednaly v posledních letech způsoby, jak formalizovat účast Švýcarska v agentuře, při několika příležitostech.

               V důsledku uzavření dohody o spolupráci týkající se GNSS se může Švýcarsko účastnit zasedání výboru pro programy evropského GNSS jako pozorovatel bez hlasovacího práva.

               Plánovaná dohoda by neměla Švýcarsku umožnit, aby se účastnilo veřejné regulované služby – příslušných fór, pracovních skupin či jednání.

               Dohoda by také měla obsahovat mechanismus, který umožní pružné přizpůsobování se novému vývoji, například jakýmkoli budoucím právním předpisům EU týkajícím se agentury.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje zahájit jednání se Švýcarskou konfederací o dohodě, která stanoví podmínky účasti Švýcarské konfederace v Agentuře pro evropský GNSS

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření dohody se Švýcarskou konfederací, která stanoví podmínky účasti Švýcarské konfederace v Agentuře pro evropský GNSS,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Evropské unie jednala o mezinárodní dohodě se Švýcarskou konfederací o podmínkách účasti Švýcarské konfederace v Agentuře pro evropský GNSS.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Jednání jsou vedena za konzultace s [doplní Rada: název výboru složeného ze zástupců členských států].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.

                     (2)

                        Úř. věst. L 15 ze dne 20. ledna 2014, s. 1.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje zahájit jednání se Švýcarskou konfederací o dohodě, která stanoví podmínky účasti Švýcarské konfederace v Agentuře pro evropský GNSS

               PŘÍLOHA

               IÚČEL JEDNÁNÍ

               Účelem jednání je stanovit podmínky, za nichž se Švýcarsko může účastnit v Agentuře pro evropský GNSS (dále jen „agentura“).

               IIOBLAST PŮSOBNOSTI DOHODY

               Tato dohoda by měla v co největší možné míře zahrnovat následující prvky účasti v agentuře:

               1)podmínky účasti Švýcarska v agentuře;

               2)finanční příspěvek Švýcarska agentuře;

               3)podmínky účasti zástupců Švýcarska ve správní radě agentury jako pozorovatelů bez hlasovacího práva;

               4)podmínky přijímání švýcarských státních příslušníků jako zaměstnanců agentury (smluvních zaměstnanců);

               5)uplatňování ustanovení o finančním dohledu, který vykonává EU;

               6)trvání účasti Švýcarska v agentuře;

               7)dohoda by měla být v souladu s příslušnými právními předpisy EU, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1285/2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 11. prosince 2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010
                  1
                o zřízení Agentury pro evropský GNSS;

               8)uplatňování Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie ve Švýcarsku.

               IIIZMĚNY

               Do dohody by měl být začleněn zjednodušený postup umožňující technické změny dohody v důsledku měnících se okolností. To může zahrnovat vytvoření výboru, který bude dohlížet na provádění dohody a posuzovat a rozhodovat, zda je potřeba dohodu změnit.

               IVŘEŠENÍ SPORŮ A VYPOVĚZENÍ DOHODY

               Dohoda by měla stanovit také mechanismus řešení sporů. Měla by rovněž obsahovat ustanovení, která stranám umožní v případě potřeby dohodu ukončit.

                     (1)

                        Úř. věst. L 276 ze dne 20. října 2010, s. 11.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat s Gambijskou republikou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, která splňuje požadavky loďstva Unie a je v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v dané oblasti politiky

               Existuje dohoda mezi Evropskou unií a Gambijskou republikou z roku 1987, kdy obě strany uzavřely dohodu o rybolovu schválenou nařízením Rady (EHS) č. 1580/87 ze dne 2. června 1987 o uzavření Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a vládou Gambijské republiky o rybolovu při pobřeží Gambie. Tato dohoda byla provedena třemi po sobě následujícími protokoly, jimiž se umožňuje plavidlům Evropské unie přístup do rybolovné oblasti Gambie do června 1996, což je datum skončení platnosti posledního prováděcího protokolu. Od uvedeného data se smlouva považuje za neaktivní.

               Evropská unie má již rozvinutou síť dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v západní a střední Africe, konkrétně s Marokem, Mauritánií, Senegalem, Kapverdy, Libérií, Pobřežím slonoviny a Svatým Tomášem a Princovým ostrovem.

               Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cíle společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nadto podporují vědeckou spolupráci mezi EU a její partnerskou zemí, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a podněcují správu a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a zároveň poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému (NNN) rybolovu jako příspěvek k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu.

               Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu posilují postavení Evropské unie jakožto člena Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), což je orgán zřízený podle mezinárodního práva pro zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů v tomto regionu.

               •Soulad s ostatními politikami EU

               Jednání o dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě jsou v souladu s vnější činností EU vůči africkým, karibským a tichomořským státům (AKT).

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právní základ rozhodnutí vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, článku 218, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

               Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

               Nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontrola účelnosti platných právních předpisů

               Komise v roce 2017 provedla předběžné hodnocení možné dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou. Hodnotící zpráva došla k závěru, že odvětví rybolovu v EU mají o rybolov v Gambii silný zájem a že dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambií by pomohla posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispět k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu. Gambie vyjádřila o zahájení jednání s EU o možnosti uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu zájem.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Konzultace se budou konat v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov. Předpokládají se rovněž ad hoc setkání s členskými státy, zástupci odvětví a případně i nevládními organizacemi.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nepoužije se.

