title: Doporučení Komise (EU) 2020/1307 ze dne 18. září 2020 o společném souboru nástrojů Unie ke snížení nákladů na zavedení sítí s velmi vysokou kapacitou a zajištění včasného přístupu k rádiovému spektru 5G příznivému pro investice v zájmu posílení konektivity na podporu hospodářského oživení po krizi COVID-19 v Unii

text:
               21.9.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 305/33

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2020/1307
      ze dne 18. září 2020
      o společném souboru nástrojů Unie ke snížení nákladů na zavedení sítí s velmi vysokou kapacitou a zajištění včasného přístupu k rádiovému spektru 5G příznivému pro investice v zájmu posílení konektivity na podporu hospodářského oživení po krizi COVID-19 v Unii
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Krize COVID-19 ukázala, že konektivita je pro občany a podniky v Unii velmi důležitá. Sítě elektronických komunikací, zejména sítě s velmi vysokou kapacitou, hrají v reakci na krizi klíčovou úlohu, neboť umožňují práci, školní výuku a zdravotní péči na dálku, jakož i osobní komunikaci a zábavu. Široce dostupné gigabitové připojení je nutností pro případy užití náročné na šířku pásma ve zdravotnictví, vzdělávání, dopravě, logistice a médiích, což jsou oblasti, které mohou hrát klíčovou úlohu v hospodářském oživení Evropy. Pevné a bezdrátové připojení obecně významně přispívá k poskytování cenově dostupných a snadno přístupných služeb a k překlenutí digitální propasti. Nabízí důležité prostředky k informování veřejnosti, pomáhá příslušným veřejným orgánům omezit šíření viru a umožňuje zdravotnickým organizacím výměnu údajů a poskytování služeb na dálku.

                  (2)

                  Pandemie změnila hospodářský výhled pro nadcházející roky. Více než kdy jindy jsou zapotřebí investice a reformy, aby se zajistila konvergence a vyvážené a udržitelné hospodářské oživení zaměřené na budoucnost. Investice do společných priorit Unie, zejména v oblasti zelené, digitální a sociální politiky, zlepší její odolnost a pomohou vytvářet pracovní místa, podpořit udržitelný růst a zároveň modernizovat ekonomiky členských států. Členské státy by proto měly plně využít potenciál navrhované facility na podporu oživení a odolnosti, zajistit efektivní vynakládání veřejných prostředků a vytvořit co nejpříznivější podmínky pro soukromé investice. Za tímto účelem poskytuje toto doporučení pokyny členským státům, které právě připravují své návrhy plánů na podporu oživení a odolnosti. Uvádí, jak členské státy mohou zavést jednoduchá a realistická opatření, aby bylo rádiové spektrum pro sítě páté generace (5G) přidělováno za podmínek příznivých pro investice, a jak mohou usnadnit zavádění pevných a bezdrátových sítí s velmi vysokou kapacitou, například odstraněním zbytečných administrativních překážek a zefektivněním postupů udělování povolení.

                  (3)

                  V tomto sociálně-ekonomickém kontextu je nezbytné vypracovat společný přístup Unie, tzv. soubor nástrojů, založený na osvědčených postupech. Cílem je motivovat k včasnému zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou, včetně optických sítí a bezdrátových sítí nové generace. Takový přístup by podpořil vznikající a budoucí digitální procesy a aplikace a přímo by přispěl k růstu a zaměstnanosti v rámci hospodářského oživení Unie.

                  (4)

                  Závěry Rady o utváření digitální budoucnosti Evropy ze dne 9. června 2020 (1) zdůrazňují, že pandemie COVID-19 prokázala potřebu rychlé a všudypřítomné konektivity. V této situaci jsou členské státy vyzývány, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly soubor osvědčených postupů s cílem snížit náklady na zavádění sítí a usnadnit zavádění infrastruktur s velmi vysokou kapacitou, včetně optických vláken a sítí 5G.

                  (5)

                  Mobilní sítě 5G nabídnou uživatelům mobilních telefonů připojení s velmi vysokou kapacitou. Tyto sítě budou hrát zásadní úlohu při pokládání základu pro digitální a ekologickou transformaci v oblastech, jako je doprava, energetika, výroba, zdraví, zemědělství a sdělovací prostředky. Předpokladem úspěchu řady případů užití 5G je nepřetržité fungování služeb na podstatné části území, a to i přes hranice států. Je proto důležité, aby členské státy přijaly vhodná opatření na podporu zavádění sítí 5G na celém svém území, včetně venkovských a odlehlých oblastí, a vzájemně spolupracovaly při jejich zavádění v přeshraničních oblastech.

                  (6)

                  Opatření související se spektrem, na něž se vztahuje toto doporučení, mohou podpořit přípravu budoucího aktualizovaného akčního plánu pro Evropu pro sítě 5G a 6G, který Komise oznámila ve svém sdělení „Formování digitální budoucnosti Evropy“ (2). Tento aktualizovaný plán by zhodnotil dosažený pokrok, řešil stávající nedostatky v zavádění sítí a stanovil novou úroveň ambicí pro budoucí zavádění sítí 5G na úrovni EU s cílem zajistit, aby připojení 5G plně využilo svůj potenciál a pomohlo tak splnit dlouhodobější cíle EU v oblasti digitální transformace ekonomiky.

                  (7)

                  Cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/61/EU (3) („směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení“) je usnadnit a podnítit zavádění vysokorychlostních sítí elektronických komunikací. Ve své zprávě o provádění směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení (4) Komise zjistila řadu problémů, pokud jde o její účinnost, včetně skutečnosti, že členské státy nevyužívají plně potenciál některých nepovinných opatření. Toto doporučení by proto mělo navrhnout opatření motivující k včasnému zavádění udržitelných sítí elektronických komunikací s velmi vysokou kapacitou, včetně sítí 5G.

                  (8)

                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 (5), který musí být členskými státy proveden do vnitrostátního práva a uplatňován ode dne 21. prosince 2020, podporuje připojení a přístup všech občanů a podniků Unie k sítím s velmi vysokou kapacitou a jejich využívání. Toto doporučení má za cíl přispět k dosažení tohoto cíle a je tedy zaměřené na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou.

                  (9)

                  Členské státy by ve spolupráci mezi sebou navzájem a s Komisí měly urychleně vypracovat soubor nástrojů, který by obsahoval osvědčené postupy pro uplatňování směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení, vycházel z jejích minimálních požadavků a zajistil zlepšení v těchto oblastech: i) zefektivnění postupů udělování povolení v rámci širšího úsilí o zvýšení efektivity a transparentnosti veřejné správy a usnadnění podnikatelských činností; ii) zvýšení transparentnosti a posílení jednotného informačního místa; iii) rozšíření práva na přístup ke stávající fyzické infrastruktuře kontrolované subjekty veřejného sektoru a iv) zlepšení mechanismu řešení sporů. Kromě toho by členské státy měly určit opatření, která by pomohla snížit dopad sítí elektronických komunikací na životní prostředí a zajistit jejich udržitelnost.

                  (10)

                  Podle článku 7 směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení musí členské státy zajistit, aby příslušné orgány přijaly rozhodnutí týkající se všech povolení pro stavební práce nezbytné pro účely budování prvků vysokorychlostních sítí elektronických komunikací do 4 měsíců, přičemž tuto lhůtu lze ve výjimečných a řádně odůvodněných případech nebo z důvodu dodržení jiných lhůt či povinností stanovených ve vnitrostátním právu k zajištění řádného průběhu řízení prodloužit. Aby se zabránilo nejednotným postupům v Unii, měly by členské státy usilovat o usnadnění dodržení uvedené čtyřměsíční lhůty pro udělení nebo zamítnutí všech nezbytných povolení a měly by rovněž společně určit osvědčené postupy, které dále zefektivňují postupy udělování povolení, jako jsou implicitní schválení a zjednodušené postupy udělování povolení.

                  (11)

                  Některé členské státy vytvořily pro některé typy zavádění sítí zjednodušené postupy udělování povolení s cílem výrazně snížit administrativní zátěž jak pro operátory, tak pro vnitrostátní správní orgány. Členské státy by měly zvážit využívání zjednodušených postupů udělování povolení nebo výjimek z povolení nad rámec článku 57 evropského kodexu pro elektronické komunikace, jakož i určit scénáře zavádění sítí, pro které by byly vhodné (např. pro prozatímní zavedení nezbytná k zajištění kontinuity služeb elektronických komunikací nebo pro jednoduché modernizace stávajících sítí, včetně modernizace stávajících základnových stanic mobilních sítí na 5G).

                  (12)

                  V zájmu snížení administrativní zátěže a zefektivnění postupů udělování povolení by mělo být usnadněno využívání elektronických postupů a posílena úloha jednotného informačního místa. Za tímto účelem by členské státy měly zvážit, jak by se jednotné informační místo mohlo stát účinným jednotným kontaktním místem pro podávání elektronických žádostí o povolení na všech správních úrovních.

                  (13)

                  Jako další krok by významnou přidanou hodnotu přinesl integrovaný přístup k vydávání povolení v rámci odpovědnosti jednotného informačního místa. V případě zapojení více než jednoho příslušného orgánu by se to mohlo uskutečnit prostřednictvím plně koordinovaného postupu. Členské státy by proto měly zvážit, že jednotnému informačnímu místu přidělí aktivní úlohu při koordinaci a sledování postupů udělování povolení různými příslušnými orgány a zajištění řádné výměny příslušných informací.

                  (14)

                  Aby se předešlo nežádoucím prodlením, měly by se souběžně provádět postupy pro udělování povolení a omezování vlastnických práv třetích osob, též podél komunikací (např. silnice, železnice), podle článku 43 evropského kodexu pro elektronické komunikace. Členské státy by měly prozkoumat možnost omezení vlastnických práv třetích osob co nejrychleji a v každém případě v maximální lhůtě pro udělení povolení, která činí 4 měsíce, čímž tento postup uvedou do souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 3 směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení.

                  (15)

                  Vzhledem k rostoucímu počtu povolení pro zavádění sítí elektronických komunikací a jejich převážně místnímu charakteru se poplatky za povolení pro stavební práce mohou mezi členskými státy i v rámci jednotlivých členských států výrazně lišit. Mohou rovněž představovat významnou část nákladů na zavádění, a to zejména ve venkovských a odlehlých oblastech, kde jsou náklady na zavedení na uživatele nejvyšší. Bylo by proto velmi užitečné, kdyby si členské státy vyměňovaly informace a dohodly se na způsobech, jak udržet náklady na udělování povolení na úrovni, která by neodrazovala od investic, a zohlednily přitom velké množství povolení, která jsou často požadována.

