				|

		52013DC0373

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2016 /* COM/2013/0373 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Rumunska na
rok 2013
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijali hlavy států a předsedové vlád Pakt pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro opatření na
úrovni členských států, Evropské unie a eurozóny a využívá veškerých
možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o opatřeních, jež mají být
přijata na úrovni členských států, a zejména vyjádřili své
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a provádět
doporučení pro jednotlivé země.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rumunska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na
období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise Roční analýzu růstu[5], kterou byl zahájen evropský
semestr koordinace hospodářských politik. Téhož dne přijala
rovněž Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu
mechanismu varování[6],
v níž Rumunsko nezařadila mezi členské státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2012
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 30. dubna 2013
předložilo Rumunsko svůj konvergenční program na období
2012–2016 a svůj národní program reforem na rok 2013. Vzhledem
k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(8)       Na základě hodnocení
konvergenčního programu na rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž
jsou založeny rozpočtové projekce programu, je věrohodný a odpovídá
poslední prognóze Evropské komise. Rumunsko snížilo v roce 2012 díky
výraznému ozdravnému úsilí a v souladu s doporučením Rady schodek svých
veřejných financí pod 3 %. . Konvergenční program usiluje o dosažení
střednědobého cíle, ve výši –1 % HDP (oproti dřívějším –0,7
% HDP), což je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a
růstu. Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je
dosáhnout střednědobého cíle do roku 2014, což v novém
výpočtu Komise vycházejícím ze společně schválené metodiky
odpovídá dosažení střednědobého cíle do roku 2015. Strukturální
pokrok v dosažení střednědobého cíle je v roce 2013 vyšší než
0,5 % HDP a v roce 2014 činí přibližně 0,4 %. Výdajové
kritérium bylo během programového období splněno. Korekce je
předsunuta na rok 2013 a obsahuje opatření na posílení
příjmů, včetně snížení daňově odečitatelných
položek, zlepšení systému zdanění v zemědělství, zavedení
daně z nadměrných zisků plynoucích z deregulace cen plynu
a zavedení zvláštní daně z přenosu elektrické energie a plynu.
Hlavní rizika pro konvergenční program se týkají dalších možných
finančních oprav souvisejících s čerpáním fondů EU či
financováním prioritních projektů ze státního rozpočtu,
opětovného nárůstu opožděných plateb, zejména na úrovní místní
správy, a malého pokroku v oblasti restrukturalizace státem vlastněných
podniků. Veřejný dluh Rumunska zůstává na relativně nízké
úrovni (37,8 % HDP v roce 2012). V roce 2014 se očekává jeho zvýšení
na 38,6 %, i tak však zůstane během programového období pod hranicí
60 % HDP.
(9)       V návaznosti na žádost
Rumunska ze dne 17. února 2011 vyjednala Evropská komise a MMF
s rumunskými orgány preventivní ekonomický ozdravný program. V rámci
preventivní pomoci EU se Rumunsko zavázalo k provádění komplexního
programu hospodářské politiky, který byl zaměřen zejména na
opatření týkající se strukturální reformy směřujících ke
zlepšení fungování trhu práce a trhu zboží a zvýšit odolnost a růstový
potenciál rumunského hospodářství. Program zároveň zajišťuje pokračování
fiskální konsolidace, zlepšení řízení a kontroly veřejných financí a
provádění reforem v oblasti vnější, měnové a finanční
stability a politik týkajících se finančních trhů. V březnu
2013 požádalo oficiálně Rumunsko o tříměsíční prodloužení
programu MMF. Vzhledem k tomu, že možnost čerpat prostředky na
základě programu EU uplynula na konci března 2013, bude
závěrečné posouzení programu provedeno do konce června 2013.
(10)     Fiskální pozice Rumunska se
zlepšuje, neboť rozpočtový schodek se v roce 2012 snížil pod 3 %
a v roce 2013 se očekává další fiskální konsolidace. Pro rumunský
daňový systém je závažným problémem špatná daňová morálka, a to
zejména v oblasti DPH a zdanění práce. Environmentální daně se
pohybují pod průměrem EU. Veřejný dluh Rumunska zůstává
nízký, přičemž v roce 2011 dosahoval 34,7 % HDP. V roce 2014 se
očekává jeho zvýšení na 38 %, zůstane však pod hranicí 60 % HDP. I
když Rumunsko není v krátkodobém či střednědobém horizontu
vystaveno riziku fiskálního tlaku, v dlouhodobém výhledu je riziko středně
závažné v důsledku výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva. Panují
obavy o udržitelnost a přiměřenost důchodového systému
v důsledku nízkého poměru zaměstnaných
přispěvatelů k osobám, jež důchody pobírají. Rumunsko je v současnosti
jedním ze dvou členských států, které se dosud nerozhodly vyrovnat
zákonem stanovenou věkovou hranici pro odchod do důchodu u žen a
mužů, a míra zaměstnanosti starších pracovníků (41,4 %
v roce 2012) se nachází výrazně pod průměrem EU.
(11)     Odvětví zdravotnictví
vykazuje v Rumunsku závažné rozdíly z hlediska rovného přístupu k
poskytovaným službám a v jejich kvalitě. Tento stav
zapříčiňuje i neefektivní využívání zdrojů a nekvalitní
řízení. Reformy, jejichž cílem je zlepšit
účinnost zdravotnictví, jsou již zahájeny, avšak v tomto
směru je třeba průběžně pokračovat. Nákladovou
efektivitu tohoto systému by bylo možné zvýšit snížením nadměrného
využívání hospitalizací pacientů a posílením primární zdravotní péče
a systémů lékařské specializace.
(12)     Rumunsko mělo v roce
2012 i nadále nízkou míru zaměstnanosti (63,8 %), přestože oproti
předchozímu roku bylo zaznamenáno nepatrné zlepšení tohoto stavu (z 62,8
%). Cíl vyplývající ze strategie Evropa 2020 pro jednotlivé země, kterým
je dosáhnout úrovně 70 % do roku 2020, zůstává i nadále jen
těžce splnitelný. Produktivita práce v Rumunsku se stále pohybuje na
jedné z nejnižších úrovní v EU. Kvalita veřejné podpory
zaměstnávání, hledání pracovních míst a rekvalifikačních služeb
zůstává na poměrně nízké úrovni. Nízká správní kapacita
neumožňuje účinné provádění aktivní politiky na trhu práce
prostřednictvím kvalitních individualizovaných služeb zaměstnanosti
ani účinnější integraci aktivních a pasivních politik na trhu práce.
Účast dospělých osob v celoživotním učení zůstává na
velmi nízké úrovni (1,6 % v roce 2011), jež je hluboce pod
průměrem EU (8,9 %). Zaměstnanost mladých lidí a míra
ekonomické aktivity patřily v roce 2012 k jedněm z nejnižších v rámci
EU (23,9 % a 30,9 %), přičemž míra nezaměstnanosti mladých osob
se pohybovala v roce 2012 na vysoké úrovni 22,7 %. Rumunsko zaznamenává
vysoký a rostoucí podíl mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do
pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy (16,8 %
v roce 2012).
(13)     Velkou výzvou je i nadále
snižování chudoby. V roce 2011 bylo chudobou a sociálním vyloučením
ohroženo 40,3 % obyvatel, což je o dvě třetiny více než
průměr EU, jenž dosahuje 24,2 %. Postiženy jsou zejména
děti (49,1 %). Dopad sociálních transferů (jiných než důchody)
zůstává při snižování chudoby výrazně pod průměrnou
účinností transferů EU jak u všech obyvatel (23,7 % v Rumunsku
oproti 37,5 % v EU v roce 2011), tak i u dětí (22 % oproti
42,8 % za EU). Nízké rozšíření, pokrytí a vhodnost sociálních dávek
představuje i nadále z hlediska účinnosti sociálních dávek při
snižování chudoby problematickou otázku. V oblasti sociální pomoci bylo
v roce 2012 v návaznosti na reformu z roku 2011 přijato
několik právních předpisů. Přijetí zbývajících právních
předpisů by bylo významným krokem směrem k jejímu dovršení.
Vazbu na aktivační opatření by bylo však možné dále posílit.
V roce 2012 bylo zahájeno provádění národní strategie pro
začleňování Romů, avšak její výsledky nejsou nikterak výrazné.
V zájmu účinného provádění strategie a přidělování
finančních prostředků je zapotřebí zlepšit koordinaci
různých zúčastněných stran.
(14)     Zákon o vzdělávání
z roku 2011, který představuje zásadní reformu stanovující dlouhodobý
program pro zlepšování kvality vzdělávání na všech úrovních, dosud nenabyl
účinnosti v plném rozsahu. K úspěšnému provedení
vzdělávací reformy musí být vyčleněny potřebné
finanční a lidské zdroje na budování správních kapacit a tvorbu politik.
Závažnou výzvou stojící před Rumunskem je zvýšení kvality systému
vzdělávání a odborné přípravy. Významnou otázkou je
předčasné ukončování školní docházky, neboť tato míra,
dosahující v Rumunsku v roce 2012 17,3 %, je vysoko nad
průměrem EU, který činí 13,5 %, i nad vnitrostátním cílem 11,3
%. Problémy přetrvávají zejména ve venkovských a odlehlých oblastech
a u Romů. Rumunsko rovněž postrádá vhodný mechanismus pro sběr
údajů, jenž by se zaměřil na osoby předčasně
ukončující školní docházku. Komplexní strategie, jež by měla být