               •Posouzení dopadů

               Nepoužije se.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Nepoužije se.

               •Základní práva

               Ve směrnicích pro jednání navržených jako příloha tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání a zahrnout ustanovení umožňující pozastavit provádění dohody a protokolu v případě porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky spojené s novou dohodou o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolem k této dohodě budou vyžadovat platbu finančního příspěvku Gambijské republice, který je slučitelný s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020, a zejména příspěvků do rozpočtové položky určené pro dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly nevstoupivší v platnost na počátku roku
                  1
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Očekává se, že jednání budou zahájena ve 3. nebo 4. čtvrtletí roku 2018.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Komise doporučuje, aby:

               – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě,

               – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

               – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

               – Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie vedla jednání za účelem uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě.

               Článek 2

               Tato jednání jsou vedena za konzultace se zvláštním výborem určeným Radou a v souladu se směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            PŘÍLOHA

            doporučení
            pro rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s Gambijskou republikou a protokolu k této dohodě

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavření dohody a protokolu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a Gambijskou republikou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –Dohoda o partnerství v oblasti rybolovu by tudíž měla vymezit obecný rámec, obecné zásady a cíle, které budou tvořit základ pro partnerství s Gambií. Měla by obsahovat klauzuli o zrušení stávající dohody mezi vládou Gambijské republiky a Evropským hospodářským společenstvím o rybolovu při pobřeží Gambie
                  1
               .

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit touto novou dohodou a protokolem vzájemné výhody pro EU a Gambii budou cíle pro jednání Komise vycházet z těchto aspektů:

               ·zajištění přístupu do výlučné ekonomické zóny Gambijské republiky a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU k provádění rybolovu v této výlučné ekonomické zóně, a tím mimo jiné rozvoj sítě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti by měly být zaměřeny výhradně na dostupné zdroje, s přihlédnutím k rybolovné kapacitě místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·získání přiměřeného podílu na rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, a podpora hospodářské činnosti, která přispívá mimo jiné k řešení příčin emigrace z Gambie,

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               –Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva podle kategorií, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení a

               ·mechanismy provádění odvětvové podpory.

                     (1)

                        Nařízení Rady (EHS) č. 1580/87 ze dne 2. června 1987 (Úř. věst. L 146, 6.6.1987).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě o změně stávající celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa a o změně stávajícího celního režimu v případě ostatního děleného masa z drůbeže v příloze I-A kapitoly 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Dohoda o přidružení
                  1
                (dále jen „dohoda“) mezi Evropskou unií (EU) a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, jejíž součástí je prohloubená a komplexní zóna volného obchodu, je prozatímně prováděna od 1. ledna 2016 a v plné míře vstoupila v platnost dne 1. září 2017. Dohoda mimo jiné stanoví preferenční podmínky dvoustranného obchodu zbožím.

                  Od poloviny roku 2016 se začal za využití preferencí podle dohody z Ukrajiny do EU ve zvýšeném množství dovážet nový druh děleného masa z drůbeže
                     2
                  . Tento nový druh sestává z tradičních prsou, která zahrnují i pažní kosti křídel, přičemž uvedené kosti tvoří jen velmi malou část celkové hmotnosti daného celku. Toto maso může být s minimálním zpracováním uváděno na trh EU jako drůbeží prsa. Maso je do EU dováženo převážně v rámci podpoložky KN 0207 13 70 („Ostatní dělené maso, čerstvé“) a v menším množství v rámci podpoložky KN 0207 14 70 („Ostatní dělené maso, zmrazené“). Podle dohody lze v případě dovozu v rámci těchto dvou podpoložek při vstupu na trh EU uplatnit nulové clo bez množstevních omezení.

                  Je třeba zdůraznit, že na tradiční drůbeží prsa (KN 0207 13 50 nebo KN 0207 14 50) se vztahuje množstevně omezená celní kvóta s nulovým clem (v současné době činí kvóta 17 600 tun, do roku 2021 má být zvýšena na 20 000 tun)
                     3
                   a nad rámec uvedené kvóty se uplatňuje doložka nejvyšších výhod.

                  Rychlý nárůst bezcelního dovozu tohoto konkrétního děleného drůbežího masa, který při sjednávání dohody neexistoval, ani se nedal předvídat, ohrožuje ochranu, kterou dohoda poskytuje v případě drůbežích prsou, a může narušit křehkou rovnováhu na trhu EU s drůbežím masem.

                  Cílem návrhu je povolit zahájení vyjednání o změně dohody za účelem lepšího stanovení podmínek pro dovoz drůbežího masa z Ukrajiny do EU při současném zajištění zamýšlené ochrany výrobců v EU.

                  Za tímto účelem by plánovaná změna spočívala v začlenění dvou podpoložek KN 0207 13 70 a KN 0207 14 70 do již existující celní kvóty, která v současné době činí 17 600 tun a do roku 2021 má být zvýšena na 20 000 tun (pořadové číslo 09.4273), přičemž objem kvóty by byl přezkoumán. Na dovoz v rámci podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 přesahující tuto kvótu by se poté vztahovaly sazby podle doložky nejvyšších výhod.