                  (16)

                  Nezbytným předpokladem pro zajištění účinného využívání stávající fyzické infrastruktury a odpovídající koordinace stavebních prací je přístup ke komplexním, přesným a aktualizovaným informacím. V tomto ohledu má zásadní význam role jednotného informačního místa. Zlepšení transparentnosti ohledně stávající infrastruktury a plánovaných stavebních prací je klíčovým předběžným krokem, který umožní přístup ke stávající infrastruktuře a zlepší koordinaci stavebních prací, což následně bude mít další přínosy pro životní prostředí a jednotlivce. Členské státy by proto měly být vyzvány, aby zvážily předávání všech informací o fyzické infrastruktuře dostupných v dané oblasti z různých zdrojů jednotnému informačnímu místu a aby poskytly podporu při poskytování georeferenčních informací.

                  (17)

                  Členské státy by měly být vybízeny k tomu, aby prozkoumaly způsoby, jak zlepšit transparentnost ohledně stávající fyzické infrastruktury zvýšením množství a kvality informací, které jsou dostupné prostřednictvím jednotného informačního místa. To zahrnuje informace, které si podle čl. 4 odst. 2 a 4 směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení na žádost vzájemně poskytují operátoři nebo které se týkají fyzické infrastruktury kontrolované subjekty veřejného sektoru.

                  (18)

                  Kromě požadavků směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení týkajících se přístupu ke stávající fyzické infrastruktuře lze zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou dále usnadnit tak, že se operátorům umožní získat přístup k příslušné fyzické infrastruktuře kontrolované subjekty veřejného sektoru za podobných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 3 uvedené směrnice. Tato fyzická infrastruktura by zahrnovala budovy, zejména střechy, a městský mobiliář, jako např. sloupy pouličního osvětlení, značky a ukazatele, světelnou signalizaci, billboardy, zastávky autobusů a tramvají a stanice metra.

                  (19)

                  Směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení stanoví postupy řešení sporů, které se uplatní v případě, že jednání týkající se přístupu k infrastruktuře selžou. Členské státy by měly zvýšit své úsilí a společně určit osvědčené postupy pro účinné a efektivní mechanismy řešení sporů a řádné fungování subjektů pro řešení sporů v celé Unii. V zájmu transparentnosti by tyto postupy měly zahrnovat včasné zveřejňování rozhodnutí subjektů pro řešení sporů.

                  (20)

                  Environmentální stopa odvětví elektronických komunikací roste a je nezbytné zvážit všechny možné způsoby, jak tento trend zastavit. Pobídky k zavádění sítí, které se vyznačují například nižší uhlíkovou stopou, mohou přispět k udržitelnosti odvětví a ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí. Členské státy se vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí určily a podporovaly takové pobídky, které by mohly zahrnovat zrychlené postupy pro udělování povolení nebo snížené poplatky za povolení a přístup k sítím, které splňují určitá ekologická kritéria.

                  (21)

                  Aby nedocházelo k nepřiměřenému zpoždění postupů pro povolování využívání spektra a instalace bezdrátových komunikačních sítí, měly by si členské státy vyměňovat osvědčené postupy, jak zohlednit výsledky posouzení vlivů na životní prostředí, pokud je vyžadováno, a zejména pokud orgány připravují rámec pro pozdější schválení záměrů, a to při plném dodržení právních předpisů Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (6) („směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí“), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (7) („směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí“) a směrnice Rady 92/43/EHS (8) („směrnice o přírodních stanovištích“). Posouzení vlivů na životní prostředí by mělo proběhnout ve fázi, kdy lze dopady na životní prostředí určit a posoudit.

                  (22)

                  Evropský kodex pro elektronické komunikace stanoví společnou lhůtu do konce roku 2020, kdy členské státy umožní využívání pásma 3,4-3,8 GHz a alespoň 1 GHz prvotního pásma 24,25-27,5 GHz pro sítě 5G. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/899 (9) navíc stanoví společnou lhůtu do 30. června 2020, kdy členské státy umožní využívání prvotního pásma 700 MHz pro sítě 5G. Členské státy by měly zajistit, aby správa spektra podporovala vysoce kvalitní připojení pro podniky a společnost s přeshraničním rozměrem, jakož i digitalizaci průmyslu, a tím přinášela výhody pro hospodářství i pro společnost jako celek, mimo jiné pokud jde o přístupnost, rovné příležitosti a začlenění. Dosažení uvedeného cíle by mohlo být usnadněno včasnou výměnou názorů a osvědčených postupů před zahájením procesu vzájemného hodnocení stanoveného evropským kodexem pro elektronické komunikace a v rámci tohoto procesu.

                  (23)

                  Aby se zajistilo rychlé a bezpečné zavedení sítí 5G a využívání inovativních služeb od roku 2020 v souladu s akčním plánem pro 5G (10) a s ohledem na soubor nástrojů podle doporučení Komise ohledně kybernetické bezpečnosti sítí 5G (11), měly by členské státy zabránit jakýmkoli zpožděním při povolování využívání prvotních pásem 5G v důsledku krize COVID-19 nebo by tato zpoždění měly minimalizovat.

                  (24)

                  S ohledem na význam bezpečné a odolné infrastruktury 5G pro hospodářské oživení a růst by postupy udělování oprávnění k využívání spektra měly v příslušných případech podporovat investice do infrastruktury tím, že v souladu s pravidly státní podpory zmírní finanční zátěž pro uživatele rádiového spektra, zejména pro operátory. V době krize způsobené onemocněním COVID-19 je to ještě důležitější. Za tímto účelem by členské státy měly být vybízeny k tomu, aby určily pravidla pro udělování oprávnění k využívání spektra, jejichž cílem bude uplatňovat takovou metodiku stanovování cen za spektrum, která bude podporovat investice. Tyto postupy mohou v příslušných případech zahrnovat pobídky k poskytování vysoce kvalitního bezdrátového pokrytí s cílem zajistit široce dostupné služby, a to i přeshraničně.

                  (25)

                  Aby se zabránilo nedostatku spektra, který vede k vyšším nabídkám v dražbách spektra, mohou osvědčené postupy zahrnovat opatření, která pokud možno nevyhradí prvotní kmitočtová pásma pro 5G pro účely veřejné bezpečnosti a obrany, nebo opatření k vyhrazení rádiového spektra harmonizovaného na úrovni EU pro služby elektronických komunikací pro soukromé uživatele rádiového spektra, a to jak pokud jde o rozsah spektra, tak o volbu konkrétního kmitočtového pásma, pouze v řádně odůvodněných případech.

                  (26)

                  Sítě 5G vyžadují ve srovnání s předchozími technologickými generacemi výrazně hustší zavedení buněk ve vyšších kmitočtových pásmech. Náklady na jejich zavádění (včetně mezních nákladů) lze snížit pasivním a aktivním sdílením infrastruktury a společným zaváděním bezdrátové infrastruktury, zejména při využívání kmitočtových pásem 3,4–3,8 GHz a 24,25–27,5 GHz, a tím toto zavádění urychlit, podpořit lepší pokrytí sítí a umožnit efektivnější a účinnější využívání rádiového spektra ve prospěch spotřebitelů. Příslušné orgány by je proto měly vnímat pozitivně, zejména v oblastech s omezenou ekonomickou návratností.

                  (27)

                  Zavedení hustých bezdrátových sítí 5G by rovněž prospěly flexibilní režimy udělování oprávnění, které stimulují investice do bezdrátových sítí a zajišťují účinné využívání spektra. Vysokofrekvenční pásma nad 24 GHz („pásma mm vln“), jako je kmitočtové pásmo 24,25–27,5 GHz, nabízejí široký rozsah rádiového spektra s geograficky omezenými vlastnostmi šíření. Zatímco členské státy by obecně měly k udělování práv na využívání nedostatkových kmitočtových pásem využívat výběrová řízení, jako jsou např. aukce, mohou tyto postupy v určitých případech omezit potenciál pro investice do hustých bezdrátových sítí 5G, jakož i flexibilitu a výslednou účinnost využívání spektra. Za osvědčený postup by mohlo být považováno individuální oprávnění k harmonizovaným pásmům mm vln, které využívá zrychlený správní postup, který je otevřený, objektivní, přiměřený a nediskriminační a řídí se transparentními kritérii a postupy.

                  (28)

                  Aby se předešlo rozdílným řešením při udělování práv na užívání rádiového spektra za účelem poskytování přeshraničních bezdrátových služeb, měly by členské státy při přidělování rádiového spektra lépe koordinovat svoji činnost s cílem podpořit bezdrátové připojení, které podpoří průmyslovou transformaci a digitální svrchovanost Unie na základě flexibilních kapacit infrastruktury 5G a její schopnosti souběžně poskytovat více služeb. Koordinované přidělování spektra je obzvláště důležité pro splnění požadavků na konektivitu u nových případů užití, které přispívají k digitalizaci činností v oblasti silniční a železniční mobility a dopravy a průmyslové výroby. Tyto podmínky se týkají zejména kvality služeb, vyjádřené kapacitou, propustností, latencí, spolehlivostí a bezpečností a odolností sítě.

                  (29)

                  Za tímto účelem by členské státy měly přispět k souboru osvědčených postupů a dohodnout se na něm, a to v úzké spolupráci s Komisí a s podporou Skupiny pro politiku rádiového spektra, přičemž tyto postupy by se měly vztahovat na významné inovativní příklady v průmyslových odvětvích s přeshraničním rozměrem, jako je silniční nebo železniční doprava (včetně přeshraničních koridorů pro spolupracující, propojenou a automatizovanou mobilitu) a inteligentní továrny. Tyto postupy by mohly využít výsledky pilotních projektů a testů, které ve vertikálních odvětvích EU financuje, včetně přeshraničních koridorů 5G. Tyto postupy by měly určit příslušné společné kmitočtové rozsahy, režimy udělování oprávnění a podmínky pro operátory pro účely poskytování vyhrazených (odvětvových) bezdrátových služeb. Společné režimy udělování oprávnění by se mohly týkat individuálních oprávnění operátorů a zúčastněných stran z oblasti průmyslu, včetně sdíleného využívání spektra. Společné podmínky oprávnění by se mohly týkat zavádění, kvality služeb, sdíleného využívání spektra, koexistence bezdrátových systémů, hromadění spektra, kybernetické bezpečnosti a sjednaných dohod mezi mobilními operátory a zúčastněnými stranami z průmyslu, jakož i opatření na ochranu nezbytných komunikací pro leteckou dopravu. V tomto ohledu by Skupina pro politiku rádiového spektra měla být Komisi nápomocna při určování, zda je třeba pověřit Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ vypracováním harmonizovaných technických podmínek pro využívání spektra.