v tomto roce přijata, by měla tuto situaci zlepšit. Přístup
ke kvalitnímu a dostupnému předškolnímu vzdělávání dětí a
k péči o ně zůstává problematický. Značný podíl
programů odborného a terciárního vzdělávání vede k nesouladu mezi
poptávanými a nabízenými dovednostmi na trhu práce, přičemž zvláštní
výzvu představuje nízká úroveň odborné kvalifikace. Vysoká míra
nezaměstnanosti u absolventů terciárního vzdělávání a míra
překvalifikovanosti vyžadují, aby se vhodnější sladění
terciárního vzdělávání s trhem práce stalo jednou z hlavních priorit.
Vítaný, avšak pozvolný pokrok, byl zaznamenán ve vztahu k přechodu od
ústavní péče o děti bez rodičovské péče k jiným
alternativním řešením, přičemž této oblasti je třeba se
dále věnovat.
(15)     Nízká správní kapacita je
zásadním problémem Rumunska. Veřejná správa se vyznačuje nesourodým
právním rámcem, častým využíváním nouzových podzákonných norem, nízkou
úrovní mezirezortní spolupráce a přebujelou byrokracií. Oslabuje ji
rovněž nedostatek odborných dovedností, neprůhlednost v náboru
zaměstnanců a časté změny na místech vedoucích pracovníků.
Nedostatečná správní kapacita přispívá k nízkému čerpání
fondů EU. Cíl čerpání ke konci roku 2012 sjednaný v rámci
Programu finanční pomoci EU nebyl ani zdaleka naplněn. Kumulativní
čerpání ke konci roku 2012 se pohybovalo ve výši 5,53 miliardy EUR, tj.
20,2 % celkově dostupných prostředků ze strukturálních
fondů, fondu soudržnosti a zemědělských fondů. Bylo to tedy
o 2,47 miliardy EUR méně než cíl programu stanovený pro konec roku 2012 ve
výši 8 miliard EUR. Míra čerpání strukturálních fondů a fondů
soudržnosti je ještě nižší a v březnu 2013 se pohybovala na úrovni 13
%. Čerpání fondů EU bylo zastaveno po větší část druhého
pololetí roku 2012 poté, co byly národními a unijními auditory zjištěny
závažné nedostatky v řídicích a kontrolních systémech a
v zadávání veřejných zakázek. Existuje značné riziko, že
v roce 2013 dojde ke zrušení značné části prostředků
ze strukturálních fondů a fondu soudržnosti.
(16)     Rumunsko stojí před
řadou problémů týkajících se konkurenceschopnosti hospodářství,
neboť produktivita průmyslu a služeb zůstává nízká. Hlavními
problematickými oblastmi jsou křehké podnikatelské prostředí a nízká
podpora výzkumu a vývoje. Zlepšení podnikatelského prostředí by mělo
být začleněno do širší, soudržné strategie elektronické veřejné
správy v zájmu podpory transparentního prostředí a právní jistoty ve
správě a s cílem zlepšit poskytování veřejných služeb on-line.
Rumunsko by rovněž mělo usilovat o usnadnění přístupu
malých a středních podniků k financování a snížení jejich
správní zátěže. Intenzita výzkumu a vývoje se pohybuje na velmi nízké
úrovni (0,48 % v roce 2011) a efektivnost a účelnost investic se musí
zásadně zlepšit. Je zapotřebí, aby investoři v oblasti
výzkumu a vývoje upřednostnili ty činnosti, jež mohou přilákat
soukromé investice. V zájmu širšího komerčního využití výsledků
výzkumu by Rumunsko mělo posílit rámec práv duševního vlastnictví.
(17)     V odvětvích
energetiky a dopravy je úroveň hospodářské soutěže
v Rumunsku nízká. Závažným problémem je neefektivní a neprůhledné
řízení státem vlastněných podniků v těchto
odvětvích. Další výzvou je zvýšení energetické účinnosti budov,
ústředního vytápění, podniků a dopravy. Rumunsko zaujímá
v rámci EU třetí příčku v pořadí zemí s nejvyšší
energetickou náročností hospodářství, přičemž tato
náročnost je dvaapůlkrát vyšší než průměr EU. V rámci
EU je rovněž třetí v pořadí zemí podle emisí uhlíku
v hospodářství. Obytné budovy v Rumunsku spotřebovávají
osmkrát více energie oproti průměru EU-15, což je dáno
neúčinností systému dálkového vytápění a nedostatečnou izolací
budov. Integrace rumunských trhů s elektrickou energií a plynem do
trhů EU zůstává nedokončena a přeshraniční propojení
plynovodů stále čeká na svou realizaci.
(18)     V souvislosti
s evropským semestrem provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
politiky Rumunska. Posoudila konvergenční program a národní program
reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
sociálně-hospodářskou politiku Rumunska, ale i jejich soulad s pravidly
a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu
ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním
k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU.
Její doporučení v rámci evropského semestru jsou uvedena níže pod
doporučeními 1 až 8 .
(19)     Rada na základě tohoto
posouzení přezkoumala konvergenční program Rumunska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1,
DOPORUČUJE, aby Rumunsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Dokončit program
finanční pomoci EU/MMF.
2.           Zajistit fiskální konsolidaci
podporující růst a provést rozpočtovou strategii pro rok 2013 a
následující období, jak je navrhována, což zajistí dosažení
střednědobého cíle do roku 2015. Zlepšit výběr daní
uplatněním komplexní strategie zaměřené na dodržování
daňových předpisů a boj proti nehlášené práci.
Souběžně posoudit možnosti, jak zvýšit spolehlivost při
využívání environmentálních daní. Vyrovnat zákonem stanovený věk odchodu
do důchodu pro muže a ženy a podpořit důchodovou reformu
prosazováním zaměstnatelnosti starších pracovníků.
3.           Provést reformy ve
zdravotnictví s cílem zvýšit jeho efektivitu, kvalitu a dostupnost, a to
zejména pro znevýhodněné osoby a odlehlé a odloučené komunity. Snížit
nadměrné využívání nemocniční péče, což obnáší i posílení ambulantní
péče.
4.           Zvýšit účast na trhu
práce, jakož i zaměstnatelnost a produktivitu pracovních sil
přezkumem a posílením aktivních politik na trhu práce, aby poskytovaly
odbornou přípravu a personalizované služby a podporovaly celoživotního
učení. Zvýšit kapacity národního úřadu práce za účelem
zkvalitnění a rozšíření jeho služeb. V zájmu boje proti
nezaměstnanosti mladých osob neprodleně provést národní plán
zaměstnanosti mladých osob, například i prostřednictvím
iniciativy „záruka pro mladé lidi“. Za účelem odstranění chudoby
zvýšit účinnost a účelnost sociálních transferů
zaměřením pozornosti zejména na děti. Dokončit reformu
sociální pomoci přijetím příslušných právních předpisů a
posílením jejích vazeb s aktivačními opatřeními. Zajistit
konkrétní výsledky národní strategie pro začleňování Romů.
5.           Urychlit reformu
vzdělávání, včetně budování správních kapacit na ústřední a
místní úrovni a vyhodnotit dopad reforem. Urychlit reformy odborného
vzdělávání a přípravy. Lépe sladit terciární vzdělávání s
potřebami trhu práce a zlepšit přístup znevýhodněných
osob.Zavést národní strategii týkající se předčasného ukončování
školní docházky se zaměřením na zlepšení přístupu ke kvalitnímu
předškolnímu vzdělávání, a to včetně romských dětí.
Urychlit přechod od ústavní péče o děti bez rodičovské
péče k alternativním řešením.
6.           Za účelem posílení
řízení a zlepšení kvality institucí a veřejné správy zlepšit
schopnosti strategického a rozpočtového plánování zvýšením odbornosti
státní služby tím, že se zlepší řízení lidských zdrojů a posílí
koordinační mechanismy mezi jednotlivými úrovněmi veřejné
správy. Podstatně zvýšit kvalitu právní úpravy využíváním posuzování
dopadů a systematických hodnocení. Posílit snahy o urychlení čerpání
fondů EU, a to zejména posílením řídicích a kontrolních systémy a
zlepšením zadávání veřejných zakázek.
7.           Zlepšit a zjednodušit
podnikatelské prostředí, a to zejména snížením administrativní zátěže
malých a středních podniků a uplatněním komplexní strategie
elektronické správy. Zjednodušit a diverzifikovat přístup malých a
středních podniků k financování. Zajistit těsnější
vazby mezi výzkumem, inovací a průmyslem zejména upřednostněním
těch výzkumných a vývojových činností, jež mohou přilákat
soukromé investice. Zvýšit úsilí o zlepšení kvality systému soudnictví,
posílení jeho nezávislosti a zvýšení jeho efektivnosti tak, aby byly jednotlivé
případy projednávány efektivněji a posílil se boj s korupcí.
8.           Podpořit
hospodářskou soutěž a účinnost síťových odvětví tím,
že se zajistí nezávislost a příslušné kapacity národních regulačních
orgánů a bude pokračovat reforma řízení státem vlastněných
společností v odvětví energetiky a dopravy. Přijmout komplexní
dlouhodobý plán dopravy a zlepšit širokopásmovou infrastrukturu. Dále
odstraňovat regulované ceny plynu a elektřiny a zlepšovat
energetickou účinnost. Zlepšit přeshraniční začlenění
energetických sítí a urychlit zavádění propojovacích projektů
v oblasti elektřiny a plynu.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst.: L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 373 final.
[3]               P7_TA(2013) 0052 a P7_TA(2013) 0053
[4]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne  7. června 2006 , kterým se stanoví pokyny pro použití údajů o neprovádění zkoušek na zvířatech podle směrnice Rady 76/768/EHS   (Text s významem pro EHP)