                  Pro stanovení nové velikosti kvóty je vhodné vzít v úvahu množství drůbežích produktů podpoložek KN 0207 13 70 i 0207 14 70, které bylo z Ukrajiny do EU dovezeno v době od července 2017 do června 2018, a zohlednit pravděpodobný nárůst obchodu.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Cílem je vytvořit v rámci dohody stabilní a předvídatelné obchodní prostředí, pokud jde o drůbeží maso, a zajistit přiměřený a uvážlivý nárůst obchodu s Ukrajinou. To je v souladu s cílem volného a spravedlivého obchodování podle čl. 3 odst. 5 Smlouvy o Evropské unii i s cílem harmonického rozvoje světového obchodu, který je obsažen v článku 206 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Výše popsané cíle jsou v souladu se společnou zemědělskou politikou, a to zejména s jejími cíli podle článku 39 SFEU, jejichž součástí je stabilizace trhů.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Podle čl. 5 odst. 3 SEU se zásada subsidiarity nepoužije v oblastech výlučné pravomoci EU. V článku 3 SFEU je mezi oblastmi, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uvedena společná obchodní politika. Do této politiky patří sjednávání obchodních dohod, mimo jiné podle článku 207 SFEU.

               •Proporcionalita

                  Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Změna sazebního zařazení a koncesí na celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa v dohodě je ve skutečnosti jediným způsobem, jak vyřešit výše uvedený problém, a dosáhnout tak cíle tohoto návrhu.

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Rady Evropské unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  O svých obavách ohledně dovozu uvedeného nového druhu děleného drůbežího masa, především drůbežích prsou z Ukrajiny do Unie, informovala Komisi řada zúčastněných stran, zejména evropské odvětví drůbežího masa. Komise dovoz drůbežího masa z Ukrajiny pozorně sledovala a důkladně analyzovala tvrzení zúčastněných stran týkající se této konkrétní záležitosti.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Komise byla v kontaktu s různými zúčastněnými stranami, které vyjádřily svůj názor na obavy týkající se specifického přístupu na trh v souvislosti s bezcelním dovozem drůbežího masa z Ukrajiny.

               •Posouzení dopadů

               K tomuto návrhu není připojeno posouzení dopadů.

               Jak je vysvětleno v oddíle „Odůvodnění a cíle návrhu“, dovoz nového druhu děleného masa s nulovým clem rychle roste. Vzhledem k tomu, že se na tento dovoz nevztahují množstevní omezení, může v případě, že režim obchodování nebude změněn, ohrozit ochranu, kterou dohoda poskytuje v případě drůbežích prsou ve formě celních kvót, a může narušit křehkou rovnováhu na trhu EU s drůbežím masem. Daná situace proto musí být naléhavě vyřešena. Komise obdržela celou řadu otázek k písemnému zodpovězení od poslanců Evropského parlamentu a od evropského odvětí drůbežího masa, které obsahovaly požadavek na přijetí opatření řešících danou situaci.

               Dovoz do EU v rámci obou podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 dosáhl za poslední celé kalendářní roky 2016 a 2017 kombinované dovozní hodnoty ve výši 43,9 milionu EUR. To je 23,9 % celkového dovozu drůbežího masa z Ukrajiny do EU v letech 2016 a 2017 a představuje to 1,1 % celkového dovozu drůbežího masa do EU ze všech třetích zemí za dané dva kalendářní roky.

                  Navrhovaným opatřením se konsoliduje stávající dovoz s nulovým clem v rámci podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ do stávající celní kvóty pro dovoz drůbežího masa z Ukrajiny. To znamená, že navrhované opatření by stabilizovalo stávající dovoz drůbežího masa z Ukrajiny do EU, přičemž se neočekává, že by mělo další dopady na dvoustranný obchod.

                  Ve stejné době, kdy se dovoz z Ukrajiny zvýšil, došlo z důvodů souvisejících především s bezpečností potravin ke snížení dovozu z Brazílie, která je jedním z hlavních dodavatelů drůbežího masa ze třetích zemí. Tato velmi specifická situace umožnila zachování rovnováhy na trhu EU.

                  Nicméně pokud by v dohodě nulové clo pro podpoložky „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ zůstalo zachováno, již nyní značně velká a rostoucí ukrajinská kapacita pro produkci drůbeže by pravděpodobně vedla k dalšímu výraznému zvýšení dovozu do EU. Bez opětovného uložení cla na tyto dvě podpoložky by ukrajinské odvětví drůbežího masa mělo nadále neomezený přístup na trh s drůbežími prsy v EU. Na trhu EU vzniká tak riziko destabilizace cen a narušení rovnováhy mezi výrobou a dovozem.

                  •
                        Účelnost právních předpisů a jejich zjednodušení

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Návrh nebude mít žádné dopady na ochranu základních práv.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Navrhované opatření by nemělo mít žádný dopad na rozpočet EU v podobě ušlého cla v důsledku zavedení zvýšené celní kvóty pro drůbeží maso. Množství, o které bude kvóta navýšena, by mělo do značné míry odpovídat ročnímu dovozu drůbežího masa, které v současné době vstupuje do Unie osvobozené od cla.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Komise důkladně sleduje dovoz drůbežího masa ze třetích zemí. Na základě tohoto sledování včas odhalila bezcelní dovoz tohoto nového druhu děleného masa. Komise bude daný dovoz nadále pečlivě sledovat.