                  (30)

                  Členské státy by měly koordinovat postup udělování oprávnění k využívání spektra, a zejména by měly při provádění souboru osvědčených postupů vypracovaných členskými státy ve spolupráci s Komisí využívat společný autorizační postup v souladu s článkem 37 evropského kodexu pro elektronické komunikace. Tento postup může zahrnovat přidělení společného vyhrazeného kmitočtového rozsahu podle společných podmínek pro oprávnění.

                  (31)

                  Pro provádění souboru nástrojů by byl vhodný jasný proces, přiměřené monitorování a větší transparentnost a dialog na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie.

                  (32)

                  Členské státy by měly vypracovat soubor nástrojů ve vzájemné spolupráci a v úzké spolupráci s Komisí. V případě potřeby by měla být úzce zapojena Skupina pro politiku rádiového spektra, Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací a vnitrostátní regulační orgány, síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení, subjekty pro řešení sporů a příslušné orgány odpovědné za fungování jednotného informačního místa.

                  (33)

                  Tímto doporučením není dotčeno uplatňování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a pravidel státní podpory,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      1.   ÚČEL A DEFINICE

                  1)

                  Toto doporučení stanoví pokyny pro vypracování osvědčených postupů, označovaných jako „soubor nástrojů“, za účelem posílení konektivity v zájmu podpory hospodářské obnovy po koronavirové krizi, přičemž se zaměřuje na tři oblasti, jejichž cílem je především:

                              a)

                              snížit náklady a zvýšit rychlost zavádění sítí elektronických komunikací, a zejména sítí s velmi vysokou kapacitou, prostřednictvím zjednodušení postupů udělování povolení pro stavební práce, zlepšení transparentnosti a posílení kapacit jednotných informačních míst zřízených směrnicí o snížení nákladů na širokopásmové připojení, rozšíření práv na přístup ke stávající fyzické infrastruktuře kontrolované subjekty veřejného sektoru a určení opatření, která by pomohla snížit dopad sítí elektronických komunikací na životní prostředí;

                              b)

                              ve vhodných případech poskytovat včasný přístup k rádiovému spektru 5G podporující inovace, a to prostřednictvím pobídek pro užívání spektra podporujících investice, jakož i včasný postup přidělování rádiového spektra pro prvotní pásma 5G;

                              c)

                              zavést silnější postup koordinace pro přidělování spektra, který rovněž usnadní přeshraniční poskytování inovativních služeb 5G.

                  2)

                  Pro účely tohoto doporučení se použijí definice stanovené ve směrnici o snížení nákladů na širokopásmové připojení a v evropském kodexu pro elektronické komunikace.

            2.   POSTUP VYTVÁŘENÍ SOUBORU NÁSTROJŮ

                  3)

                  Členské státy by měly ve vzájemné spolupráci a v úzké spolupráci s Komisí vypracovat soubor nástrojů v oblastech uvedených v oddílech 3, 4 a 5 tohoto doporučení. V příslušných případech by se měly zapojit tyto subjekty:

                              a)

                              Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací, jakož národní regulační orgány, síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení a příslušné orgány odpovědné za funkce jednotného informačního místa, pokud jde o oblasti uvedené v oddíle 3;

                              b)

                              Skupina pro politiku rádiového spektra a příslušné vnitrostátní regulační orgány, pokud jde o oblasti uvedené v oddílech 4 a 5.

                  4)

                  Členské státy by do 20. prosince 2020 měly určit osvědčené postupy a informovat o nich ostatní členské státy a Komisi podle oddílů 3 a 4.

                  5)

                  Členské státy by se měly v úzké spolupráci s Komisí dohodnout na souboru nástrojů do 30. března 2021.

                  6)

                  Členské státy by měly soubor nástrojů provést urychleně a v úzké spolupráci s ostatními členskými státy, Komisí a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.

                  7)

                  V zájmu zajištění transparentnosti a usnadnění výměny osvědčených postupů mezi členskými státy by soubor nástrojů a veškeré související informace, které byly ohlášeny, měly být zveřejněny na internetových stránkách Europa a prostřednictvím jednotných informačních míst.

            3.   POSÍLENÁ KOORDINACE NA ÚROVNI UNIE, POKUD JDE O SNIŽOVÁNÍ NÁKLADŮ A ZVYŠOVÁNÍ RYCHLOSTI ZAVÁDĚNÍ SÍTÍ S VELMI VYSOKOU KAPACITOU

         Zjednodušení postupů udělování povolení

                  8)

                  Členské státy by měly vypracovat osvědčené postupy a dohodnout se na nich s cílem dále zefektivnit postupy udělování povolení nad rámec směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení, jak je definován v článku 1 uvedené směrnice, a usnadnit dodržování lhůty a dalších podmínek stanovených v čl. 7 odst. 3 směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení. Členské státy by měly zejména přezkoumat, jak:

                              a)

                              usnadnit dodržení nejvýše čtyřměsíční lhůty pro udělení nebo zamítnutí povolení. V zájmu zvýšení právní jistoty a přispění ke snížení administrativní zátěže by členské státy měly v případě, že během čtyřměsíční lhůty nebude přijato výslovné rozhodnutí, zvážit tiché schválení žádosti;

                              b)

                              zjednodušit a zefektivnit postupy udělování povolení, včetně zavedení zrychlených postupů udělování povolení a/nebo případných výjimek z povinnosti získat povolení, a vymezit typ zavádění sítí, pro který by to bylo prospěšné;

                              c)

                              poskytnout operátorům právo předkládat elektronickými prostředky prostřednictvím jednotného informačního místa žádosti o všechna nezbytná povolení, která jsou vyžadována pro stavební práce za účelem zavedení prvků sítí s velmi vysokou kapacitou;

                              d)

                              zřídit jednotné informační místo jako jednotné kontaktní místo pro podávání žádostí týkajících se těchto stavebních prací. Za tímto účelem by jednotné informační místo mohlo být pověřeno aktivní úlohou při koordinaci a sledování postupů udělování povolení na všech správních úrovních. Mohlo by být rovněž pověřeno tím, aby usnadňovalo výměnu informací o průběhu těchto řízení mezi žadateli a příslušnými orgány, včetně sdělení rozhodnutí vydaného příslušným orgánem (příslušnými orgány) žadateli.

                  9)

                  Členské státy by rovněž měly zvážit osvědčené postupy pro usnadnění omezení vlastnických práv třetích osob podle článku 43 evropského kodexu pro elektronické komunikace, pokud jsou tato omezení nezbytná pro zavádění prvků sítí s velmi vysokou kapacitou. Tyto osvědčené postupy by měly zajistit, aby v případech, kdy zavedení takových prvků sítí vyžaduje jak povolení stavebních prací, tak i omezení vlastnických práv třetích osob, příslušné orgány udělily nebo zamítly potřebná povolení souběžně, a to nejvýše do 4 měsíců od podání žádosti.

                  10)

                  Členské státy by si měly vyměňovat osvědčené postupy a dohodnout se na nich s cílem zajistit, aby poplatky účtované za udělování povolení pro stavební práce, které jsou nezbytné k zavedení sítí s velmi vysokou kapacitou, byly objektivně odůvodněné, transparentní, nediskriminační a přiměřené jejich zamýšlenému účelu a aby pokrývaly pouze administrativní náklady vzniklé v souvislosti s poskytováním takových povolení.

         Zlepšení transparentnosti prostřednictvím jednotného informačního místa

                  11)

                  Členské státy by měly vypracovat vhodné osvědčené postupy ke zlepšení transparentnosti ohledně fyzické infrastruktury, aby operátoři měli snazší přístup ke všem relevantním informacím o infrastruktuře dostupné v určité oblasti. Za tímto účelem by členské státy měly zvážit posílení úlohy jednotného informačního místa a rozšíření jeho funkcí tak, aby zahrnovaly například georeferenční informace (mapy a digitální modely) a začleňovaly informace z různých zdrojů (zejména informace poskytované příslušnými vnitrostátními orgány na jakékoli úrovni, subjekty veřejného sektoru a provozovateli sítí).

                  12)

                  Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly osvědčené postupy s cílem zajistit, aby informace uvedené v čl. 4 odst. 1 směrnice, pokud jsou v držení subjektů veřejného sektoru, byly zpřístupněny prostřednictvím jednotného informačního místa v elektronické podobě. Kromě toho by členské státy měly zvážit, že prostřednictvím jednotného informačního místa zpřístupní informace o fyzické infrastruktuře, které překračují minimální požadavky uvedené ve směrnici, jako je georeferenční umístění infrastruktury, její digitální model, její typ a současné využití nebo její celková a volná kapacita.

                  13)

                  V zájmu dalšího zlepšení množství a druhu informací dostupných prostřednictvím jednotného informačního místa by členské státy měly zvážit zavedení povinnosti provozovatelů sítí, aby prostřednictvím jednotného informačního místa a v elektronickém formátu zpřístupnili informace týkající se jejich stávající fyzické infrastruktury, kterou na zvláštní žádost poskytli jiným operátorům.

         Rozšíření práva na přístup ke stávající fyzické infrastruktuře

                  14)

                  Za účelem zvýšení počtu a typů zařízení, která mají operátoři k dispozici pro zavádění prvků sítí s velmi vysokou kapacitou, by členské státy měly vypracovat osvědčené postupy, které operátorům umožní získat přístup k fyzické infrastruktuře (včetně budov a městského mobiliáře) kontrolované veřejnými subjekty, která je schopna hostovat prvky sítě s velmi vysokou kapacitou, a to za podobných podmínek, jaké stanoví článek 3 směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení.

         Mechanismus řešení sporů

                  15)

                  Členské státy by měly vypracovat osvědčené postupy s cílem zlepšit účinnost a efektivitu mechanismu řešení sporů, pokud jde o spory týkající se přístupu k fyzické infrastruktuře, a zlepšit fungování subjektů pro řešení sporů, s cílem řešit související otázky v co nejkratším časovém rámci a poskytnout stranám pokyny ohledně vhodných podmínek a poplatků, včetně včasného zveřejňování jejich rozhodnutí.