text:
               10.6.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 158/18

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 7. června 2006,
   kterým se stanoví pokyny pro použití údajů o neprovádění zkoušek na zvířatech podle směrnice Rady 76/768/EHS
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/406/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 76/768/EHS ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů týkajících se kosmetických prostředků (1), a zejména na druhou větu druhého pododstavce čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 6 odst. 3 směrnice 76/768/EHS stanoví, že výrobce nebo osoba odpovědná za uvádění kosmetického prostředku na trh Společenství mohou využít možnosti uvést na obalu nebo v jakémkoli dokumentu, poznámce, na jakékoli etiketě, kroužku nebo límcové etiketě, které výrobek doprovázejí nebo k němu odkazují, skutečnost, že nebyly prováděny žádné zkoušky na zvířatech, pouze tehdy, pokud výrobce ani jeho dodavatelé neprováděli ani nezadali žádné zkoušky na zvířatech konečného výrobku, jeho prototypu ani jeho přísad a pokud nepoužili žádné přísady, které byly pro účely vývoje nových kosmetických prostředků zkoušeny na zvířatech třetími osobami.

               (2)

               V takovém případě je možné na kosmetickém prostředku uvést, že v souvislosti s jeho vývojem nebyly prováděny zkoušky na zvířatech.

               (3)

               Je nezbytné stanovit pokyny zaměřené na to, aby na použití takových údajů byla uplatněna obecná kritéria, aby tak bylo dosaženo jednotného chápání takových údajů, a zejména aby tyto údaje spotřebitele nemátly nebo nevedly k nerovné soutěži mezi výrobci na trhu.

               (4)

               Jednotné chápání druhého pododstavce čl. 6 odst. 3 směrnice 76/768/EHS by v rámci dobré administrativní spolupráce usnadnilo společné provádění kontrolními orgány. Tím by se například zabránilo narušení vnitřního trhu.

               (5)

               Opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro kosmetické prostředky,

         DOPORUČUJE:
   Pro účely uplatnění čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 76/768/EHS použijí členské státy následující pokyny.
   1.   Hlavní zásady
   Použití údajů na kosmetických prostředcích by nemělo být pro spotřebitele zavádějící. Spotřebitel má mít právo moci se poučeně rozhodnout na základě etikety s údajem: „nebyly prováděny zkoušky na zvířatech“. Informace by měla být spotřebiteli užitečná.
   Použití údajů nemá vést k nerovné soutěži na trhu mezi výrobci ani dodavateli, kteří takový údaj používají jako marketingový prostředek.
   2.   Dobrovolné použití údaje
   Podle druhého pododstavce čl. 6 odst. 3 směrnice 76/768/EHS může údaj použít výrobce nebo osoba odpovědná za uvádění prostředku na trh, aby tak označil, že prostředek nebyl zkoušen na zvířatech. Uvedení takového údaje tedy pro výrobce ani pro osobu odpovědnou za uvádění prostředku na trh není povinné. Jedná se o možnost nabídnutou těmto osobám, jsou-li splněny podmínky druhého pododstavce čl. 6 odst. 3 směrnice 76/768/EHS s ohledem na tyto pokyny.
   3.   Výklad požadavků stanovených ve druhém pododstavci čl. 6 odst. 3 směrnice 76/768/EHS
   Z důvodů vyjasnění jsou dále uvedeny definice některých termínů používaných v těchto pokynech:

               —

               „kosmetickým prostředkem“ se rozumí „kosmetický prostředek“ definovaný v článku 1 směrnice 76/768/EHS,

               —

               „konečným kosmetickým výrobkem“ se rozumí „konečný kosmetický výrobek“ definovaný v čl. 4a odst. 3 písm. a) směrnice 76/768/EHS,

               —

               „přísadou“ se rozumí chemická látka nebo přípravek syntetického nebo přírodního původu, včetně parfemačních a aromatických látek použitých ve složení kosmetických prostředků (viz v této souvislosti čl. 5a odst. 1 směrnice 76/768/EHS, který vyjímá „parfemační a aromatické látky“ pouze pro účely sestavení soupisu přísad),

               —

               „prototypem kosmetického přípravku“ se rozumí „prototyp“ definovaný v čl. 4a odst. 3 písm. b) směrnice 76/768/EHS,

               —

               „zvířetem“ se rozumí „zvíře“ definované v čl. 2 písm. a) směrnice Rady 86/609/EHS (2),

               —

               „zkoušením“ se rozumí jakékoli zkoušky prováděné v souvislosti s vývojem nebo hodnocením bezpečnosti prostředku nebo jeho přísad (viz v této souvislosti čl. 7a odst. 1 písm. h) směrnice 76/768/EHS),

               —

               „přezkušováním“ se rozumí opětovné zkoušení produktu nebo jeho přísad.

         Požadavky čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce se vykládají takto:

               a)

               textem „nebyly prováděny žádné zkoušky na zvířatech“ se rozumí, že v souvislosti s vývojem nebo hodnocením bezpečnosti kosmetického prostředku nebo jeho přísad nebyly prováděny žádné zkoušky na zvířatech. Údaj může být uveden pouze tehdy, jestli zkoušky na zvířatech byly zcela nahrazeny alternativní metodou, a nejedná se tedy pouze o zkoušky, které omezují počet nebo utrpení zvířat v pokusu. Kromě toho nezáleží na tom, kde se zkouška (včetně „přezkušování“) provádí (ve Společenství nebo třetí zemi), ani kdy byla provedena;

               b)

               textem „výrobce ani jeho dodavatelé neprováděli ani nezadali žádnou zkoušku na zvířatech (…)“ se rozumí, že výrobce ani jeho dodavatelé, včetně všech dodavatelů v dodavatelském řetězci:

                           —

                           přímo neprováděli zkoušky na zvířatech,

                           —

                           nezadali zkoušky na zvířatech, což znamená, že nežádali ani nezaplatili zkoušky na zvířatech například prostřednictvím sponzorování výzkumu akademických institucí;

               c)

               skutečností, že výrobce ani jeho dodavatelé „nepoužili žádné přísady, které byly pro účely vývoje nových kosmetických prostředků zkoušeny na zvířatech třetími osobami“ se rozumí, že výrobce ani jeho dodavatelé nepoužili přísady, k nimž jsou, např. ve vědecké literatuře, k dispozici údaje pocházející ze zkoušek na zvířatech provedených třetími osobami za účelem vývoje nového kosmetického prostředku. V tomto kontextu se „vývojem nového kosmetického prostředku“ rozumí buď úprava prostředku, který již na trhu existuje, nebo vývoj zcela nového výrobku (inovace). Nový obal nelze považovat za nový kosmetický prostředek.

         4.   Důkazní břemeno
   Jakákoli osoba, která na kosmetický prostředek uvede údaj, že v souvislosti s jeho vývojem nebyly prováděny zkoušky na zvířatech, je za tento údaj odpovědná a měla by být schopna jeho oprávněnost vzhledem ke směrnici 76/768/EHS prokázat.
   V této souvislosti se připomíná, že musí být snadno dostupné veškeré příslušné informace ke kontrolním účelům podle čl. 7a odst. 1 směrnice 76/768/EHS, a zejména podle písmen d) a h) tohoto článku, která znějí:

               „d)

                  Posouzení bezpečnosti konečného výrobku pro lidské zdraví.

               […]

               h)

               údaje o jakémkoli zkoušení na zvířatech prováděném výrobcem, jeho zprostředkovateli nebo dodavateli v souvislosti s vývojem nebo hodnocením bezpečnosti prostředku nebo jeho přísad, včetně jakéhokoli zkoušení prováděného za účelem splnění právních nebo regulativních požadavků nečlenských zemí“.

         5.   Formulace údajů
   Jakákoli osoba, která si přeje použít údaj, který označuje, že nebyly prováděny zkoušky na zvířatech, si může zvolit formulaci údaje a/nebo použít obrázek, piktogram nebo jiné znázornění za podmínky, že jsou splněny všechny příslušné požadavky směrnice 76/768/EHS.

      V Bruselu dne 7. června 2006.

            Za Komisi

         Günter VERHEUGEN

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 169. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/80/ES (Úř. věst. L 303, 22.11.2005, s. 32).

      (2)  Úř. věst. L 358, 18.12.1986, s. 1.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 17. prosince 2015 o zásadách pro vyplácení dividend (ECB/2015/49)

text:
               30.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 438/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 17. prosince 2015
   o zásadách pro vyplácení dividend
   (ECB/2015/49)
   (2015/C 438/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2),
   vzhledem k těmto důvodům:
   Úvěrové instituce musí pokračovat v přípravě na včasné a plné uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) v náročných makroekonomických a finančních podmínkách, které vytvářejí tlak na ziskovost úvěrových institucí, a v důsledku toho na jejich schopnost vytvořit si kapitálovou základnu. I když je třeba, aby úvěrové instituce financovaly hospodářství, součástí přiměřeného řízení rizik a spolehlivého bankovního systému je konzervativní politika vyplácení dividend. Měla by být použita stejná metoda, která byla vymezena v doporučení Evropské centrální banky ECB/2015/2 (5),
   PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   I.

               1.

               Úvěrové instituce by měly zavést dividendovou politiku, která vychází z konzervativních a obezřetných předpokladů, tak aby po každém vyplacení dividend splňovaly příslušné kapitálové požadavky.

                           a)

                           Úvěrové instituce jsou povinny neustále splňovat platné minimální kapitálové požadavky („požadavky pilíře 1“). To zahrnuje poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši 4,5 %, kapitálový poměr tier 1 ve výši 6 % a celkový kapitálový poměr ve výši 8 %, jak je uvedeno v článku 92 nařízení (EU) č. 575/2013.

                           b)

                           Kromě toho jsou úvěrové instituce povinny neustále splňovat kapitálové požadavky, které jsou uloženy v důsledku příslušného rozhodnutí o procesu dohledu a hodnocení ve smyslu čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013 a které jdou nad rámec požadavků pilíře 1 („požadavky pilíře 2“).

                           c)

                           Úvěrové instituce jsou rovněž povinny splňovat požadavky na proticyklickou kapitálovou rezervu a systémové rezervy ve smyslu čl. 128 odst. 2, 3, 4 a 5 směrnice 2013/36/EU a všechny ostatní rezervy stanovené vnitrostátními příslušnými a pověřenými orgány.