               •Informativní dokumenty (v případě směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Návrh se týká zmocnění, které má Rada dát Komisi k vyjednání změny dohody jménem EU.

                  V souladu s článkem 207 SFEU se navrhuje, aby Rada Evropské unie určila jako výbor, se kterým musí být jednání konzultováno, Výbor pro obchodní politiku.

                  Evropský parlament bude v souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU informován ve všech etapách postupu.

                  Komise doporučuje, aby byly směrnice pro jednání zveřejněny ihned po jejich přijetí.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě o změně stávající celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa a o změně stávajícího celního režimu v případě ostatního děleného masa z drůbeže v příloze I-A kapitoly 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 4,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o přidružení
                  4
                mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) je prozatímně prováděna od 1. ledna 2016 a v platnost vstoupila dne 1. září 2017.

               (2)Od poloviny roku 2016 se v rámci kódů KN 0207 13 70 („Ostatní dělené maso, čerstvé“) a KN 0207 14 70 („Ostatní dělené maso, zmrazené“)z Ukrajiny do EU dováží nový druh děleného masa z drůbeže. Dovoz tohoto zboží prudce roste a za prvních šest měsíců roku 2018 činil 25 000 tun. Podle dohody lze v případě tohoto dovozu při vstupu na trh EU uplatnit nulové clo bez množstevních omezení.

               (3)Nový druh děleného masa z drůbeže sestává z tradičních prsou, která zahrnují i pažní kosti křídel, a po minimální úpravě může být na trh Unie uváděn jako drůbeží prsa. Neomezený dovoz tohoto děleného masa tedy může ohrozit podmínky, za kterých mohou být tradiční drůbeží prsa podle dohody dovážena od Unie, a to zejména množstevní omezení v podobě celní kvóty.

               (4)Měla by proto být zahájena jednání za účelem uzavření dohody o změně dohody o přidružení s Ukrajinou týkající se celního režimu a celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby jménem Unie sjednala změnu celního sazebníku EU u dvou podpoložek KN 0207 13 70 a KN 0207 14 70 „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ přílohy I-A kapitoly 1 a změnu celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa v dodatku k příloze I-A dohody o přidružení.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Jednání jsou vedena za konzultace [s/se ….].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí a jeho přílohy budou zveřejněny ihned po schválení.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

                     (2)

                        Jenom za prvních šest měsíců roku 2018 činil dovoz tohoto masa 25 000 tun.

                     (3)

                        Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2078 ze dne 18. listopadu 2015 (Úř. věst. L 302, 19.11.2015, s. 63).

                     (4)

                        Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro rozhodnutí Rady
            kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě o změně stávající celní kvóty pro drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa a o změně stávajícího celního režimu v případě ostatního děleného masa z drůbeže v příloze I-A kapitoly 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

               PŘÍLOHA

               1)Komise by měla zahájit jednání s Ukrajinou ohledně změny dohody o přidružení, jejímž cílem by mělo být, aby dovoz drůbežího masa z Ukrajiny do Unie probíhal za podmínek, které zajistí náležitou ochranu výrobců v EU.

               2)Komise by pro dosažení tohoto cíle měla vést jednání, aby v dohodě o přidružení dosáhla těchto změn:

               –zahrnutí dvou podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ do stávající celní kvóty (pořadové číslo 09.4273) pro drůbeží maso, kterou Unie otevřela ve prospěch Ukrajiny;

               –následné navýšení objemu celní kvóty (pořadové číslo 09.4273) pro drůbeží maso, kterou Unie otevřela ve prospěch Ukrajiny;

               –zavedení cla podle doložky nejvyšších výhod ve výši 100,8 €/100kg/net pro podpoložky 0207 13 70 a 0207 14 70 pro dovoz z Ukrajiny, který převyšuje celní kvótu pro drůbeží maso (pořadové číslo 09.4273).

               3)Komise podá Radě zprávu o výsledku jednání a případně o jakýchkoli problémech, které při jednáních vyvstanou.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.9.2013
            COM(2013) 628 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje zahájení jednání o komplexní dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Dopisem ze dne 7. března 2011 vyjádřila Švýcarská konfederace (dále jen „Švýcarsko“) zájem o přidružení.

               Švýcarsko zřejmě splňuje kritéria pro přidružení uvedená jednak v článku 7 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)
                  1
                a jednak v článku 5 návrhu nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace
                  2
               .

               Švýcarsko je od roku 2004 přidruženo k rámcovým programům EU pro vědeckotechnický rozvoj. Přidružení Švýcarska k rámcovým programům EU bylo pro EU přínosem, neboť zesílilo výzkumnou spolupráci mezi Evropskou unií a švýcarskými subjekty zejména v oblastech informačních a komunikačních technologií, zdraví a nanovědy. Švýcarsko je rovněž aktivním a finančně přispívajícím partnerem v rámci iniciativ podle článku 185. Vzhledem ke svým velmi kvalitním laboratořím a ústavům pro jaderné štěpení a syntézu se Švýcarsko považuje za vynikajícího partnera v dobré pozici pro výzkum společenství Euratom.

               V nedávné době se Švýcarsko přidružilo k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) na základě Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé
                  3
               .