         Snížení ekologické stopy sítí

                  16)

                  Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly osvědčené postupy na podporu zavádění sítí elektronických komunikací se sníženou ekologickou stopou, zejména pokud jde o využívání energie a související emise skleníkových plynů, včetně:

                              a)

                              kritérií pro posuzování environmentální udržitelnosti budoucích sítí;

                              b)

                              pobídek pro operátory k zavádění ekologicky udržitelných sítí.

         Posouzení vlivu na životní prostředí

                  17)

                  Pokud právní předpisy Unie, zejména směrnice 2001/42/ES („směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí“), směrnice 2011/92/EU („směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí“) a směrnice 92/43/EHS („směrnice o přírodních stanovištích“), vyžadují posouzení dopadů, a zejména pokud orgány připravují rámec pro budoucí schvalování záměrů, měly by si členské státy vyměňovat osvědčené postupy, jak provádět posouzení dopadů na životní prostředí a zohledňovat jeho výsledky ve fázi, kdy lze dopad na životní prostředí určit a posoudit, například když operátoři předkládají celkové plány záměrů zahrnujících konkrétní instalace nebo zavádění sítí.

            4.   OPATŘENÍ NA VNITROSTÁTNÍ ÚROVNI K ZAJIŠTĚNÍ VČASNÉHO PŘÍSTUPU K RÁDIOVÉMU SPEKTRU 5G, KTERÝ PODPORUJE INVESTICE

         Harmonogram postupů udělování oprávnění k využívání spektra

                  18)

                  Aniž je dotčeno jakékoli posouzení vyšší moci podle práva Unie, měly by členské státy zajistit, aby jakékoli odložení postupů udělování práv na užívání rádiového spektra v důsledku krize COVID-19 bylo omezeno na minimum a trvalo pouze tak dlouho, jak je nezbytné pro prevenci nebo omezení šíření onemocnění COVID-19. Členské státy by měly odpovídajícím způsobem aktualizovat veškeré příslušné vnitrostátní plány v oblasti spektra.

                  19)

                  Členské státy by měly požádat fórum pro vzájemné hodnocení podle článku 35 evropského kodexu pro elektronické komunikace, aby předem přezkoumalo navrhovaná opatření pro udělení práv na užívání spektra v kmitočtových pásmech 700 MHz, 3,4-3,8 GHz a 24,25-27,5 GHz za účelem výměny osvědčených postupů.

         Pobídky k investicím

                  20)

                  Aby bylo možné zhodnotit pobídky pro uživatele rádiového spektra, aby podstatně investovali do zavádění sítí 5G, měly by členské státy informovat Komisi, zejména prostřednictvím Skupiny pro politiku rádiového spektra, o konkrétních opatřeních, která považují za osvědčené postupy, včetně těch, která byla zavedena nebo mají být zavedena na vnitrostátní úrovni při povolování využívání rádiového spektra v kmitočtových pásmech 700 MHz, 3,4–3,8 GHz a 24,25–27,5 GHz.
                  Členské státy by měly zejména podávat zprávy o všech příslušných opatřeních, jejichž cílem je:

                              a)

                              podporovat přiměřené vyvolávací ceny, které odrážejí minimální výši poplatků za práva na užívání rádiového spektra

                              b)

                              zamezit nedostatku spektra tím, že zajistí přidělení celého rádiového spektra harmonizovaného na úrovni Unie;

                              c)

                              nediskriminačním způsobem poskytnout možnost hradit poplatky za práva na užívání rádiového spektra ve splátkách po dobu platnosti těchto práv;

                              d)

                              používat individuální režim udělování oprávnění pro kmitočtové pásmo 24,25–27,5 GHz, který podporuje jeho včasné využívání, a zejména včetně režimu, který je založen na zrychlených správních postupech, pokud se uplatňuje na geograficky omezená práva na užívání;

                              e)

                              kombinovat finanční pobídky s povinnostmi nebo formálními závazky k urychlení nebo rozšíření vysoce kvalitního bezdrátového pokrytí;

                              f)

                              s výhradou práva hospodářské soutěže poskytnout možnost sdílení pasivní a aktivní infrastruktury, jakož i možnost společného zavádění infrastruktury, která je založena na využívání rádiového spektra.

            5.   POSÍLENÁ KOORDINACE NA ÚROVNI UNIE, POKUD JDE O PŘIDĚLOVÁNÍ SPEKTRA PRO PŘESHRANIČNÍ UŽÍVÁNÍ

                  21)

                  Za účelem podpory soudržné praxe při udělování práv na užívání rádiového spektra operátorům s cílem zavést bezdrátovou infrastrukturu nové generace (včetně 5G) pro přeshraniční průmyslové využití by členské státy měly vypracovat osvědčené postupy jako součást souboru nástrojů a dohodnout se na nich, a to včetně:

                              a)

                              určení případů užití s přeshraničním rozměrem, zejména pro silniční dopravu, železniční dopravu a průmyslovou výrobu, a to v souladu s prioritami Unie (12) v oblasti zavádění 5G;

                              b)

                              pro každý určený případ užití určení společného vyhrazeného kmitočtového rozsahu ve spojení s příslušným společným režimem udělování oprávnění, jakož i podmínkami spojenými s těmito oprávněními, které jsou nezbytné pro zajištění kontinuity služeb přes hranice, mimo jiné včetně kvality služeb a bezpečnosti sítí.

                  22)

                  Členské státy se vyzývají, aby ve vztahu k příslušným uživatelům na svém území používaly osvědčené postupy souboru nástrojů uvedeného v bodě (21) s cílem zejména společně stanovit společné aspekty společného autorizačního postupu podle článku 37 evropského kodexu pro elektronické komunikace a tento postup vést, a to do 30. března 2022.

            6.   PODÁVÁNÍ ZPRÁV

                  23)

                  Každý členský stát by měl poskytnout Komisi plán provádění souboru nástrojů do 30. dubna 2021.

                  24)

                  Každý členský stát by měl podat zprávu o provádění souboru nástrojů do 30. dubna 2022.

         V Bruselu dne 18. září 2020.

               Za Komisi

            Thierry BRETON

               člen Komise

         (1)  Závěry Rady o utváření digitální budoucnosti Evropy, 9. června 2020, 8711/20.
      https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/cs/pdf

         (2)  COM(2020) 67 final.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/61/EU ze dne 15. května 2014 o opatřeních ke snížení nákladů na budování vysokorychlostních sítí elektronických komunikací (Úř. věst. L 155, 23.5.2014, s. 1).

         (4)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/61/EU ze dne 15. května 2014 o opatřeních ke snížení nákladů na budování vysokorychlostních sítí elektronických komunikací, COM(2018)492, 27. června 2018.

         (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 ze dne 11. prosince 2018, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 36).

         (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).

         (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1).

         (8)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

         (9)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/899 ze dne 17. května 2017 o využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii (Úř. věst. L 138, 25.5.2017, s. 131).

         (10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Akční plán 5G pro Evropu“, COM(2016) 588 final.

         (11)  Doporučení Komise (EU) 2019/534 ze dne 26. března 2019 Kybernetická bezpečnost sítí 5G (Úř. věst. L 88, 29.3.2019, s. 42).

         (12)  Viz zejména sdělení Komise COM(2016) 587 a COM(2020)67.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 15. prosince 2020, kterým se mění doporučení ESRB/2020/7 o omezení rozdělování výnosů v průběhu pandemie COVID-19 (ESRB/2020/15) 2021/C 27/01

text:
                  25.1.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 27/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
         ze dne 15. prosince 2020,
         kterým se mění doporučení ESRB/2020/7 o omezení rozdělování výnosů v průběhu pandemie COVID-19
         (ESRB/2020/15)
         (2021/C 27/01)
         GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 uvedeného nařízení,
         s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Při vypuknutí pandemie COVID-19 Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) uznala, že s cílem zmírnit systémové riziko a přispět k hospodářskému oživení je třeba, aby finanční instituce udržovaly vysokou úroveň kapitálu. Za tímto účelem ESRB vydala doporučení ESRB/2020/7 o omezení rozdělování výnosů v průběhu pandemie COVID-19 (3), jehož cílem bylo zajistit, aby všechny finanční instituce, které mohou představovat riziko pro finanční stabilitu, udržovaly vysokou úroveň kapitálu, tím, že požádala příslušné orgány, aby finanční instituce vyzývaly k tomu, aby se zdržely rozdělování výnosů po dobu trvání pandemie COVID-19, nejméně však do 1. ledna 2021.

                     (2)

                     V Evropě i na celém světě stále panuje krize vyvolaná pandemií COVID-19 a nadále převládá nejistota o budoucím dopadu na hospodářství a finanční instituce, přičemž existuje riziko, že dojde k dalšímu zhoršení zdravotních a ekonomických podmínek. Trhy a orgány nemají k dispozici informace o dlouhodobém dopadu krize na finanční sektor a úvěrové trhy. Finanční instituce jsou i nadále silně závislé na podpoře veřejné politiky. Zásadní je zajistit nepřetržité řádné fungování finančního systému. Výjimečné prodloužení omezení výplat z důvodu nejistoty ohledně budoucího makroekonomického vývoje slouží k dosažení tohoto cíle tím, že umožňuje, aby finanční instituce udržovaly dostatečně vysokou míru kapitálu s cílem zmírnit systémové riziko a přispět k hospodářskému oživení. ESRB současně uznává, jakého pokroku orgány a finanční instituce dosáhly při vyrovnávání se s účinky pandemie. ESRB si je rovněž vědoma významu, který rozdělování výnosů má pro finanční instituce, neboť jim umožňuje získávat kapitál z vnějších zdrojů; odměňování investorů za jejich investici je totiž zásadní pro dlouhodobou udržitelnost finančních institucí a trhů. ESRB však vyzývá k maximální obezřetnosti, aby rozdělování výnosů neohrožovalo stabilitu finančního systému a proces oživení, a domnívá se, že výše rozdělování výnosů by měla být podstatně nižší, než v posledních letech před vypuknutím krize vyvolané pandemií COVID-19.