                           d)

                           Úvěrové instituce jsou též povinny k příslušnému datu, kdy skončí období postupného zavádění, dosáhnout požadované plné výše („fully loaded“) (6) poměru kmenového kapitálu tier 1, kapitálového poměru tier 1 a celkového kapitálového poměru. Jde o plné uplatňování výše uvedených poměrů po uplatnění přechodných ustanovení, jakož i proticyklické kapitálové rezervy a systémových rezerv ve smyslu čl. 128 odst. 2, 3, 4 a 5 směrnice 2013/36/EU a všech ostatních rezerv stanovených vnitrostátními příslušnými a pověřenými orgány. Přechodná ustanovení jsou stanovena v hlavě XI směrnice 2013/36/EU a v části desáté nařízení (EU) č. 575/2013.

                     Tyto požadavky musí být splněny jak na konsolidované úrovni, tak na individuálním základě, ledaže bylo od uplatňování požadavků na individuálním základě upuštěno podle článku 7 a 10 nařízení (EU) č. 575/2013.

               2.

               Pokud jde o vyplácení dividend úvěrovými institucemi (7) za finanční rok 2015 v roce 2016, doporučuje ECB toto:
               a)
                     Kategorie 1
                  : Úvěrové instituce, které splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které k 31. prosinci 2015 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek;
               b)
                     Kategorie 2
                  : Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2015 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k tomuto datu nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (8) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d);
               c)
                     Kategorie 3
                  : Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy.
               Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu.

         II.
   Toto doporučení je určeno významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám vymezeným v čl. 2 bodě 16 a 22 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
   III.
   Toto doporučení je dále určeno vnitrostátním příslušným a pověřeným orgánům, pokud jde o méně významné dohlížené subjekty a méně významné dohlížené skupiny vymezené v čl. 2 bodě 7 a 23 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od vnitrostátních příslušných a pověřených orgánů se očekává, že toto doporučení uplatní na uvedené subjekty a skupiny způsobem, který považují za vhodný (9).

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. prosince 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

      (5)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2015/2 ze dne 28. ledna 2015 o zásadách pro vyplácení dividend (Úř. věst. C 51, 13.2.2015, s. 1).

      (6)  Všechny rezervy v požadované plné výši, s výjimkou bezpečnostní kapitálové rezervy, která je z metodických důvodů pro účely výpočtu plné výše stanovena na úrovni, jež má být v rámci postupného zavádění požadavků dosažena v roce 2016.

      (7)  Úvěrové instituce mohou mít různé právní formy, např. kótované společnosti a společnosti, které nejsou akciovými společnostmi, jako např. vzájemné společnosti („mutuals“), družstva nebo spořitelny. Pojem „dividenda“ používaný v tomto doporučení označuje jakýkoli druh výplaty hotovosti, který podléhá schválení valnou hromadou.

      (8)  V praxi to znamená, že během období čtyř let počínaje 31. prosincem 2014 by si měly úvěrové instituce v zásadě ponechat ročně alespoň 25 % té části poměru kmenového kapitálu tier 1, kapitálového poměru tier 1 a celkového kapitálového poměru, která jim chybí ke splnění uvedených kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d).

      (9)  Pokud se toto doporučení uplatňuje na méně významné dohlížené subjekty a méně významné dohlížené skupiny, které se domnívají, že nejsou schopny podle něj postupovat, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, měly by se neprodleně obrátit na své vnitrostátní příslušné orgány.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0226