               Švýcarsko je jedinou třetí zemí, která je přidružena k celému výzkumnému programu Euratomu. Již od roku 1979 je přidruženo k tematické oblasti jaderné syntézy rámcových programů Euratomu na základě dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací v oblasti řízené jaderné syntézy a fyziky plazmatu z roku 1978
                  4
               . Tato dohoda se v souladu se svým čl. 19 odst. 2 automaticky prodlužuje v souladu s následnými programovými rozhodnutími Euratomu.

               Přidružení Švýcarska k části rámcového programu Euratomu v oblasti jaderného štěpení a k činnosti Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie se řídí dohodou o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013), která vstoupila v platnost dne 12. prosince 2012 a bude se uplatňovat do 31. prosince 2013.

               Nová dohoda mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskem na straně druhé by měla zastřešovat a komplexně upravovat podmínky přidružení Švýcarska k Horizontu 2020 a programu společenství Euratom pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje Horizont 2020, jakož i účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020. Měla by tudíž nahradit dohodu o spolupráci v oblasti jaderné syntézy z roku 1978, a to z několika důvodů.

               Stávající systém, kdy existuje několik dohod o přidružení Švýcarska k rámcovým programům EU a Euratomu, není transparentní. Přidružení Švýcarska k rámcovému programu Euratomu, které se provádí prostřednictvím dvou různých dohod, by mohlo vést k situaci, kdy by Švýcarsko bylo přidruženo pouze k části rámcového programu Euratomu.

               Terminologie obsažená v dohodě o spolupráci v oblasti jaderné syntézy z roku 1978 je zastaralá a již neodpovídá nástrojům financování, které Komise navrhuje v návrhu nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020
                  5
               .

               Podle dohody o spolupráci v oblasti jaderné syntézy využívá Švýcarsko výhodnější finanční vzorec pro příspěvky k činnostem v oblasti jaderného štěpení v rámci programu Euratomu, než jaké se používají pro zbývající část programu Euratomu nebo pro rámcový program EU. Takovýto výhodnější vzorec mohou podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru využívat státy ESVO, které jsou členy EHP, ve vztahu k jejich přidružení k rámcovému programu EU. Švýcarsko se rozhodlo, že se členem Evropského hospodářského prostoru nestane. Vzorec používaný na příspěvky Švýcarska podle dohody o spolupráci v oblasti jaderné syntézy nikdy nebyl přezkoumán vzhledem k tomu, že uvedená dohoda se pro následující rámcové programy Euratomu automaticky prodlužuje. Podmínky přidružení Švýcarska podle dohody o spolupráci v oblasti jaderné syntézy by měly být znovu projednány.

               Pro účely jasnosti a zjednodušení je proto žádoucí, aby bylo přidružení Švýcarska k rámcovým programům EU a Euratomu a k projektu ITER upraveno jednou komplexní dohodou.

               Vedle stanovení jednotného vzorce/mechanismu pro výpočet finančního příspěvku Švýcarska k těmto programům a k projektu ITER představuje jednání o nové dohodě příležitost zavést nový mechanismus, který umožní po třech letech provádění dohody provést přezkum, který by zahrnoval přehodnocení finančního příspěvku k programům. Cílem je v budoucnu zavést takovéto ustanovení o přezkumu pro všechny třetí země přidružené k rámcovým programům.

               Nová dohoda nebude uzavřena před přijetím programu Horizont 2020, programu společenství Euratom pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje Horizont 2020, a rozhodnutí o financování projektu ITER (2014–2020). Nová dohoda by měla umožnit prozatímní provádění od 1. ledna 2014.

               Podpis budoucí dohody, která vzejde z těchto jednání, však bude záviset na uspokojivém výsledku probíhajících diskusí o různých nevyřešených otázkách v celkových vztazích mezi EU a Švýcarskem, zejména na podpisu dohody o spolupráci na globálním družicovém navigačním systému (GNSS). Dále by nová dohoda měla obsahovat ustanovení o automatickém vypovězení v případě vypovězení dohody mezi EU a Švýcarskem o volném pohybu osob a v případě, že Švýcarsko nevydá do šesti měsíců od ukončení švýcarských vnitřních postupů oznámení, které je nutné, aby vstoupil v platnost protokol o rozšíření dohody se Švýcarskem o volném pohybu osob na Chorvatsko.

               Přestože ve vztazích mezi EU a Švýcarskem existují i další otázky, automatické vypovězení je spjato s dohodou o volném pohybu osob a s protokolem, který ji rozšiřuje na Chorvatsko, neboť tato dohoda má nejpřímější a nejhlubší dopad na život občanů v členských státech EU.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Doporučení pro rozhodnutí Rady je založeno na čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článku 101 Smlouvy o Euratomu.

               S ohledem na uvedené skutečnosti Komise doporučuje, aby Rada zmocnila Komisi k jednání se Švýcarskou konfederací o komplexní dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020, v souladu s čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje zahájení jednání o komplexní dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání s cílem uzavřít komplexní dohodu o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání jménem Unie a Evropského společenství pro atomovou energii o komplexní dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se vedou za konzultací s [název zvláštního výboru doplní Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

               PŘÍLOHA

               SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ O DOHODĚ mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, a jíž se upravuje účast Švýcarska v projektu ITER v letech 2014–2020

               1.Dohoda by měla stanovit přidružení Švýcarska k celému Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a k celému programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020, a s pravidly rámcového programu Euratomu (2014–2018). Dohoda by rovněž měla upravovat účast Švýcarské konfederace v projektu ITER v letech 2014–2020. Tato nová komplexní dohoda by měla nahradit dohodu o spolupráci v oblasti jaderné syntézy z roku 1978.

