               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Spojené království není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Po vystoupení Spojeného království z EU dne 31. ledna 2020 a po vstupu dohody o vystoupení v platnost vstoupilo Spojené království do přechodného období, které bude trvat do 31. prosince 2020. Toto období může být prodlouženo až o jeden nebo dva roky jediným rozhodnutím přijatým do 1. července 2020 EU a Spojeným královstvím ve smíšeném výboru podle dohody o vystoupení. Během tohoto období budou pro Spojené království i uvnitř něj nadále platit právní předpisy Unie včetně těch, které se týkají evropského semestru.

               (3)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Spojeném království pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (5)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (6)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka, stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (7)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (8)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony Spojeného království, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To představuje značné riziko dalšího prohloubení regionálních rozdílů ve Spojeném království. Stávající situace vyžaduje cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 7. května 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Spojené království se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Rada dne 13. července 2018 Spojenému království doporučila, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                nepřesáhne v období 2019–2020 hodnotu 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Celkové posouzení provedené Komisí potvrzuje pro období 2019–2020 a pro období let 2018–2019 a 2019–2020 dohromady riziko podstatného odchýlení od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Údaje o plnění rozpočtu za období 2019–2020 budou k dispozici na podzim roku 2020.

               (12)Vláda ve svém konvergenčním programu na období 2019–2020 plánuje, že se celkové saldo zhorší ze schodku ve výši 2,2 % HDP v období 2019–2020 na schodek ve výši 2,5 % HDP v období 2020–2021. Očekává se, že se schodek v období 2021–2022 zvýší na 3,1 % HDP a v období 2024–2025 klesne na 2,4 % HDP. Podle konvergenčního programu na období 2019–2020 se odhaduje, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se nejprve v období 2019–2020 sníží na 83,2 % HDP a poté v období 2020–2021 klesne na 82,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se však již nezdá realistický, neboť nezohledňuje ekonomický dopad pandemie COVID-19. Projekce obsažené v programu rovněž nezohledňují opatření oznámená Spojeným královstvím v reakci na tuto pandemii. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Spojené království v reakci na tuto pandemii přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým osobám a odvětvím. Tato opatření nejsou zahrnuta v projekcích v konvergenčním programu, ale jsou zohledněna v prognóze Komise. Rozpočtová opatření činí přibližně 5,5 % HDP a zahrnují podporu pro zaměstnance, osoby samostatně výdělečně činné a podniky, jakož i sociální výdaje. Spojené království navíc oznámilo opatření, která, ačkoli nemají přímý dopad na rozpočet, přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Tato opatření zahrnují úvěrové záruky ve výši přibližně 16 % HDP. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Podle prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu, že nedojde ke změně politik, očekává, že saldo veřejných financí Spojeného království dosáhne –10,7 % HDP v období 2020–2021 a –6,2 % HDP v období 2021–2022. Poměr dluhu k HDP by měl dosáhnout 102,5 % HDP v období 2020–2021 a 100,2 % HDP v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož konvergenční program vychází, nebere v úvahu dopad pandemie COVID-19, a proto se projekce dluhu a schodku v něm podstatně liší od prognóz Komise.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, a to z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP ve Spojeném království v období 2020–21. Celkově analýza naznačuje, že kritérium schodku, jak je definováno ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997, není splněno.