Doporučení pro Doporučení Rady Maďarsku s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí  /* SEK/2005/0226 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.2.2005SEK(2005) 226 v konečném zněníDoporučení proDoporučení Rady Maďarskus cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí(předložená Komisí)  DůVODOVÁ ZPRÁVAPostup při nadměrném schodku (EDP) se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Tato ustanovení jsou doplněna politickými závazky obsaženými v usnesení Evropské rady z Amsterodamu o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997.Na základě prognóz útvarů Komise z jara 2004, které přihlédly k údajům ohlášeným Maďarskem v březnu 2004 a které ukázaly, že schodek v Maďarsku dosáhl v roce 2003 5,9 % HDP[1], Komise zahájila dne 12. května 2004 vůči Maďarsku postup při nadměrném schodku a vypracovala zprávu podle čl. 104 odst. 3. Na doporučení Komise Rada dne 5. července 2004 rozhodla v souladu s čl. 104 odst. 6, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek, a následně vydala podle čl. 104 odst. 7 maďarským orgánům doporučení, jak schodek odstranit[2]. V tomto doporučení vyzvala Rada maďarské orgány, aby zavedly opatření obsažená v konvergenčním programu z května 2004 směřující k odstranění nadměrného schodku do roku 2008. Maďarským orgánům bylo zejména doporučeno, aby byly připraveny zavést v případě potřeby další opatření za účelem splnění rozpočtového cíle pro rok 2004 a aby podnikly do 5. listopadu 2004 účinné kroky ohledně opatření plánovaných pro dosažení rozpočtového cíle pro rok 2005.[3] Na základě doporučení Komise ze dne 22. prosince 2004 přijala Rada dne 18. ledna 2005 rozhodnutí podle čl. 104 odst. 8, v němž zveřejnila, že Maďarsko nezareagovalo účinným způsobem na doporučení Rady z 5. července 2004. Rada uznala, že Maďarsko přijalo řadu opatření, která přispěla ke snížení schodku v roce 2004 a 2005, ale konstatovala, že tato opatření nejsou dostatečná a nedokáží předejít značnému odchýlení od rozpočtových cílů pro oba roky a celkově odchýlení od plánovaného postupu narovnání podle květnového konvergenčního programu. V této souvislosti Rada zdůraznila, že pokračující snaha vlády odstranit nadměrný schodek do roku 2008 musí být podepřena rozhodnými opatřeními zaměřenými na další konsolidaci financí a rozhodnějším prováděním strukturálních reforem.Protože Maďarsko ještě není členem eurozóny, následkem čehož se na něj nevztahují poslední dva kroky postupu při nadměrném schodku dle čl. 104 odst. 9 a čl. 104 odst. 11, může Rada vydat další doporučení podle čl. 104 odst. 7. Toto doporučení by mělo vzít v úvahu informace o rozpočtové strategii obsažené v první aktualizaci konvergenčního programu Maďarska předložené dne 1. prosince 2004.Ve srovnání s předchozím programem počítá aktualizace s následujícími ročními cíli pro schodek veřejných financí: 4,5 %, 3,8 %, 3,1 %, 2,4 % a 1,8 % HDP mezi lety 2004 a 2008. Tyto údaje odrážejí rozhodnutí Eurostatu ze dne 23. září 2004 umožňující až do oznámení rozpočtu v březnu 2007, aby byly penzijní fondy spadající do druhého pilíře důchodového systému přechodně evidovány mezi veřejnými prostředky. Maďarsko se rozhodlo využít této možnosti, a proto předložilo údaje o schodku veřejných financí bez zatížení druhého pilíře, které vzniklo důchodovou reformou v roce 1998. To oproti programu z května 2004 snižuje údaje o ročním schodku v období 2004 až 2008 o 0,8 až 1 procentní bod. Včetně zatížením pramenícího z důchodové reformy z roku 1998 by po uplynutí přechodného období poskytnutým Eurostatem předpokládaná výše schodku veřejných financí činila 5,3 % HDP v roce 2004, 4,7 % HDP v roce 2005, 4,1 % HDP v roce 2006, 3,4 % HDP v roce 2007 a 2,8 % HDP v roce 2008; aktualizace dodržuje také cílovou lhůtu odstranění nadměrného schodku, i když není posunuta na začátek období jako v předcházejícím programu. Pro účely srovnání s prognózou útvarů Komise z podzimu 2004, předchozím konvergenčním programem a doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 a vzhledem k tomu, že cílová hodnota pro rok 2008 zasahuje mimo přechodné období, jsou použity hodnoty se zatížením důchodovou reformou i bez něho.Útvary Komise provedly odborné posouzení tohoto aktualizovaného programu. Ve svém návrhu doporučení ze dne 16. února 2005 pro stanovisko Rady k této aktualizaci[4] Komise uvádí, že by postup narovnání popsaný v aktualizaci měl být postačující pro odstranění nadměrného schodku do roku 2008, bude-li doprovázen dostatečnými opatřeními, která omezí rizika spojená s realizací tohoto postupu. To se týče i nového cílového schodku pro rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % včetně zatížení důchodovou reformou), což je obzvláště důležité, neboť skluzy by měly dopad i na další roky a mohly by tudíž ohrozit možnost dostat se do roku 2008 pod úroveň 3 % HDP, jak je plánováno.Komise konstatovala, že hrozí riziko horších než očekávaných rozpočtových výsledků, následkem čehož se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako nedostatečný pro realizaci zamýšleného postupu snižování schodku. Pokud jde o rok 2005, útvary Komise vyčíslily v srpnu 2004 pro rok 2005 schodek 5,2 % (4,3 % bez zatížení důchodovou reformou); hlavní rizika jsou následující: (1) úrokové výdaje by mohly být vyšší, než se očekávalo; (2) nově zavedená pravidla pro omezení výdajů by se mohla ukázat jako nepostačující. Hrozí též riziko související se včasným provedením dalších připravovaných kroků v reformě veřejné správy, zdravotnictví a školství, které byly ohlášeny v konvergenčním programu z května 2004 a jeho aktualizaci a které jsou pro plánované narovnání klíčové; (3) předpoklady pro určité příjmy (zejména z DPH a příspěvků na sociální zabezpečení) jsou příliš optimistické. Zdá se, že hrozí také riziko, že by vratky DPH z roku 2004 mohly být převedeny do roku 2005, avšak vláda se zavázala zrychlit výplaty, aby jimi nebyl zatížen rozpočet pro rok 2005. Rozpočet obsahuje „pohotovostní“ rezervu ve výši 0,5 % HDP proti případnému překročení cíle pro rok 2005. Tato rezerva má pokrýt nepředvídané vlivy procesů, které nemůže vláda ovlivnit. I když je existence této rezervy vítaná, částka, která je pro ni vyhrazená, se jeví jako nedostatečná vzhledem k rizikům provázejícím rozpočet pro rok 2005. Předčasné uvolnění těchto rezerv v průběhu roku by navíc mohlo snížit motivaci ke striktnímu dodržení rozpočtu. Další riziko může pramenit z pokračujících investic, které by měly být převedeny do partnerských projektů veřejného a soukromého sektoru. Nebudou-li tyto převody provedeny včas, budou muset být financovány z rozpočtu. Jakékoli případné snížení sazeb DPH v rámci probíhajících daňových reforem by navíc mohlo dále ohrozit příjmy, i kdyby bylo kompenzováno zvýšením jiných sazeb. Bez pečlivého uvážení načasování by takovýto tah mohl ohrozit dosažení upraveného cíle pro rok 2005 a následně i celý postup snižování schodku.[5] Tato analýza navrhuje, aby za účelem dosažení cíle pro rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení důchodovou reformou) byla přijata další opatření představující půl procentního bodu HDP.Ve světle tohoto hodnocení se jeví jako nezbytné, aby maďarské orgány: (i) přijaly doplňující opatření převážně strukturální povahy, která umožní Maďarsku dosáhnout v roce 2005 nového cílového schodku 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení pramenícího z důchodové reformy v roce 1998 jak se vyžaduje, když skončí přechodné období poskytnuté pro účtování takovýchto položek Eurostatem); zejména by mohla být podstatným způsobem zvýšena „pohotovostní“ rezerva a její čerpání by mohlo být co nejvíce podmíněno jasným důkazem dodržení cílového schodku pro rok 2005; (ii) podmínily načasování a zavedení případných daňových škrtů očekávaným splněním rozpočtových cílů podle aktualizovaného konvergenčního programu předloženého v prosinci 2004; (iii) pokročily s připravovanými reformami veřejné správy, zdravotnictví a školství, které jsou zapotřebí i ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Na tomto pozadí překládá Komise Radě doporučení k vydání nového doporučení Rady určeného pro Maďarsko s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy.Doporučení proDoporučení Rady Maďarskus cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 7 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.2.  Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jako prostředku pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.3.  Rada dne 5. července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek.4.  Poté, co rozhodla o existenci nadměrného schodku v Maďarsku, Rada podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[6] doporučila maďarským orgánům, aby učinily ve střednědobém horizontu kroky, jimiž do roku 2008 sníží schodek pod 3 % HDP věrohodným a udržitelným způsobem v souladu s postupem snižování schodku vymezeným ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004 ke konvergenčnímu programu předloženému v květnu 2004. Orgánům bylo zejména doporučeno, aby byly připraveny zavést v případě potřeby další opatření za účelem dosažení rozpočtového cíle pro rok 2004 a aby podnikly do 5. listopadu 2004 účinná opatření pro dosažení rozpočtového cíle pro rok 2005.5.  Dne 18. ledna 2005 Rada uznala, že Maďarsko přijalo do 5. listopadu 2004 řadu opatření, která přispěla ke snížení schodku v roce 2004 a 2005. Konstatovala však, že tato opatření nejsou dostatečná pro dosažení cílů a nedokáží zabránit odchýlení od plánovaného postupu narovnání podle konvergenčního programu z května 2004. Zdůraznila, že pokračující snaha vlády odstranit nadměrný schodek do roku 2008 musí být podepřena rozhodnými opatřeními zaměřenými na další konsolidaci financí a rozhodnějším prováděním strukturálních reforem. Na základě tohoto Rada rozhodla v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy, že Maďarsko do 5. listopadu 2004 nepřijalo v reakci na doporučení Rady ze dne 5. července 2004[7] účinná opatření.6.  Maďarsko, které přistoupilo ke Společenství dne 1. května 2004, je členským státem, pro který platí výjimka ve smyslu čl. 122 odst. 1 Smlouvy, což znamená, že se sice musí vyvarovat nadměrných schodků, ale že se na něj nevztahuje čl. 104 odst. 9 a 11 Smlouvy. Proto je vhodné podat nové doporučení podle čl. 104 odst. 7.7.  Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) 1467/97 musí být v doporučení podaném podle čl. 104 odst. 7 stanoveno, že dotyčný členský stát má přijmout účinná opatření do čtyř měsíců a že náprava nadměrného schodku by měla být dokončena v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Takovéto zvláštní okolnosti v případě Maďarska stále přetrvávají, zejména proto, že schodek veřejných financí byl v okamžiku přistoupení vysoko nad doporučovanou hodnotou 3 % HDP a že v ekonomice probíhá strukturální změna.8.  V případě zvláštních okolností může být dotyčnému členskému státu dovoleno odstranit nadměrný schodek ve střednědobém horizontu. Konvergenční program předložený Maďarskem v prosinci 2004 stanoví upravený rámec s následujícími ročními cíli pro schodek veřejných financí: 4,5 %, 3,8 %, 3,1 %, 2,4 % a 1,8 % HDP mezi roky 2004 a 2008. Se zatížením pramenícím z důchodové reformy z roku 1998, jak se vyžaduje po skončení přechodného období poskytnutého Eurostatem do oznámení rozpočtu v březnu 2007, by předpokládaná celková výše schodku veřejných financí v letech 2004 až 2008 činila 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % a 2,8 % HDP. Aktualizace tak nadále plánuje odstranění nadměrného schodku do roku 2008. Podle stanoviska Rady ze dne [8. března 2005] lze tento upravený postup snižování schodku, včetně cílového schodku pro rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení důchodovou reformou) a 2,8 % HDP v roce 2008 včetně zatížení důchodovou reformou, považovat za postačující pro odstranění nadměrného schodku do roku 2008, bude-li doprovázen dostatečnými opatřeními, která zajistí dosažení vytyčených rozpočtových cílů.9.  I když lze postup narovnání a zejména nový cílový schodek pro rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení důchodovou reformou) považovat za přiměřený, současný politický přístup maďarské vlády není pro dosažení vytyčeného cíle dostačující. Na základě navrhovaného rozpočtu pro rok 2005 a předpokládané míry růstu pro rok 2005 ve výši 3,7 % vyčíslily útvary Komise na podzim 2004 předpokládaný schodek pro rok 2005 na 5,2 % (včetně zatížení důchodovou reformou). Komise poukazuje zejména na tato rizika: (i) úrokové výdaje mohou být vyšší, než se očekávalo, (ii) nově zavedená pravidla pro omezení výdajů se mohou ukázat jako nepostačující a hrozí též riziko týkající se včasného provedení dalších připravovaných kroků v reformě veřejné správy, zdravotnictví a školství, které byly ohlášeny v konvergenčním programu z května 2004 a jeho aktualizaci a které jsou pro plánované narovnání klíčové; a (iii) některé položky příjmů, zejména z DPH a příspěvků na sociální zabezpečení, nemusejí dosáhnout předpokládané výše. Pokud jde o DPH, hrozí zde další riziko, že by vratky DPH z roku 2004 mohly být převedeny do roku 2005, vláda se však zavázala zrychlit výplaty, aby jimi nebyl zatížen rozpočet pro rok 2005 a nebylo potřeba dalšího narovnání. Další riziko může pramenit z pokračujících investic, které by měly být převedeny do partnerských projektů veřejného a soukromého sektoru. Nebudou-li tyto převody provedeny včas, budou muset být financovány z rozpočtu. Rozpočet obsahuje „pohotovostní“ rezervu ve výši 0,5 % HDP proti případnému překročení cíle pro rok 2005. I když je existence této rezervy vítaná, částka, která je pro ni vyhrazená, se jeví jako nedostatečná, uvážíme-li rizika provázející rozpočet pro rok 2005, a panuje znepokojení, že by tyto rezervy mohly být uvolněny v průběhu roku předčasně. Tato analýza naznačuje, že pro dosažení nového cílového schodku 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení důchodovou reformou) pro rok 2005 je nezbytné, aby Maďarsko přijalo doplňující opatření představující nejméně polovinu procentního bodu.10.  Opatření ke konsolidaci rozpočtu by měla zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň by měla směřovat ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstu hospodářského potenciálu,DOPORUČUJE:-  maďarským orgánům, aby co nejrychleji ukončily současnou situaci nadměrného schodku,-  maďarským orgánům, aby učinily ve střednědobém horizontu kroky, jimiž do roku 2008 sníží schodek pod úroveň 3 % HDP věrohodným a udržitelným způsobem v souladu s postupem snižování schodku vymezeným ve stanovisku Rady ze dne [8. března 2005] k aktualizovanému konvergenčnímu programu předloženému v prosinci 2004,-  maďarským orgánům, aby podnikly do [8. července 2005] účinné kroky ohledně doplňujících opatření převážně strukturální povahy, která umožní Maďarsku dosáhnout v roce 2005 nového cílového schodku 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně zatížení pramenícího z důchodové reformy v roce 1998, jak se vyžaduje po skončení přechodného období poskytnutého pro účtování takovýchto položek Eurostatem do oznámení rozpočtu v březnu 2007). Zejména by mohla být podstatně zvýšena „pohotovostní“ rezerva v rozpočtu na rok 2005 a její čerpání by mohlo být co nejvíce podmíněno jasným důkazem o dosažení cílového schodku na rok 2005.-  maďarským orgánům, aby podmínily načasování a zavedení případných daňových škrtů splněním rozpočtových cílů podle aktualizovaného konvergenčního programu předloženého v prosinci 2004.Rada dále vyzývá maďarské orgány:-  aby využily každé příležitosti k urychlení narovnání rozpočtu,-  pokročily s připravovanými reformami veřejné správy, zdravotnictví a školství, které potřebují provést též proto, aby zlepšily dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Toto doporučení je určeno Maďarské republice.V Bruselu dne [8. března 2005].Za Radupředseda [1] Oznámení ze září 2004 upravilo schodek za rok 2003 z 5,9 % HDP na 6,2 %.[2] Viz http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf[3] Kromě toho Rada vyzvala maďarské orgány, aby využily každé příležitosti k urychlení fiskálního narovnání; aby provedly připravované reformy veřejné správy, zdravotnictví a školství, které zajistí předpokládané snížení podílu výdajů a zlepší dlouhodobou udržitelnost veřejných financí; a aby zajistily náležitou kompenzaci plánovaných daňových škrtů a podmínily jejich zavedení dodržením rozpočtových cílů.[4] SEK(2005) 229.[5] Konečná hodnota schodku za rok 2004 ještě závisí na rizicích pramenících z nejasností ohledně rozdílu mezi údaji na bázi peněžních toků a na bázi časového rozlišení. Jde zejména o přetrvávající účetní nejasnosti týkající se výplat zemědělských dotací a výplaty 13. platu státním zaměstnancům, které by stále ještě mohly vést ke zvýšení časově rozlišeného schodku za rok 2004 a ovlivnit schodek v roce 2005.[6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.[7] Viz http://register.consilium.eu.int.