                     (3)

                     Doporučení ESRB/2020/7 se s ohledem na jejich systémově významnou funkci při zúčtování transakcí na finančních trzích vztahuje i na ústřední protistrany. Zamýšleným výsledkem bylo zabránit akcionářům a vedoucím pracovníkům v tom, aby prostřednictvím rozdělování výnosů čerpali přebytečný kapitál ústřední protistrany v době, kdy je operační riziko - které ústřední protistrany pokrývají ze svých vlastních zdrojů, a nikoli z příspěvků členů clearingového systému - nejzávažnější, a to i s ohledem na omezení přítomnosti zaměstnanců v kancelářích ústředních protistran. Zátěžový test ústředních protistran v Unii, který Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provedl po vypuknutí pandemie COVID-19, však potvrdil celkovou operační odolnost ústředních protistran v Unii vůči společným šokům a vícečetným selháním, pokud jde o úvěrové riziko, riziko likvidity a riziko koncentrace v případě zátěže (4). Kromě toho je třeba uvést, že dodnes nebyla prokázána žádná systémová či procesní selhání. Účinnost opatření, která ústřední protistrany přijaly ke zmírnění operačního rizika, ukazuje, že není nezbytné, aby ústřední protistrany byly nadále zahrnuty do oblasti působnosti doporučení ESRB/2020/7.

                     (4)

                     Opatření, která jsou obsažena v doporučení ESRB/2020/7, jsou dočasné povahy, a ESRB i nadále sleduje jejich dopady na finanční instituce a jejich schopnost přispívat k hospodářskému oživení. Při rozhodování o tom, zda a kdy je třeba provést změnu tohoto doporučení, ESRB mimo jiné vezme v úvahu makroekonomický vývoj a nové údaje o stabilitě finančního systému.

                     (5)

                     Oddíl 2 bod 5 doporučení ESRB/2020/7 stanoví, že generální rada rozhodne o tom, zda a kdy je třeba provést změnu doporučení ESRB/2020/7. Tyto změny by mohly spočívat zejména v prodloužení období, po které se použije doporučení A.

                     (6)

                     Doporučení ESRB/2020/7 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

            ZMĚNY

         Doporučení ESRB/2020/7 se mění takto:

                     1.

                     V oddíle 1 se doporučení A nahrazuje tímto:
                     „Doporučení A – Omezení rozdělování výnosů

                     Doporučuje se, aby příslušné orgány vyzývaly finanční instituce, které patří do jejich působnosti v oblasti dohledu (*1), k tomu, aby se do 30. září 2021 zdržely všech těchto jednání:

                                 a)

                                 rozdělení dividend nebo poskytnutí neodvolatelného příslibu rozdělení dividend;

                                 b)

                                 zpětného odkupu kmenových akcií;

                                 c)

                                 zakotvení povinnosti vyplácet pohyblivou složku odměny pracovníkovi odpovědnému za činnosti spojené s podstupováním podstatných rizik,
                                 jež snižují objem nebo kvalitu kapitálu, s výjimkou případů, kdy finanční instituce při těchto jednáních postupují s mimořádnou obezřetností a snížení, které z těchto jednání vyplývá, nepřekračuje konzervativní prahovou hodnotu stanovenou příslušným orgánem. Příslušným orgánům se doporučuje, aby před tím, než finanční instituce uskuteční jakékoli jednání uvedené v písmenu a) nebo b), zahájily s těmito finančními institucemi jednání.

                           Toto doporučení se uplatňuje na úrovni skupiny v EU (nebo na individuální úrovni, není-li finanční instituce součástí skupiny v EU), případně na subkonsolidované nebo individuální úrovni.

                        (*1)  To nezahrnuje pobočky finančních institucí.“;"

                     2.

                     Oddíl 2 bod 1 odstavec 1 se mění takto:

                                 a)

                                 písmeno b) se nahrazuje tímto:

                                             „b)

                                             „příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán nebo orgán dohledu, jak je definován v čl. 4 odst. 1 bodě 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně v čl. 13 odst. 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (*2);

                                    (*2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1)“;"

                                 b)

                                 písmeno c) se nahrazuje tímto:

                                             „c)

                                             „finanční institucí“ se rozumí kterýkoli z následujících podniků s ústředím nebo sídlem v Unii:

                                                         (i)

                                                         instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 nařízení (EU) č. 575/2013;

                                                         (ii)

                                                         pojišťovna ve smyslu čl. 13 odst. 1 směrnice 2009/138/ES;

                                                         (iii)

                                                         zajišťovna ve smyslu čl. 13 odst. 4 směrnice 2009/138/ES;“;

                                 c)

                                 písmeno d) nahrazuje tímto:

                                             „d)

                                             „pracovníkem odpovědným za činnosti spojené s podstupováním podstatných rizik“ se rozumí pracovník, který se řadí do kategorie pracovníků, jejichž pracovní činnost má podstatný vliv na rizikový profil dané finanční instituce, včetně pracovníka z kategorie pracovníků uvedených v čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU nebo případně v čl. 275 odst. 1 písm. c) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (*3);

                                    (*3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).“;"

                     3.

                     V oddílu 2 bodu 3 se vkládá nový odstavec, který zní:

                                 „1a.

                                 Při nastavení konzervativní prahové hodnoty by příslušné orgány měly náležitě zohlednit:

                                             a)

                                             cíle tohoto doporučení, zejména potřebu, aby finanční instituce udržovaly dostatečně vysokou úroveň kapitálu - a to i s ohledem na trajektorii jejich kapitálu - s cílem zmírnit systémové riziko a přispět k hospodářskému oživení při zohlednění rizik spočívajících ve zhoršení pozice solventnosti podniků a domácností s ohledem na pandemii;

                                             b)

                                             potřebu zajistit, aby celková výše rozdělování výnosů finančních institucí, které patří do jejich působnosti v oblasti dohledu, byla podstatně nižší, než v posledních letech před vypuknutím krize vyvolané pandemií COVID-19;

                                             c)

                                             specifika každého sektoru, který patří do jejich působnosti.“

                     4.

                     Oddíl 2 bod 4 se nahrazuje tímto:
                     „4.   Časový rámec pro návazné kroky

                     V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení nebo odůvodnit případnou nečinnost. Jednotliví adresáti se vyzývají, aby do 15. října 2021 předložili zprávu o provádění doporučení A.“;

                     5.

                     Oddíl 2 bod 5 se nahrazuje tímto:
                     „5.   Změny tohoto doporučení

                     Do 30. září 2021 rozhodne Generální rada o tom, zda a kdy je třeba provést změnu tohoto doporučení, přičemž mimo jiné vezme v úvahu makroekonomický vývoj a nové údaje o stabilitě finančního systému.“;

                     6.

                     V oddílu 2 bodu 6 s názvem „Sledování a hodnocení“ se vkládá nový odstavec, který zní:

                                 „3.

                                 Sekretariát ESRB bude napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky.“;

                     7.

                     Příloha s názvem „Sdělení o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení“ se zrušuje.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. prosince 2020.

                  Vedoucí sekretariátu ESRB

                  jménem generální rady ESRB

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s.1.

            (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2020/7 ze dne 27. května 2020 o omezení rozdělování výnosů v průběhu pandemie COVID-19 (Úř. věst. C 212, 26.6.2020, s. 1).

            (4)  Viz tisková zpráva ESMA: „ESMA’s Third EU-Wide CCP Stress Test Finds System Resilient to Shocks“, k dispozici na: https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma%E2%80%99s-third-eu-wide-ccp-stress-test-finds-system-resilient-shocks.


title: Doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku 2020/C 116/01

text:
               8.4.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 116/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 3. dubna 2020
      k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku
      (2020/C 116/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se mají členské státy vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  Dne 3. dubna 2020 Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU rozhodla, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek.

                  (4)

                  V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) je Rada povinna předložit dotčeným členským státům doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí též stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši alespoň 0,5 % hrubého domácího produktu (HDP).

                  (5)

                  Podle zimní prognózy Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022 by měl růst reálného HDP v roce 2019 činit 3,9 %. Za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, Komise předpovídá, že se růst reálného HDP zpomalí, nicméně bude se i nadále pohybovat na solidní úrovni 3,8 % v roce 2020 a 3,5 % v roce 2021 i 2022. Na jedné straně by významný fiskální stimul, který vyplývá ze stávajících politik, měl i nadále částečně podněcovat soukromou spotřebu. Na druhé straně je možné, že další prohloubení fiskálního schodku naruší důvěru spotřebitelů a investorů v udržitelnost růstového trendu ekonomiky. V důsledku toho se očekává oslabení investic, neboť soukromí investoři zohledňují rostoucí makroekonomickou nerovnováhu. Příspěvek čistého vývozu pravděpodobně zůstane v horizontu prognózy záporný, neboť vývoz je stále ovlivňován slabou vnější poptávkou, zatímco soukromá spotřeba podporuje dovoz. To by dále zhoršilo již tak vysoký schodek běžného účtu.

                  (6)

                  Dne 10. prosince 2019 vláda přijala a zaslala parlamentu svou fiskálně-rozpočtovou strategii na období 2020–2022 (dále jen „fiskální strategie“) s revidovaným cílem schodku veřejných financí pro rok 2019 ve výši 3,8 % HDP, který tak převyšuje referenční hodnotu 3 % HDP. Tato revize oproti původně plánovaným 2,8 % HDP v roce 2019 byla založena na údajích o dosavadním plnění rozpočtu od začátku roku. Fiskální strategie byla uzákoněna dne 18. prosince 2019.

                  (7)

                  Zimní prognóza Komise z roku 2020 rozšířená o fiskální proměnné do roku 2022 předpokládá, že schodek veřejných financí zůstane nad referenční hodnotou 3 % HDP pro celé období prognózy. Za předpokladu nezměněné politiky Komise očekává schodek veřejných financí ve výši 4 % HDP v roce 2019, 4,9 % v roce 2020, 6,9 % v roce 2021 a 7,7 % v roce 2022. Strukturální schodek by se měl v roce 2020 zhoršit o 1 % HDP, v roce 2021 o další 1,9 % HDP a v roce 2022 znovu o 0,8 %. Komisí předpovídaný nárůst schodku je způsoben především výrazným zvyšováním důchodů, které bylo uzákoněno v létě 2019. Vyšší výdaje na důchody by k nárůstu schodku přispěly ve výši 0,9 procentního bodu HDP v roce 2020, 1,7 procentního bodu HDP v roce 2021 a 1,1 procentního bodu HDP v roce 2022. Odhaduje se, že zdvojnásobení přídavků na děti, které má vstoupit v platnost v srpnu 2020, bude mít roční rozpočtové náklady ve výši 0,6 % HDP. Vláda ve své fiskální strategii předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % v roce 2021 a 2,8 % v roce 2022. Dle jejích odhadů by to vedlo ke strukturální korekci ve výši 0,3 % v roce 2020, 0,2 % v roce 2021 a 0,6 % v roce 2022. Tato korekce, uvedená ve fiskální strategii, je většinou založena na výdajích. Zejména se předpokládá, že v poměru k HDP klesnou výdaje na náhrady zaměstnancům, na zboží a služby a na kapitálové výdaje, jež nejsou spolufinancované ze zdrojů EU. Nižší projekce schodku ve fiskální strategii ve srovnání s prognózou Komise vychází z optimističtějších podkladových makroekonomických prognóz ve fiskální strategii a ze skutečnosti, že fiskální strategie nezohledňuje fiskální dopad některých přijatých opatření, zatímco plánované omezení stávajících výdajů není plně podpořeno uzákoněnými či věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohlo být v prognóze Komise plně vzato v úvahu.