               2.S cílem umožnit Švýcarské konfederaci jakožto přidružené zemi co nejdříve účast v rámcovém programu EU a celém rámcovém programu Euratomu, jakož i v projektu ITER, by dohoda měla umožnit prozatímní provádění od 1. ledna 2014.

               3.Komise by měla usilovat o to, aby do nové dohody byla zahrnuta jednotná pravidla použitelná na výpočet finančního příspěvku Švýcarska k programům EU a Euratomu a k projektu ITER. Nová dohoda by měla obsahovat ustanovení umožňující přezkum jejího provádění, který by zahrnoval přehodnocení finančního příspěvku Švýcarska k těmto programům.

               4.Dohoda by měla umožnit přiměřenou ochranu finančních zájmů EU a Euratomu, která by zahrnovala sdělování finančních údajů, audity a správní šetření na místě zaměřená proti podvodům, správní pomoc a zpětné získávání peněžních částek. Dohoda by rovněž měla v nezbytné míře počítat s odstraněním překážek souvisejících se zdaněním a sociálním zabezpečením, které by mohly být důsledkem přeshraniční účasti výzkumných pracovníků na výzkumných projektech v rámci dohody, zejména pokud jde o zaměstnance Společného výzkumného střediska, na něž se vztahuje služební řád Evropské unie.

               5.Dohoda by měla obsahovat ustanovení o automatickém vypovězení v případě vypovězení dohody o volném pohybu osob mezi EU a Švýcarskem.

               6.Platnost dohody by měla skončit v případě, že Švýcarsko nevydá do šesti měsíců od ukončení švýcarských vnitřních postupů oznámení, které je nutné, aby vstoupil v platnost protokol o rozšíření dohody se Švýcarskem o volném pohybu osob na Chorvatsko.

                     (1)

                        KOM(2011) 809/3.

                     (2)

                        KOM(2011) 812/3.

                     (3)

                        Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 26.

                     (4)

                        Úř. věst. L 242, 4.9.1978, s.2.

                     (5)

                        KOM(2011) 812/3.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Současný návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být v souvislosti s předpokládanou revizí Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (dále jen „ISA“ z angl. International Sugar Agreement) zaujat jménem Unie v Mezinárodní radě pro cukr a Správním výboru Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „ISO“ z angl. International Sugar Organization), jakož i v dalších subjektech ad hoc, které organizace ISO zřídí za účelem diskuse o možných změnách dohody ISA.

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Reforma Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

                  Evropská unie je smluvní stranou dohody ISA
                     1
                  .

                  Cílem dohody ISA je posilovat mezinárodní spolupráci v souvislosti s celosvětovou problematikou cukru, být fórem pro mezivládní konzultace týkající se cukru a způsobů, jak zlepšit celosvětové hospodářství v oblasti cukru, usnadnit obchod prostřednictvím shromažďování a poskytování informací o světovém trhu s cukrem a dalšími sladidly, jakož i stimulovat poptávku po cukru zejména v oblastech jeho netradičního využití. Dohoda ISA vstoupila v platnost dne 1. ledna 1993 na období tří let do 31. prosince 1995. Od té doby byla její platnost pravidelně prodlužována na další dvouletá období. Dohoda ISA bude prodloužena v listopadu 2017 rozhodnutím Mezinárodní rady pro cukr a zůstane v platnosti do 31. prosince 2019
                     2
                  .

                  Podle článku 8 dohody ISA je Mezinárodní rada pro cukr orgánem odpovědným za plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody. Článek 13 dohody ISA stanoví, že není-li v dohodě stanoveno jinak, přijímá Mezinárodní rada pro cukr všechna rozhodnutí zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda ISA nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

                  Podle článku 25 dohody ISA mají členové organizace ISO celkem 2000 hlasů. Každý člen organizace ISO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje na základě předem stanovených kritérií v dohodě ISA.

                  Dohoda, a zvláště pak rozdělení hlasů mezi členy, na jehož základě se rovněž stanoví příspěvek jednotlivých členů, již neodrážejí realitu světového trhu s cukrem. V současné době přispívá Unie do rozpočtu organizace ISO zdaleka největším dílem. Od roku 2015 se v organizaci ISO na úrovni pracovní skupiny diskutuje o možnostech změny mechanismu rozdělování hlasů. Je nezbytné, aby EU zaujala k přezkumu dohody ISA postoj pro případ, že bude organizace ISO tyto diskuse a jednání aktivně rozvíjet.

                  Reformovat organizaci ISO v zájmu bližšího souladu s postupy, které Unie uplatňuje v jiných mezinárodních komoditních orgánech, jakož i s vývojem, který mezinárodní trh s cukrem od roku 1992 prodělal, je zcela jasně v zájmu Unie. Touto reformou by se přinejmenším dosáhlo transparentnosti ohledně odpovědnosti jednotlivých členů při hlasování a rovněž ohledně jejich finančních příspěvků. Rozdělení hlasů v organizaci ISO by mělo být měřitelné na základě indikátorů, jako je obchod, spotřeba, produkce a platební schopnost. Poslední indikátor se používá v Organizaci spojených národů, aby bylo možné uznat rozvojový aspekt cukru. Zohledníme-li tento indikátor, dojdeme k závěru, že by se větší část finanční odpovědnosti měla přenést na členy, kteří mají větší schopnost přispívat do rozpočtu organizace ISO.