				|

		52014PC0253

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o jmenování evropského hlavního města kultury pro rok 2018 v Nizozemsku /* COM/2014/0253 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce
Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro
roky 2007 až 2019[1]
stanoví postup jmenování evropských hlavních měst kultury. Podle
článku 2 uvedeného rozhodnutí budou počínaje rokem 2009 evropskými
hlavními městy kultury jmenována dvě města ze dvou
členských států v pořadí stanoveném v příloze rozhodnutí. V
roce 2018 mají nárok na pořádání projektu Malta a Nizozemsko. Malta se
rozhodla, že zahájí výběrové řízení již o rok dříve, než je
obvyklé, a rozhodnutím Rady 2013/286/EU ze dne 17. května 2013[2] bylo „Evropským hlavním
městem kultury 2018“ jmenováno město Valletta.
Nominace na evropské hlavní město kultury
pro rok 2018 bude v Nizozemsku probíhat níže popsaným způsobem.
Výzvu k předkládání žádostí
zveřejňuje dotčený členský stát nejpozději šest let
před zahájením projektu. Nejpozději pět let před zahájením
projektu se sejde porota složená ze 13 nezávislých odborníků v oblasti
kultury a provede předběžný výběr. Zhodnotí předložené
žádosti s ohledem na kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí
č. 1622/2006/ES a dohodne se na užším výběru kandidátských
měst, která budou po doplnění své žádosti dále posuzována.
Devět měsíců po schůzi k
předběžnému výběru svolá dotčený členský stát porotu
za účelem konečného výběru. Po podrobném zhodnocení
předběžně vybraných měst podle kritérií, která byla pro
akci stanovena, doporučí porota na uvedený titul jedno město v
dotčeném členském státě.
Na základě tohoto doporučení
navrhuje členský stát jedno město na evropské hlavní město
kultury a tento návrh sdělí Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a
Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před
předpokládaným zahájením projektu.
Evropský parlament může Komisi zaslat k
návrhům stanovisko, a to nejpozději tři měsíce poté, co mu
byly sděleny.
Rada na základě doporučení Komise
oficiálně jmenuje příslušná města pro rok, na který byla
navržena.
Po skončení obou výše popsaných kol
soutěže porota ve své zprávě ze září 2013 doporučila, aby v
roce 2018 bylo pořadatelským městem projektu město Leeuwarden
(Nizozemsko). Nizozemsko oznámilo svou nominaci Evropskému parlamentu,
Radě, Komisi a Výboru regionů v prosinci 2013.
Evropský parlament zaslal Komisi své kladné
stanovisko v únoru 2014.
Komise poté v souladu s čl. 9 odst.
3 rozhodnutí č. 1622/2006/ES předložila Radě přiložené
doporučení pro úřední jmenování města Leeuwarden evropským
hlavním městem kultury pro rok 2018 v Nizozemsku.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o jmenování evropského hlavního města
kultury pro rok 2018 v Nizozemsku

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu
a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení
akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“
pro roky 2007 až 2019[3],
a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na
doporučení Evropské komise,
s ohledem na
zprávu poroty ze září 2013 týkající se procesu výběru evropského
hlavního města kultury v Nizozemsku,
vzhledem
k tomu, že:
kritéria
stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES jsou splněna
v plném rozsahu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Evropským hlavním městem kultury pro rok
2018 v Nizozemsku je jmenováno město Leeuwarden.
Článek 2
Toto rozhodnutí
vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním
věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 162, 14.6.2013, s. 9.
[3]               Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008DC0413

Doporučení Komise Radě týkající se návrhů předložených jménem Evropského společenství spolu s členskými státy na změny přílohy I Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států  /* KOM/2008/0413 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.7.2008KOM(2008) 413 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚtýkající se návrhů předložených jménem Evropského společenství spolu s členskými státy na změny přílohy I Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice státůA. DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Výkonný orgán Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států (CLRTAP) přijal protokol o perzistentních organických znečišťujících látkách v červnu 1998. Protokol o perzistentních organických znečišťujících látkách se v současné době zaměřuje na šestnáct látek zahrnujících jedenáct pesticidů, dvě průmyslové chemické látky a tři nezáměrně vznikající vedlejší produkty. Hlavním cílem je eliminovat veškeré vypouštění, emise a úniky perzistentních organických znečišťujících látek. Protokol o perzistentních organických znečišťujících látkách vstoupil v platnost dne 23. října 2003. Ratifikovalo jej 29 stran, včetně Společenství a 21 členských států[1].2. Rada přijala dne 19. února 2004 rozhodnutí o uzavření uvedeného protokolu jménem Evropského společenství[2]. Listina o ratifikaci protokolu Společenstvím byla uložena u depozitáře dne 30. dubna 2004.3. Podle článku 14 protokolu může jakákoliv strana navrhnout změny protokolu a jeho příloh. Strany, které zasedají ve výkonném orgánu, navržené změny projednají a přijmou je konsensem stran, které jsou na zasedání přítomny.4. Návrhy změn příloh protokolu by měly být předkládány výlučně jménem Společenství a jeho členských států, v souladu s povinností spolupráce a jednoty v mezinárodním zastoupení Společenství, která vyplývá z článku 10 Smlouvy o ES.5. S cílem zahájit postupy vedoucí k jednání o možných změnách příloh protokolu, předložila Komise v roce 2005 ve věcech spadajících do pravomoci Společenství výkonnému orgánu protokolu jménem Společenství a spolu s členskými státy, které jsou stranami úmluvy, návrh změny příslušných příloh protokolu doplněním o tyto látky: hexachlorbutadien (HCBD); obchodovaný oktabromdifenylether (c-OctaBDE); pentachlorbenzen (PeCB); polychlorované naftaleny (PCN); chlorované parafiny s krátkým řetězcem (SCCP) a perfluoroktansulfonáty (PFOS).6. Podle dostupných vědeckých informací a zpráv o přezkoumání endosulfan a trifluralin vykazují vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek. Tyto dvě látky byly hodnoceny podle směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh[3]. Na základě tohoto hodnocení byly přípravky na ochranu rostlin obsahující endosulfan v plném rozsahu a s konečnou platností staženy do prosince 2007[4] a přípravky na ochranu rostlin obsahující trifluralin by měly být v plném rozsahu a s konečnou platností staženy do prosince 2008[5]. Vzhledem k potenciálu těchto chemických látek k dálkovému přenosu nejsou opatření přijatá na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Společenství dostatečná k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví, a jsou proto nezbytná opatření na širší mezinárodní úrovni. Společenství a členské státy navrhly látky k zařazení do Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách v roce 2007. Je proto třeba, aby Společenství a členské státy, které jsou stranami protokolu, navrhly změnu příslušných příloh protokolu doplněním těchto dvou látek.B. DOPORUČENÍVzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise doporučuje, aby:Rada s cílem zahájit postupy vedoucí k jednání o možných změnách příloh protokolu EHK OSN o perzistentních organických znečišťujících látkách pověřila Komisi, aby v dostatečném časovém předstihu umožňujícím zvážení na příštím zasedání výkonného orgánu v prosinci 2008 předložila výkonnému orgánu protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Společenství a spolu s členskými státy, které jsou stranami úmluvy, návrh na změnu příslušných příloh protokolu doplněním přílohy I o tyto látky:- endosulfan,- trifluralin.Komise spolu s členskými státy zajistí, aby byly výkonnému orgánu předloženy relevantní podpůrné údaje.V Bruselu dne […].Za Radu předseda/předsedkyně [1] Podle nejnovější aktualizace, kterou dne 18. září 2007 vydal sekretariát pro perzistentní organické znečišťující látky.[2] Rozhodnutí Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství, Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 37.[3] Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/58/ES (Úř. věst. L 246, 22.9.2005, s. 17).[4] Úř. věst. L 317, 3.12.2005, s. 25.[5] Rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2007 o nezařazení trifluralinu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících tuto látku (Úř. věst. L 255, 29.9.2007, s. 42).