                  (8)

                  Veřejný dluh v Rumunsku v roce 2018 činil 34,7 % HDP. Podle prognózy Komise se má zvýšit na 46,6 % HDP v roce 2022. Zůstane tedy pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě.

                  (9)

                  Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 má být odstranění nadměrného schodku ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění (v tomto případě v roce 2021), pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

                  (10)

                  Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Odstranění nadměrného schodku do roku 2021 by vyžadovalo příliš přísnou fiskální korekci a vedlo ke značné ztrátě hospodářského výstupu. Delší postup nápravy, který by přesto vyžadoval významné roční korekce, by měl na hospodářský růst rozloženější dopad a zohlednil by i skutečnost, že rozpočtový rok 2020 již začal. K zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku přispějí strukturální reformy prováděné souběžně s fiskální konsolidací. S ohledem na uvedené skutečnosti a na hospodářskou a fiskální situaci v Rumunsku je opodstatněné stanovit lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2022.

                  (11)

                  Aby byl postup korekce v dané lhůtě věrohodný a udržitelný, muselo by Rumunsko dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % HDP v roce 2021 a 2,8 % HDP v roce 2022, což je podle prognózy Komise v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (2) ve výši 8,2 % v roce 2020, 5,5 % v roce 2021 a 5,5 % v roce 2022. Tato míra růstu čistých výdajů bude hlavním ukazatelem, který se použije k posouzení fiskálního úsilí, pokud bude třeba provést podrobnou analýzu. Odpovídající roční korekce strukturálního salda činí 0,5 % HDP v roce 2020, 0,8 % HDP v roce 2021 a 0,8 % HDP v roce 2022. Na základě aktuální Prognózy tyto cíle stále umožňují roční zvyšování reálných čistých výdajů. Dosažení cílů bude pravděpodobně vyžadovat přehodnocení již uzákoněného velkého zvýšení důchodů a dalších nedávných opatření, která v základním scénáři vedou k prudkému zhoršení schodku.

                  (12)

                  Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalou nápravu schodku a zároveň se zaměřit na zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstového potenciálu ekonomiky.

                  (13)

                  Od roku 2016 se Rumunsko systematicky a opakovaně odchyluje od fiskálních pravidel zakotvených ve vnitrostátním fiskálním rámci, čímž tato pravidla do značné míry ztrácejí na účinnosti. Je nezbytné, aby Rumunsko v budoucnu zajistilo plné uplatňování svého fiskálního rámce.

                  (14)

                  Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu existují vysoká rizika pro zdravé veřejné finance v důsledku vysokých fiskálních schodků a nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Zvýšení důchodů, které bylo uzákoněno v létě roku 2019 a které má vstoupit v platnost v období 2019–2021, se na těchto rizicích značně podílí. To jen potvrzuje naléhavou potřebu plně obnovit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí,

            DOPORUČUJE TOTO:

                  1)

                  Rumunsko by mělo stávající nadměrný schodek odstranit nejpozději do roku 2022.

                  2)

                  Rumunsko by mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % HDP v roce 2021 a 2,8 % HDP v roce 2022, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 8,2 % v roce 2020, 5,5 % v roce 2021 a 5,5 % v roce 2022 a odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP v roce 2020, 0,8 % HDP v roce 2021 a 0,8 % HDP v roce 2022.

                  3)

                  Rumunsko by mělo specifikovat a důsledně provádět opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2022. Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalou nápravu způsobem podporujícím růst. Ke snížení schodku by mělo Rumunsko využít případné neočekávané příjmy.

                  4)

                  Rada Rumunsku stanoví lhůtu do 15. září 2020 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje. Poté by měly rumunské orgány podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení alespoň každých šest měsíců až do úplného odstranění nadměrného schodku.

            Rumunské orgány by navíc měly zajistit plné uplatňování svého vnitrostátního fiskálního rámce. Pro zajištění úspěchu fiskální konsolidační strategie bude rovněž důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady, jež byla Rumunsku předložena v rámci evropského semestru, a zejména s těmi, která souvisejí s postupem při makroekonomické nerovnováze.
      Toto doporučení je určeno Rumunsku.

         V Brusleu dne 3. dubna 2020.

               Za Radu

               předseda

            G. GRLIĆ RADMAN

         (1)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.)

         (2)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.


               8.4.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 118/158

      P8_TA(2018)0294
      Jednání o souhrnné dohodě EU-Ázerbájdžán
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2018 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku k jednání o komplexní dohodě mezi EU a Ázerbájdžánem (2017/2056(INI))
      (2020/C 118/25)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na články 2, 3 a 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22 a 36, Smlouvy o Evropské unii a na část pátou Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

                  —

                  s ohledem na to, že dne 7. února 2017 byla zahájena jednání mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánem o nové komplexní dohodě, která by měla nahradit Dohodu o partnerství a spolupráci z roku 1999 mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé (1),

                  —

                  s ohledem na to, že Rada dne 7. listopadu 2016 přijala směrnice pro jednání o této dohodě,

                  —

                  s ohledem na memorandum o porozumění o strategickém partnerství mezi EU a Ázerbájdžánem v oblasti energetiky ze dne 7. listopadu 2006,

                  —

                  s ohledem na hlavní výsledky 15. zasedání Rady pro spolupráci mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánem, které se uskutečnilo dne 9. února 2018,

                  —

                  s ohledem na zprávu Komise ze dne 19. prosince 2017 o vztazích mezi EU a Ázerbájdžánem v rámci revidované evropské politiky sousedství (SWD(2017)0485),

                  —

                  s ohledem na sdělení předsednictva Parlamentního shromáždění Euronest hlavám států a předsedům vlád ze dne 30. října 2017,

                  —

                  s ohledem na své doporučení ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017 (2),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (3),

                  —

                  s ohledem na společná prohlášení přijatá na vrcholných schůzkách Východního partnerství včetně té, která se konala dne 24. listopadu 2017,

                  —

                  s ohledem na publikaci Komise a ESVČ z června 2016 nazvanou „Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie“, a zejména na klíčové zásady zakotvené v této publikaci,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2017 o případu ázerbájdžánského novináře Afgana Muhtarliho (4) a na další usnesení o Ázerbájdžánu, zejména týkající se stavu lidských práv a právního státu,

                  —

                  s ohledem na prohlášení mluvčí pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku/Evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření ze dne 14. ledna 2018 o odsouzení novináře Afghana Muhtarliho v Ázerbájdžánu,

                  —

                  s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy ze dne 11. října 2017 o fungování demokratických institucí v Ázerbájdžánu,

                  —

                  s ohledem na zahájení řízení o nesplnění povinnosti ve Výboru ministrů Rady Evropy dne 5. prosince 2017, neboť ázerbájdžánské orgány i nadále odmítaly provést rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Ilgar Mammadov v. Ázerbájdžán,

                  —

                  s ohledem na zprávu mise za účelem hodnocení potřeb vyslané Úřadem pro demokratické instituce a lidská práva Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE/ODIHR) ze dne 2. března 2018 o předčasných prezidentských volbách v Ázerbájdžánu,

                  —

                  s ohledem na čl. 108 odst. 4 a článek 52 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a postoj ve formě pozměňovacích návrhů Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0185/2018),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že Východní partnerství je založeno na společném závazku mezi Arménií, Ázerbájdžánem, Běloruskem, Gruzií, Moldavskem, Ukrajinou a Evropskou unií a má za cíl prohloubit jejich vztahy a dodržovat mezinárodní právo a základní hodnoty, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv a základních svobod; vzhledem k tomu, že nová dohoda mezi EU a Ázerbájdžánem by měla prosazovat zájmy Unie v tomto regionu, jakož i podporovat její hodnoty;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament je nakloněn prohlubování vztahů se všemi členy Východního partnerství za předpokladu, že dodržují tyto základní hodnoty; vzhledem k tomu, že v rámci politiky Východního partnerství by atraktivní dlouhodobější model „Východní partnerství+“, který navrhl Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. listopadu 2017 o Východním partnerství a který by mohl nakonec vést mimo jiné k přistoupení těchto zemí k celní, energetické a digitální unii a k schengenskému prostoru, měl být rovněž otevřen i těm zemím, které nemají s EU dohodu o přidružení, jako je Ázerbájdžán, jakmile budou připraveny na tyto posílené závazky a dosáhnou významného pokroku v provádění společně dohodnutých reforem;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ázerbájdžánem jsou v současnosti upraveny dohodou o partnerství a spolupráci z roku 1999; vzhledem k tomu, že EU je pro Ázerbájdžán nejdůležitějším obchodním partnerem a největším vývozním i dovozním trhem, který představuje 48,6 % celkového objemu obchodu Ázerbájdžánu a zároveň tvoří největší zdroj přímých zahraničních investic; vzhledem k tomu, že Ázerbájdžán je strategickým partnerem EU v oblasti energetiky, který umožňuje diverzifikaci energetických zdrojů EU; vzhledem k tomu, že hospodářství Ázerbájdžánu je závislé na ropě a plynu, které představují přibližně 90 % vývozu, což jej činí zranitelným vůči vnějším šokům a kolísání světových cen ropy; vzhledem k tomu, že Ázerbájdžán ještě není členem WTO, v důsledku čehož vznikají významné celní a necelní překážky, které brání obchodu a obchodním vztahům s EU;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že EU a Ázerbájdžánem zdůraznily ve společném prohlášení ze summitu o Východním partnerství ze dne 24. listopadu 2017, že „EU bude diferencovaným způsobem společně s každou z partnerských zemí, včetně Arménie, Ázerbájdžánu a Běloruska, nadále jednat o atraktivních a realistických možnostech, jak posílit vzájemný obchod a povzbudit investice tak, aby byly zohledněny společné zájmy, reformovaná investiční politika, pokud jde o ochranu investic, pravidla uplatňovaná v mezinárodním obchodu a mezinárodní normy související s obchodem, mimo jiné v oblasti duševního vlastnictví, a s cílem přispět k modernizaci a diverzifikaci ekonomik“;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že nová dohoda by měla mít na Ázerbájdžán příznivý dopad, co se týče podpory demokratických norem, růstu a hospodářského rozvoje; vzhledem k tomu, že tyto perspektivy jsou obzvláště důležité pro mladé lidi v Ázerbájdžánu, pokud jde o podporu nové generace vzdělaných ázerbájdžánských občanů, s cílem zachovat naše základní hodnoty a modernizovat zemi; vzhledem k tomu, že plně fungující občanská společnost je stěžejním předpokladem k zajištění diverzifikace hospodářství;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku následující:

                        Obecné zásady, základní hodnoty a závazek k řešení konfliktů

                              a)

                              zajistit, aby prohlubování vztahů mezi EU a Ázerbájdžánem bylo podmíněno dodržováním a respektováním základních hodnot a zásad demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a základních svobod, včetně svobody projevu a sdružování, práv menšin a rovnosti pohlaví v zájmu obou stran, a zejména jejich občanů;

                              b)

                              připomenout ázerbájdžánským orgánům postoj Evropského parlamentu vyjádřený v doporučení ze dne 15. listopadu 2017 o Východním partnerství, v němž Ázerbájdžán vyzývá, aby dodržoval své mezinárodní závazky, a v němž jednoznačně deklaruje, že nebude ratifikována komplexní dohoda s žádnou zemí, která nerespektuje základní hodnoty a práva EU, zejména v případě, že neprovádí rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva a obtěžuje, zastrašuje a pronásleduje obránce lidských práv, nevládní organizace, členy opozice, právníky, novináře a ekologické aktivity; před uzavřením nové dohody EU-Ázerbájdžán zabezpečit propuštění všech politických vězňů a vězňů svědomí v Ázerbájdžánu, jak bylo oznámeno ázerbájdžánskými orgány; zajistit, aby byl v nové dohodě zahrnut zvláštní mechanismus pro pozastavení platnosti s jasnými ustanoveními o dodržování zásady právního státu, lidských práv a základních svobod;

                              c)

                              připomenout ázerbájdžánským orgánům postoj Evropského parlamentu vyjádřený ve stejném doporučení, že ratifikace nových dohod mezi EU a jednotlivými stranami konfliktu v Náhorním Karabachu musí být podmíněna smysluplnými závazky a viditelným pokrokem v mírovém řešení konfliktu, jako je zachování příměří a podpora uskutečňování základních zásad OBSE z roku 2009 a úsilí spolupředsedů Minské skupiny OBSE; zopakovat, že je nutné zapojit arménskou i ázerbájdžánskou občanskou společnost do jakéhokoli procesu vyjednávání;

                              d)

                              zajistit, aby budoucí dohoda s Ázerbájdžánem byla ambiciózní, komplexní, zaměřená do budoucna a zároveň slučitelná s ambicemi EU i Ázerbájdžánu na základě společných hodnot a zájmů, aby byla v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 a aby přinášela hmatatelné a konkrétní výhody pro obě strany, a to nejen pro velké společnosti, ale i pro malé a střední podniky s ohledem na jejich specifika a pro občany EU a Ázerbájdžánu;

                              e)

                              zajistit, pokud budou splněny výše uvedené podmínky, rychlý a stabilní vývoj jednání s cílem uzavřít tuto novou dohodu před konáním příštího summitu Východního partnerství v roce 2019;

                              f)

                              aktivně a jasně komunikovat o cílech a podmíněnosti nové dohody a probíhajícího procesu vyjednávání s cílem zvýšit transparentnost a informovanost veřejnosti v EU i Ázerbájdžánu a o očekávaných příležitostech a přínosech vyplývajících z jejího uzavření, aby se tak zamezilo veškerým dezinformačním kampaním;

                        Politický dialog a regionální spolupráce

                              g)

                              vést pravidelný a zevrubný politický dialog s cílem podnítit výrazné reformy zaměřené na posílení institucí a oddělení pravomocí mezi nimi, aby se zvýšila míra jejich demokratičnosti a nezávislosti, aby byla dodržována lidská práva a svoboda sdělovacích prostředků a aby bylo vytvořeno regulační prostředí, ve kterém by občanská společnost mohla fungovat bez nepatřičných zásahů, a to i v reformním procesu;

                              h)

                              zavést konkrétní opatření zaměřená na plnění doporučení OBSE/ODHIR a Benátské komise Rady Evropy s cílem pokročit směrem k inkluzivním a transparentním volbám za účasti více kandidátů a k referendům, jež zabezpečí svobodné a otevřené vyjadřování názorů a očekávání ázerbájdžánských občanů;

                              i)

                              plně podpořit předběžné závěry volební pozorovatelské mise OBSE a Rady Evropy v souvislosti s předčasnými prezidentskými volbami konanými dne 11. dubna 2018, podle kterých „ve volbách chyběla skutečná soutěž“ z důvodu „restriktivního politického prostředí“, „právního rámce, který omezuje základní práva a svobody“, „chybějícího pluralismu, a to i ve sdělovacích prostředcích“ a „rozšířeného nerespektování povinných postupů, nedostatku transparentnosti a řady vážných nedostatků, jako je vícenásobné hlasování“;

                              j)

                              usilovat o opatření, jež prohloubí spolupráci při prosazování míru a mezinárodní spravedlnosti, a zejména trvat na tom, aby Ázerbájdžán dodržoval své mezinárodní závazky, včetně těch, které vyplývají z jeho členství v Radě Evropy, a aby respektoval rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva; naléhavě vyzvat Ázerbájdžán k podpisu a ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu; usilovat rovněž o zavedení důrazných opatření zaměřených na spolupráci v boji proti šíření zbraní hromadného ničení a proti nezákonnému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi;

                              k)

                              zajistit užší spolupráci v zahraničních, obranných a bezpečnostních záležitostech s cílem dosáhnout co největšího sblížení, zejména pokud jde o reakci na celosvětové hrozby a výzvy, včetně terorismu, předcházení konfliktům, řešení krizí a regionální spolupráci, přičemž je rovněž třeba zohlednit diverzifikovanou zahraniční politiku Ázerbájdžánu; podpořit podepsání rámcové dohody o účasti mezi EU a Ázerbájdžánem s cílem vytvořit právní a politický základ pro spolupráci při misích a operacích společné bezpečnostní a obranné politiky;

                              l)

                              zajistit, aby byla přikládána vysoká důležitost dialogu mezi Ázerbájdžánem a Arménii a většímu zapojení EU do mírového řešení konfliktu v Náhorním Karabachu v souladu se základními zásadami OBSE z roku 2009, zejména za podpory spolupředsedů Minské skupiny OBSE, a prosazovat všechny iniciativy napomáhající budování míru, jako je dodržování příměří všemi stranami, dialog na všech úrovních, včetně rozhovorů na vysoké úrovni, omezování nenávistných projevů, skutečná opatření na podporu důvěry, podstatné zvýšení počtu mezinárodních pozorovatelů OBSE a intenzivnější výměna mezi arménskou a ázerbájdžánskou občanskou společností, a to i mezi náboženskými a kulturními osobnostmi, s cílem připravit arménskou a ázerbájdžánskou společnost na mírové soužití; vyjádřit hluboké znepokojení nad posilováním vojenské přítomnosti a nepřiměřenými výdaji na obranu v této oblasti;

                              m)

                              zavést zvláštní opatření na podporu značného úsilí orgánů při poskytování pomoci velkému počtu uprchlíků a vnitřně vysídlených osob a podpořit civilisty, kteří žijí v oblastech konfliktu v rámci mezinárodně uznaných hranic Ázerbájdžánu; trvat na tom, aby byla dodržována práva všech osob žijících na území Ázerbájdžánu, ať už dočasně, nebo trvale; přispívat především k dodržování jejich práva na návrat do svých domovů a ke svému majetku a na odškodnění všemi stranami konfliktu v souladu s rozsudky Evropského soudu pro lidská práva;

                        Právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod

                              n)

                              podporovat reformu soudnictví, která zajistí jeho nestrannost a nezávislost na výkonné moci a posílí právní stát; především zajistit nezávislost právních odborníků odstraněním veškerých nevhodných zásahů do jejich práce, aby nezávisle působící právníci mohli zastupovat klienty na základě notářsky ověřené plné moci, a zabránit ázerbájdžánské advokátní komoře ve svévolném uplatňování své pravomoci vylučovat právníky a odmítat přijetí nových členů;

                              o)

                              podporovat rovněž rozvoj pevného rámce na ochranu lidských práv, základních svobod a rovnosti žen a mužů; zdůraznit důležitost zastoupení žen na všech úrovních správy i toho, aby se ženy rovně, plně a aktivně účastnily prevence a řešení konfliktů, a naléhavě vyzvat Ázerbájdžán, aby podepsal Istanbulskou úmluvu o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí;

                              p)

                              zavést zvláštní opatření na podporu potírání hospodářské trestné činnosti, včetně korupce, praní špinavých peněz a daňových úniků, v Ázerbájdžánu; prosazovat větší transparentnost v souvislosti se skutečnými vlastníky společností a svěřeneckých fondů i s finančními činnostmi velkých společností, pokud jde o dosažené zisky a odvedené daně; podpořit vyšetřování systémů praní špinavých peněz, zejména aféry týkající se tzv. prádelny peněz, a vytvořit zvláštní mechanismy dohledu a kontroly, jako je omezený přístup k evropskému bankovnímu systému pro osoby zapojené do systémů praní špinavých peněz a podvodů;

                              q)

                              umožnit hlubší spolupráci v oblasti boje proti terorismu, organizované trestné činnosti a kybernetické kriminalitě a předcházení radikalizaci a přeshraniční trestné činnosti a podporovat v tom Ázerbájdžán; spolupracovat zejména na opatřeních zaměřených proti náborovým akcím teroristických organizací;

                              r)