                  Komise může výše uvedené postupy prosazovat u ostatních členů organizace ISO; jelikož je ISO organizace založená na konsensu, nemůže ji EU reformovat sama. Z tohoto důvodu musí členové ISO jako celek vyslat jasný signál, že je reforma nejen možná, ale i žádoucí. Během zasedání organizace ISO a v průběhu bilaterálních setkání s ostatními členy ISO by měla být Komise schopna dát podnět k zahájení jednání o změně dohody ISA a spolupracovat s dalšími členy v případě, že by se chtěli ujmout vedení návrhů reforem.

               •Soulad s dosavadními postupy v mezinárodních komoditních orgánech

                  V mezinárodních komoditních orgánech, jako je například Mezinárodní rada pro obiloviny (IGC) nebo Mezinárodní rada pro olivy (IOC), sjednala Unie takové rozdělení hlasovacích práv a jasné mechanismy pro každoroční aktualizaci, jež odrážejí relativní význam Unie na trhu s obilovinami a na trhu s olivami a olivovým olejem. Indikátory Mezinárodní rady pro obiloviny jsou obchod, spotřeba a produkce. To je v kontrastu s postupy organizace ISO, kde není od roku 1992 podle dohody ISA povoleno provádět úpravy, které odrážejí měnící se pozice členů v mezinárodním hospodářství v oblasti cukru. Jakékoli úsilí zaměřené na úpravu dohody ISA by se měla snažit sjednotit postupy organizace ISO s těmi, které používají ostatní mezinárodní komoditní orgány. Kromě toho nemůže být poměr hlasovacích práv vypočítán členy předem, ale je naopak výsledkem netransparentního výpočtu. Tento postup byl využíván posledních 25 let, nicméně vzhledem ke změnám v celosvětovém hospodářství v oblasti cukru ho již nelze dále uplatňovat.

                  Tento požadavek přichází v době, kdy Unie provádí reformu své politiky v oblasti cukru a kdy získají vývozci z EU na základě zrušení kvót na výrobu cukru daleko širší přístup na světový trh s cukrem a kdy se odstraní omezení výroby cukru v Unii.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  V rámci společné obchodní politiky a společné zemědělské politiky Unie je cukr považován za citlivý produkt. Při mezinárodních obchodních jednání Unie hraje cukr klíčovou roli a Komise jeho produkci i obchod s ním bedlivě sleduje. Cukr je rovněž významnou komoditou v mnoha rozvojových zemích a jeho rozvojový aspekt má pro společnou obchodní politiku obrovský význam. Organizace ISO dává široké členské základně k dispozici neutrální platformu pro diskusi o otázkách souvisejících s cukrem. Sledování vývoje na celosvětovém trhu s cukrem je zároveň v zájmu řízení trhu v rámci společné zemědělské politiky.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               2.1.Právní základ

                  Ustanovení čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje otázky zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu plánované dohody i jmenování vyjednavače nebo vedoucího vyjednavačského týmu Unie. Článek 218 odst. 4 SFEU stanoví, že Rada může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

               2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

                  Mezinárodní rada pro cukr je orgánem zřízeným dohodou, a to dohodou ISA. Podle článku 44 dohody ISA může Mezinárodní rada pro cukr zvláštním hlasováním doporučit členům organizace ISO změnu dohody. Dohodu nelze upravit v případě, že pro zvláštní hlasování není kvalifikovaná většina. V dohodě ISA není stanoven jiný způsob, jak změnu iniciovat.  V důsledku je pro členy organizace ISO, kteří nesouhlasí se zachováním stávajícího znění dohody, jedinou možností nesouhlasit s prodloužením dohody ISA na další dvouleté období, což odpovídá vystoupení z organizace ISO.

                  Plánovaný právní akt, na jehož základě bude jménem Unie zaujat postoj, může vést ke změně institucionálního rámce dohody.

                  Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 3 a odst. 4 SFEU.

               2.4.Závěr

                  Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Unie je stranou dohody ISA a v Radě ISO je zastupována Komisí. Členské státy nejsou samostatnou stranou dohody ISA. Jednání ohledně jakékoli změny dohody ISA ze strany EU náleží do oblasti výlučné pravomoci Unie.