               19.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 65/162

         P7_TA(2013)0234
   Doporučení Radě týkající se 68. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 11. června 2013 týkající se 68. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2013/2034(INI))
   (2016/C 065/23)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21 a 34 této smlouvy,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě k 68. zasedání Valného shromáždění OSN předložený Alexanderem Grafem Lambsdorffem za skupinu ALDE (B7-0083/2013),

               —

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP,

               —

               s ohledem na priority EU na 67. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, jak je schválila Rada dne 23. července 2012 (1),

               —

               s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. září 2003 nazvané „Evropská unie a Organizace spojených národů: volba multilateralismu“ (COM(2003)0526),

               —

               s ohledem na 67. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, zejména rezoluce tohoto orgánu o Smlouvě o obchodu se zbraněmi (2), o komplexním přezkumu politiky prováděném jednou za čtyři roky, pokud jde o operační činnost k rozvoji systému Organizace spojených národů (3), o svobodě náboženského vyznání a přesvědčení (4), o podpoře demokratického a spravedlivého mezinárodního řádu (5), o zlepšování mezinárodní spolupráce v oblasti lidských práv (6), o zásadách právního státu na vnitrostátní a mezinárodní úrovni (7), a o ženách, odzbrojení, nešíření zbraní a kontrole zbrojení (8),

               —

               s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN ze dne 3. května 2011 o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů (9),

               —

               s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN ze dne 31. října 2003, kterou byla přijata úmluva Organizace spojených národů o boji proti korupci (10),

               —

               s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti přijatou dne 31. října 2000,

               —

               s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 5. července 2012 nazvanou „Ochrana, podpora a uplatňování lidských práv na internetu“, která uznává význam ochrany lidských práv a volného toku informací na internetu,

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 13. června 2012 týkající se 67. zasedání Valného shromáždění OSN (11),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 18. dubna 2013 k zásadě OSN spočívající v „odpovědnosti za ochranu“ (R2P) (12),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 11. května 2011 o EU jako globálním hráči: její role v mnohostranných organizacích (13),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. července 2011 o vnější politice EU na podporu demokracie (14),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2013 o 22. zasedání Rady OSN pro lidská práva (15),

               —

               s ohledem na zprávu společné delegace Výboru pro zahraniční věci a Podvýboru pro lidská práva k 67. zasedání Valného shromáždění OSN s datem 28.–29. října 2012,

               —

               s ohledem na čl. 121 odst. 3 a článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7–0202/2013),

               A.

               vzhledem k tomu, že s ohledem na rostoucí globalizaci a provázanost států a společností existuje rostoucí potřeba a příležitost zavést společná pravidla a mechanismy rozhodování s cílem společně reagovat na nově vyvstávající globální výzvy;

               B.

               vzhledem k tomu, že roztříštěnost celosvětové tvorby politiky společně s rostoucím počtem mezinárodních a nadnárodních fór vytváří novou komplexnější situaci v mezinárodních vztazích;

               C.

               vzhledem k tomu, že se EU zavázala k účinnému multilateralismu, jehož jádro tvoří silný systém OSN; vzhledem k tomu, že OSN hraje klíčovou úlohu v rámci globální správy a řízení;

               D.

               vzhledem k tomu, že činnost OSN v rámci všech tří pilířů, tj. míru a bezpečnosti, lidských práv a rozvoje, se opírá o stabilní partnerství EU-OSN, které k této činnosti přispívá, a vzhledem k tomu, že takto musí EU dostát své odpovědnosti hrát úlohu v nacházení společných přístupů ke globálním výzvám;

               E.

               vzhledem k tomu, že úcta k lidským právům jako všeobecné platným a nedělitelným právům, jejich podpora a ochrana jsou základem činnosti EU na mezinárodní scéně; vzhledem k tomu, že demokracie a právní stát jsou pilíři udržitelného míru, protože zaručují lidská práva a základní svobody;

               1.

               dává Radě tato doporučení:

         EU jako globální aktér

               a)

               zajistit trvalou koherentnost a viditelnost EU jako globálního aktéra v OSN; posílit schopnost EU jednat na globální scéně koordinovaně, rychle a komplexně a reagovat jednotně a včas; zajistit úplné provedení rezoluce Valného shromáždění OSN ze dne 3. května 2011 o účasti EU na činnosti Organizace spojených národů;

               b)

               rozvíjet účinný multilateralismus zlepšením reprezentativnosti, transparentnosti, odpovědnosti, účinnosti a účelnosti OSN s cílem zlepšit její reálné působení; připomínat nutnost vytvoření nové institucionální rovnováhy mezi vznikající úlohou skupiny G-20, OSN a jejími agenturami a mezinárodními finančními institucemi;

               c)

               aktivněji se zapojovat do spolupráce se strategickými a dalšími partnery v rámci dvoustranných a mnohostranných vztahů s cílem podporovat účinná řešení problémů, a kdykoli je to možné, upřednostňovat společné úsilí pokoušející se dosáhnout lepších výsledků;

         EU a celosvětová správa a řízení

               d)

               posílit spolupráci s partnery s cílem učinit z OSN účinnější a soudržnější organizaci pro 21. století.

               e)

               prosazovat ucelenou reformu Rady bezpečnosti OSN založenou na konsenzu; předložit konkrétní návrh, jak dosáhnout ústředního, dlouhodobého cíle EU, kterým je společné místo pro EU v rozšířené Radě bezpečnosti OSN; vyvinout iniciativu, aby členské státy EU dospěly za tímto účelem ke společnému postoji; dále podporovat transparentnost a lepší koordinaci politik a postojů členských států EU v rámci Rady bezpečnosti OSN; zajistit, aby ty členské státy EU, které jsou stálými člen Rady bezpečnosti OSN, prosazovaly názory a postoje Unie prosazovat – takovým způsobem bude zajištěno, aby si EU počínala v Radě bezpečnosti OSN koordinovaně;

               f)

               koordinovaně usilovat o posílení role a vlivu Valného shromáždění OSN a zvýšit jeho účelnost a účinnost, mj. zlepšením jeho pracovních metod;

               g)

               podpořit institucionalizovanější zapojení dalších subjektů (zástupců občanské společnosti, akademických kruhů) do činnosti Valného shromáždění OSN; posílit systém OSN prostřednictvím širšího využívání sdílení odbornějších civilních znalostí;

               h)

               prosazovat, aby bylo v jednotlivých zemích provedeno povinné zveřejnění informací o platbách nadnárodních společností, konkrétně v bankovním a těžebním odvětví, které jsou zaregistrovány nebo uvedeny na seznamu na finančních trzích ve vnitrostátních jurisdikcích partnerů;

         Mír a bezpečnost

               i)

               podporovat začlenění perspektivy budování míru do mírových operací a posílit koordinaci mezi mírovými operacemi a činností týmů pracovníků OSN pro jednotlivé země a aktérů na poli rozvojové pomoci;

               j)

               spolupracovat při posilování úlohy a kapacity regionálních organizací spočívající v provádění mírových operací, předcházení konfliktům, občanském a vojenském řízení krizí a řešení konfliktů; podporovat mise společného posouzení a posílit spolupráci mezi EU a jejími partnery (včetně Africké unie a subregionálních organizací, NATO, OBSE, ASEAN, CELAC, Ligy arabských států atd.) v oblasti předcházení konfliktu a v zemích v postkonfliktní situaci;

               k)

               na požádání poskytnout Organizaci spojených národů podporu od bojových skupin EU v rámci misí s cílem prosazovat mír a zajistit plnou spolupráci členských států, pokud jde o jejich nasazení v misích, které byly povoleny Radou bezpečnosti nebo Valným shromážděním OSN;

               l)

               zaručit, aby mandát mírových misí odrážel potřebu podporovat volební procesy, včetně volebních pozorovatelských misí;

               m)

               usilovat o zavedení odpovědnosti za ochranu (R2P) jako nové normy mezinárodních právních předpisů v rámci rozsahu schváleného členskými státy OSN na světovém summitu v roce 2005;

               n)

               zajistit úplnou soudržnost a soulad případného dalšího rozvoje s mezinárodním humanitárním právem a uplatňování zásady R2P a zároveň propracovat její univerzální využití coby nástroje preventivní diplomacie a hybatele lidského rozvoje;

               o)

               navázat na návrhy, které předložil Parlament ve svém doporučení Radě týkající se zásady OSN tzv. R2P (16), a pracovat s partnery na zajištění toho, aby se koncepce R2P zaměřila na prevenci, ochranu a obnovu po skončení konfliktu pokud jde o znepokojující případy genocidy, etnických čistek, válečných zločinů nebo zločinů proti lidskosti, ale aby nikdy nebyla použita jako záminka pro prosazování zvláštních nebo národních zájmů nebo zájmů mezinárodních koalicí založených na geostrategických či hospodářských kritériích s cílem změny režimu; za tímto účelem pomoci státům s budováním kapacit;

               p)

               vypracovat kritéria, kterými je třeba se řídit při provádění R2P, zejména třetího pilíře včetně vojenských intervencí, jako jsou proporcionalita, jednoznačnost ex ante týkající se politických cílů a využívání podrobných posouzení dopadu;

               q)

               posílit úlohu EU jako globálního politického činitele zastáváním aktivní úlohy v preventivní diplomacii;

               r)

               požadovat od všech stran přímo nebo nepřímo zapojených do ozbrojeného konfliktu a jejich organizace, aby v plné míře dostály svým závazkům podle mezinárodního práva, mj. zabezpečily humanitární koridory prostoru a zajistily snadný přístup k humanitární pomoci těm, kdo ji potřebují, se zvláštním důrazem na ochranu civilistů, a aby prosazovaly mírové a diplomatické řešení všech druhů konfliktu;

               s)

               podpořit rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000) a 1820 (2008) o ženách, míru a bezpečnosti; zdůraznit a zajistit účast žen v mírovém procesu; uznat potřebu začlenit hlediska rovnosti žen a mužů do předcházení konfliktům, mírových operací, humanitární pomoci a obnovy po ukončení konfliktů;

               t)

               spolupracovat s OSN na řešení globálních bezpečnostních hrozeb, jako je šíření jaderných zbraní, organizovaný zločin a terorismus; vystupňovat úsilí uzavřít jednání o komplexní úmluvě o mezinárodním terorismu;

               u)