                              zahrnout ustanovení o provádění trestního práva v Ázerbájdžánu týkající se ochrany lidských práv a základních svobod a zaměřená na ukončení politických stíhání a únosů, svévolných zákazů cestování, útoků na politické disidenty, včetně jejich hanobení, a na nezávislé novináře, obránce lidských práv, zástupce nevládních organizací a nejzranitelnější členy společnosti, jako jsou členové některých menšinových skupin včetně komunity LGBTQI; zajistit, aby v dohodě byly uvedeny konkrétní odkazy na tyto skupiny; zopakovat, že tyto praktiky jsou pro jakoukoli potenciální partnerskou zemi EU nepřijatelné; ustavit na základě konzultace s hlavními mezinárodními a skutečně nezávislými ázerbájdžánskými nevládními organizacemi posílené fórum pro účinný lidskoprávní dialog mezi EU a Ázerbájdžánem zaměřený na výsledky, jehož pokrok by se měl hodnotit každý rok na základě konkrétních kritérií;

                              s)

                              trvat na přijetí příslušných změn právních předpisů s cílem umožnit legitimní činnost občanské společnosti, odstranění zbytečných omezení, pokud jde o požadavky na registraci, provoz a přístup k zahraničnímu financování a grantům, a ukončit neoprávněná trestní vyšetřování, zbytečné podávání zpráv různým vládním agenturám, razie v kancelářích, zmrazování účtů, zákazy cestování a pronásledování čelních představitelů;

                              t)

                              zajistit ještě před uzavřením jednání, aby Ázerbájdžán propustil své politické vězně a vězně svědomí, jejichž nejznámějšími zástupci jsou Ilgar Mammadov, Afgan Muhtarli, Mehman Husejnov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rašad Ramazanov, Elchin Ismailli, Gijas Ibrahimov, Bejram Mammadov, Asif Jusifli a Fuad Gahramanli, a aby zrušil jejich zákaz cestování, až budou propuštěni, a to i v případě novinářky Chadídžy Ismailové a právníka Intigama Alijeva, a aby v plném rozsahu provedl rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva, zejména v souvislosti s Ilgarem Mammadovem; zajistit propuštění a zlepšení situace těchto osob a jejich rodin včetně jejich rehabilitace prostřednictvím soudnictví a uplatňování zásad právního státu a chránit ázerbájdžánské disidenty v EU; odsoudit skutečnost, že v rozporu s prohlášeními ázerbájdžánských orgánů nebyl žádný z výše jmenovaných politických vězňů propuštěn a že za pokojné uplatňování svých ústavních práv byly zadrženy další osoby, včetně příslušníků opozičních stran a právníka zabývajícího se lidskými právy Emina Aslana; požadovat, aby byl Emin Aslan okamžitě propuštěn z vazby a aby byl zcela zproštěn pochybného obvinění z „neuposlechnutí policie“; zajistit, aby Ázerbájdžán nepoužíval administrativní zadržení k umlčování osob kritizujících vládu;

                              u)

                              zajistit, aby Ázerbájdžán respektoval právo na pokojné shromažďování a neomezoval toto právo způsoby, které nejsou slučitelné s jeho závazky podle mezinárodního práva, mj. s Evropskou úmluvou o lidských právech, a aby rychle a účinně prošetřil všechny případy nepřiměřeného použití síly, svévolného zatýkání a nezákonného zadržování pokojných demonstrantů, včetně těch zadržených v souvislosti se zákroky proti opozičním demonstracím v září 2017 a v březnu 2018, a postavil pachatele před soud;

                              v)

                              usilovat o to, aby se ázerbájdžánské orgány ještě před uzavřením jednání zavázaly k uplatňování Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání a k tomu, že skutečně prošetří všechny případy špatného zacházení s politickými vězni a vězni svědomí, zejména pokud jde o Mehmana Galandarova, který zemřel ve vazbě v Ázerbájdžánu, a členy komunity LGBTQI, kteří byli v září 2017 hromadně obtěžováni a zatčeni;

                              w)

                              zdůraznit obavy EU ohledně stávajícího stavu svobody sdělovacích prostředků v Ázerbájdžánu, který se v roce 2018 ve světovém indexu svobody tisku, který zveřejňuje organizace Reportéři bez hranic, umístil na 163. místě ze 180 zemí; zdůrazňovat význam svobodných a nezávislých tradičních i elektronických médií a zajistit větší podporu ze strany EU, politickou i finanční, svobodným a pluralistickým sdělovacím prostředkům v Ázerbájdžánu a jejich redakční nezávislost na dominantních politických a oligarchických skupinách v souladu s normami EU; požádat orgány, aby odblokovaly přístup k internetovým stránkám novin Azadliq a tří zpravodajských kanálů, které musí působit ze zahraničí: ázerbájdžánské sekce Rádia Svobodná Evropa/Rádia Svoboda (RFE/RL), Meydan TV a Azerbaycan Saati;

                        Obchodní a hospodářská spolupráce

                              x)

                              zahrnout spravedlivá a ambiciózní obchodní a investiční ustanovení, která budou slučitelná s ázerbájdžánským statusem nečlena WTO a plně odpovídat normám EU, zejména v oblasti sanitární a fytosanitární kontroly, v oblasti životního prostředí a pracovním, sociálním, genderovým a nediskriminačním normám, a nebudou tyto normy oslabovat a která zajistí uznání a ochranu práv duševního vlastnictví včetně zeměpisných označení, zejména vín a lihovin; podporovat Ázerbájdžán v jeho procesu přistoupení k WTO;

                              y)

                              zavést důrazná opatření, která by zajistila rychlý pokrok směrem ke zlepšení podnikatelského a investičního prostředí v Ázerbájdžánu, zejména pokud jde o zdanění, správu veřejných financí a zadávání veřejných zakázek – s ohledem na pravidla stanovená v dohodě WTO o vládních zakázkách – v zájmu větší transparentnosti, lepší správy věcí veřejných a větší odpovědnosti, rovného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže;

                        Energetika a další oblasti spolupráce

                              z)

                              umožnit užší spolupráci v odvětví energetiky v souladu se strategickým energetickým partnerstvím mezi EU a Ázerbájdžánem a se zkušenostmi s Ázerbájdžánem jako spolehlivým dodavatelem energie, přitom však zohlednit, že v březnu 2017 bylo pozastaveno a následně staženo pozastavení členství Ázerbájdžánu v iniciativě pro transparentnost těžebního průmyslu (EITI) z důvodu „změn v právních předpisech ohledně nevládních organizací v Ázerbájdžánu“, neboť Ázerbájdžán nesplňoval požadavky skupiny v oblasti občanské společnosti; donutit Ázerbájdžán k tomu, aby zajistil soulad s těmito požadavky a mohl se tak znovu podílet na činnosti EITI;

                              aa)

                              podporovat rovněž diverzifikaci skladby energetických zdrojů Ázerbájdžánu, prosazovat neuhlíkové zdroje energie a připravovat se na post-uhlíkový věk snižováním závislosti na fosilních palivech a podporou používání energie z obnovitelných zdrojů, a to i v zájmu energetické bezpečnosti; podpořit dokončení jižního koridoru pro přepravu plynu po vyřešení důležitých otázek týkajících se klimatické změny a jejího dopadu na místní společenství uvedených v rozhodnutí Evropské investiční banky o financování transanatolského plynovodu (TANAP);

                              ab)

                              začlenit do nové dohody ambiciózní opatření na ochranu životního prostředí a ke zmírňování změny klimatu v souladu s agendou Unie v oblasti změny klimatu a se závazky obou stran Pařížské dohody, a to mj. zohledňováním těchto politických opatření coby části ostatních odvětvových politik;

                              ac)

                              nabídnout nové vyhlídky na posílenou spolupráci v oblastech, které se netýkají energetiky, především v oblasti vzdělávání, zdraví, dopravy, konektivity a cestovního ruchu, s cílem diverzifikovat ázerbájdžánské hospodářství, podpořit tvorbu pracovních míst, modernizovat průmysl i sektor služeb a stimulovat udržitelný rozvoj v podnikatelské sféře i ve výzkumu; umožnit více mezilidských kontaktů na evropské úrovni i v rámci regionálních výměn s arménskými nevládními organizacemi;

                              ad)

                              prohloubit spolupráci v oblasti výměn mladých lidí a studentů posílením stávajících a již úspěšných programů, jako je síť „Mladí evropští sousedé“, a vytvářením nových stipendijních programů a kurzů odborné přípravy a usnadnit účast na programech v oblasti vyššího vzdělání, zejména na programu Erasmus+, což podpoří rozvoj dovedností, včetně jazykových znalostí, a umožní, aby se ázerbájdžánští občané obeznámili s EU a jejími hodnotami;

                              ae)

                              podporovat hospodářský růst rovněž prostřednictvím dopravy a konektivity; rozšířit transevropskou dopravní síť (TEN-T) na Ázerbájdžán;

                              af)

                              zvážit, jak je uvedeno ve společném prohlášení ze summitu Východního partnerství z roku 2017, „zahájení dialogu o uvolnění vízového režimu s Arménií a Ázerbájdžánem za předpokladu, že budou vytvořeny podmínky pro dobře řízenou a bezpečnou mobilitu, včetně účinného provádění dohody o zjednodušení vízového režimu a dohody o zpětném přebírání osob mezi oběma stranami“;

                        Institucionální ustanovení

                              ag)

                              zajistit, aby dohoda měla silný parlamentní rozměr a posilovala stávající ustanovení a mechanismy spolupráce s cílem umožnit větší vklad do jejího provádění a kontrolu jejího provádění, zejména vytvořením lepší meziparlamentní struktury, která umožní pravidelný a konstruktivní dialog mezi Evropským parlamentem a ázerbájdžánským parlamentem o všech aspektech našich vztahů, včetně provádění dohod;

                              ah)

                              vést jednání co nejtransparentnějším způsobem; informovat Parlament ve všech fázích jednání v souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU, který stanoví, že „Evropský parlament je okamžitě a plně informován ve všech etapách tohoto postupu“; poskytovat též Parlamentu dokumenty k jednání a zápisy z každého kola jednání; připomenout Radě, že kvůli porušení čl. 218 odst. 10 SFEU Soudní dvůr Evropské unie v minulosti již zrušil rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření několika dohod; mít na paměti, že Parlament může i v budoucnu odmítnout schválit uzavření nových dohod, dokud nebude Rada plnit své právní povinnosti;

                              ai)

                              zajistit, aby nová dohoda nebyla prozatímně uplatňována, dokud ji Parlament neschválí; zdůraznit, že Parlament může odmítnout schválit nové dohody nebo jiné budoucí dohody, pokud toto nebude dodržováno;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a prezidentovi, vládě a parlamentu Ázerbájdžánské republiky.

         (1)  Úř. věst. L 246, 17.9.1999, s. 3.

         (2)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0440.

         (3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0493.

         (4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0267.