               •Proporcionalita

                  Změna dohody ISA v zájmu dosažení takové hlasovací struktury, která reprezentuje relativní význam členů organizace ISO v celosvětovém hospodářství v oblasti cukru, je v zájmu Unie a je upřednostňováno před možností zrušit členství Unie v organizaci ISO. Účast EU v organizaci ISO je v současné době prospěšná pro Unii i ostatní členské státy organizace ISO. Jelikož se však změny v relativním významu EU nepromítly do menšího počtu hlasů a tudíž i do snížení finančních příspěvků, platí Unie za tuto účast příliš vysokou cenu. Příspěvky ostatních členů organizace ISO, jejichž přítomnost na celosvětovém trhu s cukrem stoupla, rovněž nevzrostly odpovídajícím způsobem.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Unie je členem organizace ISO a její členství má od roku 1992 všeobecnou podporu odvětví cukru EU i většiny členských zemí Unie. Není považováno za nezbytné uspořádat konzultaci se zúčastněnými stranami, která by se týkala postupu, jehož cílem je pouze udržet členství EU v organizaci ISO, třebaže podle souboru pravidel, která jsou v souladu s pravidly uplatňovanými ostatními mezinárodními komoditními orgány, jejímž je EU členem. V konečném důsledku by měla snížená relativní váha EU na světovém trhu s cukrem vést k mírnému snížení příspěvků do rozpočtu organizace ISO. Podle stávajících pravidel bude EU muset přispívat více, než oprávněným dílem, přičemž ostatní členové ISO neplatí žádné příspěvky, případně je neplatí včas.

               •Posouzení dopadů

                  Plnohodnotné posouzení dopadů není nutné, jelikož není pravděpodobné, že by opatření mělo významné hospodářské, environmentální nebo sociální dopady. Úspěšná změna dohody ISA by měla za důsledek, mutatis mutandis, snížení finančního příspěvku EU organizaci ISO. Kromě toho může transparentnější a rovnocennější rozdělení hlasů přispět k tomu, že o členství v organizaci ISO projeví zájem nové země, což by s sebou přineslo další snížení nákladů.

                  Přestože je základním motivem změny dohody zajištění spravedlivého a rovnocenného příspěvku EU do rozpočtu organizace ISO, reforma je nutná i z jiných než rozpočtových důvodů. Zajištění toho, aby se členové organizace ISO spravedlivě podíleli na příspěvcích do správního rozpočtu ISO, je prvním krokem k modernizaci této organizace a jeho výsledkem by měla být rovněž aktivnější účast členů v organizaci.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Neočekává se, že by zahájení jednání mělo dopad na rozpočet.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise, vzhledem k těmto důvodům:

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie je smluvní stranou Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992
                  3
                (dále jen dohoda „ISA“) a členem Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen organizace „ISO“).

               (2)Od roku 1995 Unie schvalovala prodlužování dohody ISA na další dva roky. Komise navrhla Radě, aby ji zmocnila k zaujetí postoje ve prospěch prodloužení dohody ISA o další období v délce maximálně dva roky, tj. do 31. prosince 2019.

               (3)Podle článku 8 dohody ISA je Mezinárodní rada pro cukr orgánem odpovědným za plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody. Nestanoví-li dohoda jinak, přijímá Rada podle článku 13 dohody ISA všechna rozhodnutí zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

               (4)Podle článku 25 dohody ISA mají členové organizace ISO celkem 2000 hlasů. Každý člen organizace ISO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje na základě předem stanovených kritérií v dohodě ISA.

               (5)V zájmu Unie je být stranou mezinárodní dohody o cukru, a to vzhledem k významu tohoto odvětví v několika členských státech EU i pro hospodářství evropského odvětví cukru.

               (6)Nicméně institucionální rámec dohody ISA, zvláště pak rozdělení hlasů mezi členy, na jehož základě se rovněž stanoví finanční příspěvek jednotlivých členů do rozpočtu organizace ISO, již neodráží realitu celosvětového trhu s cukrem.

               (7)Podle pravidel upravujících finanční příspěvky do rozpočtu ISO, která stanoví dohoda ISA, se příspěvek Unie od roku 1992 nezměnil, a to i přesto, že celosvětový trh s cukrem a zejména relativní pozice Unie na tomto trhu, se od té doby změnila znatelně. V důsledku toho se Unie v posledních letech na rozpočtových nákladech organizace ISO podílela neproporční měrou a zároveň nesla s tím související odpovědnost.

               (8)Pravidla pro finanční příspěvky stanovená v dohodě ISA lze změnit postupem podle článku 44 dohody. Podle tohoto článku může změnu dohody doporučit členům organizace ISO Mezinárodní rada pro cukr na základě zvláštního hlasování. Jelikož je Unie podle článku 7 dohody ISA členem Mezinárodní rady pro cukr, měla by být schopna zahájit a účastnit se jednání s cílem provést změnu institucionálního rámce této dohody.

               (9)Je proto zapotřebí, aby byla Komise zmocněna k zahájení jednání v rámci Mezinárodní rady pro cukr, jejichž cílem bude změna dohody ISA, a aby byly zřízeny směrnice pro jednávání a jmenován zvláštní výbor, s nímž bude Komise během jednání konzultovat,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se tímto zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci s [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí platí do 31. prosince 2019.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady (92/580/EHS) ze dne 13. listopadu 1992; Úř. věst. L 379, 23.12.1992, s. 15.

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady xxxx (here we will refer to the Commission proposal for the Council decision )

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady ze dne 13. listopadu 1992 o podepsání a uzavření Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 379, 23.12.1992, s. 15).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
            rozhodnutí Rady
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o změnách Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               Komise může zahájit jednání s ostatními stranami Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (dále „dohoda ISA“) v Mezinárodní radě pro cukr za účelem modernizovat dohodu tak, aby byl zohledněn vývoj na světovém trhu s cukrem a vyřešily se současné nesrovnalosti mezi vlivem a finančními příspěvky členů Mezinárodní organizace pro cukr a jejich relativní pozicí na světovém trhu s cukrem.