               spolupracovat s partnery v rámci mnohostranných a dvoustranných vztahů s cílem vyvinout silnější a účinnější tlak s cílem okamžitě ukončit porušování lidských práv a násilí v Sýrii; prozkoumat společně s partnery, zejména USA, Tureckem a Ligou arabských států, všechny možnosti týkající se provedení zásady odpovědnost za ochranu s cílem pomoci Syřanům a učinit přítrž krveprolití; vyvinout nátlak na syrskou vládu a všechny zapojené do této krize, aby plně dodržovali mezinárodní humanitární právní předpisy a aby umožnili rychlé poskytnutí přeshraniční humanitární pomoci, základních veřejných služeb a zajistili neomezený přístup humanitárním organizacím; vyzvat mezinárodní partnery, aby splnili své finanční závazky, pokud jde o poskytnutí pomoci syrským uprchlíkům, a umožnili tak UNHCR a ostatním organizacím poskytovat potřebnou pomoc; spolu s partnery prozkoumat způsoby, jak minimalizovat dopad krize v Sýrii na sousední země;

               v)

               podporovat v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN úsilí regionu a mezinárodního společenství nalézt politické řešení konfliktu v Mali a napomáhat demokratickému přechodu konsolidací přechodných orgánů a prosazovat přitom – mj. působením v roli prostředníka – vnitrostátní dialog podporující začlenění a usmíření a také svobodné, spravedlivé a transparentní volby; podporovat rovněž iniciativy usilující o územní celistvost Mali a o bezpečnost obyvatel země; zdůraznit význam udržení stability v oblasti Sahelu a předcházení negativnímu dopadu na stabilitu zemí sousedících s Mali; úzce koordinovat svou činnost s regionálními a mezinárodními partnery, mimo jiné s Africkou unií a Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS); poskytnout podporu mírové misi pod vedením OSN a podněcovat členské státy EU k účasti na ní a na úkolu poskytnout vojenský výcvik malijským ozbrojeným silám v rámci EUTM Mali; nadále poskytovat pomoc organizaci MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali –Mezinárodní mise na podporu Mali);

               w)

               uvítat přijetí Smlouvy o obchodu se zbraněmi (ATT), kterou Valné shromáždění OSN přijalo dne 2. dubna 2013 a která se bude vztahovat na širokou škálu zbraní, včetně střeliva; aktivně prosazovat rychlé podepsání, neprodlenou ratifikaci a účinné a všeobecné plnění smlouvy ATT všemi členskými státy OSN, včetně zemí, které jsou hlavními světovými výrobci zbraní; stát v čele úsilí o to, aby také s ohledem na situaci v oblasti lidských práv v přijímajících zemích byly stanoveny ty nejvyšší společné standardy pro regulaci mezinárodního obchodu se zbraněmi a boj proti nezákonnému obchodování se zbraněmi, čímž se bude předcházet konfliktům, zmírní se utrpení lidí a sníží se korupce a přispěje se k mezinárodnímu míru a bezpečnosti;

               x)

               zvýšit své snahy o mnohostranný závazek ke snížení počtu jaderných zbraní;

         Lidská práva, demokracie a právní stát

               y)

               posílit mezinárodní úsilí o zajištění toho, aby byla všechna lidská práva podle úmluv OSN chápána jako univerzální, nedělitelná a vzájemně závislá a propojená a aby bylo vymáháno jejich dodržování; postavit se proti pokusům o oslabení humanitárních právních předpisů v rámci boje proti terorismu; podporovat začleňování lidských práv, včetně digitálních svobod, a základních svobod do všech aspektů činnosti OSN;

               z)

               snažit se posílit proces všeobecného pravidelného přezkumu, a to tak, že jeho doporučení učiní součástí dvoustranných a vícestranných dialogů s členskými státy OSN, především dialogů o lidských právech; pomoci vytvořit prostředí, v němž se nevládní organizace budou moci zapojit do různých fází procesu všeobecného pravidelného přezkumu;

               aa)

               bojovat proti netoleranci, negativním stereotypům, stigmatizaci, diskriminaci a podněcování k násilí; uznat vážnost situace, kdy v různých částech světa dochází ke vzrůstající míře k násilí vůči příslušníkům náboženských a jiných společenství;

               ab)

               zabývat se omezeními svobody tisku a sdělovacích prostředků po celém světě; bojovat proti násilí namířenému vůči novinářům a bloggerům; zabezpečovat a prosazovat svobodu projevu, a to online i offline;

               ac)

               zvýšit všeobecnou podporu Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a usilovat o posílení pracovních kapacit Mezinárodního trestního soudu za účelem omezení beztrestnosti za zločiny proti lidskosti;

               ad)

               podporovat závazek vytvořit mezinárodní řád opírající se o právní stát, který je základním předpokladem mírumilovného soužití států, jakož i budování odolnějších států a udržitelného míru; v tomto ohledu připomíná, že podpora demokracie a dodržování zásad právního státu jsou propojeny a jako takové by měly být prosazovány jakožto cíl zahraniční politiky EU;

               ae)

               posílit podporu států – na základě jejich vlastní žádosti –, pokud jde provádění jejich příslušných mezinárodních závazků do vnitrostátního práva, prostřednictvím odborné pomoci, jakož i za pomoci budování institucí a kapacit;

               af)

               řídit se doporučeními politického prohlášení přijatého na zasedání na vysoké úrovni ohledně právního státu v září 2012; podpořit zavedení společného celosvětového ústředního místa pro zásady právního státu; plně podpořit úlohu koordinační a poradní skupiny pro otázky právního státu při zajišťování celkové koordinace a soudržnosti s cílem zabránit mimo jiné roztříštěnosti mezi jednotlivými odděleními (odbor OSN pro politické otázky, rozvojový program OSN atd.);

               ag)

               připomenout, že korupce je porušením lidských práv a že Evropská unie požaduje výlučnou pravomoc, pokud jde o podpis Úmluvy OSN proti korupci; požádat vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby představila akční plán EU proti korupci za účelem účinného sledování doporučení úmluvy, např. prostřednictvím závazku ze strany členských států, jimž je zveřejňovat a šířit informace o korupci; zavést kanály pro ohlašování těchto porušení a právní rámec ochrany svědků a zajistit účast občanské společnosti;

         Udržitelný rozvoj

               ah)

               přispět ke zlepšení politické soudržnosti pro rozvoj a rozhodnému úsilí bojovat proti chudobě a zvýšit účinnost rozvojové pomoci, neboť obě tyto záležitosti mají nadále klíčový význam pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí;

               ai)

               začlenit do rozvojových strategií hodnocení a řízení strategií snižování rizik katastrof s cílem chránit životy a zajistit obživu pro obyvatelstvo;

               aj)

               posílit vazbu mezi okamžitou pomocí, obnovou, snižováním rizika katastrof a rozvojem a zlepšit koordinaci subjektů na poli humanitární a rozvojové pomoci s cílem zajistit plynulé poskytování pomoci a vybudování odolnosti, což je nezbytné vzhledem k opakujícím se potravinovým krizím v oblasti Sahelu a Afrického rohu;

               ak)

               usilovat o plné provedení závěrů konference Rio+20, mimo jiné prostřednictvím podpory udržitelného rozvoje jako klíčové zásady pro dlouhodobý celosvětový rozvoj; dostát mezinárodnímu závazku EU a členských států, jímž je vyčlenit 0,7 % HDP na rozvojovou pomoc, a to bez ohledu na dopad finanční a hospodářské krize na EU27;

               al)

               spolupracovat v zájmu včasného zahájení fungování politického fóra na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj s cílem koordinovat průběžné sledování a hodnocení pokroku při dosahování stanovených cílů;

               am)

               prosazovat přístup všech k vodě a finančně dostupným a udržitelným energetickým službám, což jsou klíčové faktory pro vymýcení chudoby a růst podporující začlenění;

               an)

               soudržným a koordinovaným způsobem se podílet na programu rozvojových cílů tisíciletí na období po roce 2015; vyjednat jediný soubor cílů udržitelného rozvoje, které mají celosvětovou působnost a jsou zaměřené na konkrétní kroky, jsou měřitelné, časově vymezené a snadno zprostředkovatelné; zaměřit se na cíle, které zahrnují udržitelnost, rovnost, správu a řízení;

               ao)

               podpořit iniciativu předsedy Valného shromáždění OSN představit v rámci rozvojového programu pro období po roce 2015 občanské společností skutečnost, že bude uspořádána zvláštní akce u příležitosti dosažení rozvojových cílů tisíciletí, která se uskuteční během 68. zasedání Valného shromáždění OSN v roce 2013 jako významný bod konzultací s občanskou společností, neboť tato akce může posloužit ke svedení cílů v oblasti udržitelného rozvoje a procesu rozvoje v období po roce 2015 na „jednu kolej“;

               ap)

               vyzvat k tomu, aby byl nový rámec pro spolupráci po roce 2015 doplněn o předvídatelný a realistický program financování v souladu s dohodnutými cíli;

         Parlamentní spolupráce na celosvětové úrovni

               aq)

               podporovat interakci mezi vládami a parlamenty o celosvětových výzvách; posílit celosvětovou správu a umožnit větší zapojení veřejnosti a parlamentů do činnosti OSN;

         Obecné informace

               ar)

               posílit opatření navazující na doporučení přijatá Evropským parlamentem, např. i tím, že bude vyzvána ESVČ, aby podávala Evropskému parlamentu zprávu o Valném shromáždění OSN;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, a pro informaci také Komisi.

      (1)  Rada Evropské unie, 9820/1/12.

      (2)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/234.

      (3)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/226.

      (4)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/179.

      (5)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/175.

      (6)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/169.

      (7)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/97.

      (8)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/67/48.

      (9)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/276.

      (10)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/58/4.

      (11)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0240.

      (12)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0180.

      (13)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0229.

      (14)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0334.

      (15)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0055.

      (16)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0180.