               (16)Probíhající krize COVID-19 způsobila oblasti hospodářské a sociální politiky problémy, které nemají v uplynulých desetiletích obdoby. Očekává se, že nezaměstnanost z 3,8 % v roce 2019 vzroste v roce 2020 o téměř 3 procentní body na 6,7 % a v roce 2021 mírně klesne na 6 %.  Vláda Spojeného království přijala mimořádná opatření ke zmírnění negativních dopadů tohoto prudkého otřesu. Náklady na přímou fiskální podporu budou záviset na poptávce, ale mohou dosáhnout přibližně 110 miliard GBP (5,5 % HDP), k nimž přibude ještě 330 miliard GBP (16 % HDP) záruk za bankovní úvěry. Byly zavedeny režimy zkrácené pracovní doby, které mají ochránit zaměstnanost, a byla rovněž zavedena opatření na podporu osob samostatně výdělečně činných. Rozsah zálohových plateb „Universal Credit“ a způsobilost k jejich získání se dočasně zlepšily a základní nárok na tuto dávku se dočasně zvýšil na dvanáct měsíců. Místní orgány mají rovněž dostat dodatečné jednorázové finanční prostředky na podporu ekonomicky zranitelných osob a domácností. Vláda rovněž oznámila tříměsíční moratorium na platby hypotečních úvěrů pro vlastníky nemovitostí, kteří se v důsledku koronaviru ocitli v obtížích.

               (17)Bank of England na podporu finanční situace podniků dvakrát snížila bankovní sazby, a to celkem z 0,75 % na 0,1 %, snížila sazbu proticyklické kapitálové rezervy Spojeného království na 0 % z dřívější cílové hodnoty 2 % do prosince 2020, navýšila svůj program nákupu dluhopisů na 645 miliard GBP a posílila svou podporu komerčních bankovních úvěrů pro reálnou ekonomiku vedle vládních úvěrových záruk. Vláda nabídla některým odvětvím roční moratorium na úhradu obchodních sazeb, odklad plateb DPH, jakož i hotovostní granty pro menší firmy. Byla rovněž poskytnuta podpora likvidity ve formě záruk a grantů v rámci tzv. „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“ pro malé a střední podniky, které nedosahují dané prahové hodnoty obratu, a to s použitím široké škály produktů v oblasti podnikového financování, jako jsou revolvingové úvěrové nástroje a další produkty včetně termínovaných úvěrů. Kromě toho byl malým a středním podnikům, ale také větším podnikům ve všech odvětvích zpřístupněn obecný režim poskytování likvidity, který může zahrnovat i podporu investic. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

               (18)Pandemie COVID-19 odhalila nedostatky v připravenosti a kapacitě systému zdravotní péče ve Spojeném království pro reakci na takové situace, zejména pokud jde o zařízení, zaměstnance a dodávky. To vedlo k nouzovému zřízení dočasných polních nemocnic pro pacienty s COVID-19 ve Spojeném království. Výrobní odvětví země bylo vybídnuto, aby upravilo své výrobní linky a nouzově vyrábělo další zdravotnické vybavení, například ventilátory, a pokrylo tak očekávanou úroveň poptávky. Krize týkající se COVID-19 dále zvýraznila stávající nedostatek pracovních sil ve zdravotnictví. Zvládání podobných krizí v budoucnu vyžaduje investice do systému zdravotní péče ve Spojeném království, včetně účinných opatření v oblasti veřejného zdraví zajištěných dostatečnými zdroji. Cílem těchto investic by mělo být poskytnutí nezbytného vybavení, zařízení a požadované kvalifikované pracovní síly a celkově schopnost poskytovat veškeré očekávané pravidelné zdravotnické služby spolu s péčí o pacienty s onemocněním COVID-19 nebo podobnými infekčními nemocemi.

               (19)Současná krize pravděpodobně bude mít větší dopad na nejzranitelnější skupiny, což prohloubí chudobu. Riziko chudoby nebo sociálního vyloučení rostlo již před krizí, a to i přes rekordně nízkou míru nezaměstnanosti. Chudoba pracujících a dětská chudoba jsou rovněž na vysoké úrovni. Škrty v oblasti sociálního zabezpečení a reformy ohrožují silný účinek systému daní a dávek Spojeného království na snižování chudoby. Je zde prostor pro posílení podpory nejzranitelnějším osobám, včetně dětí žijících v chudobě, zejména vzhledem k tomu, že se očekává, že krize dále zvýší příjmovou nerovnost.

               (20)Zlepšení ukazatele produktivity práce zůstává pro Spojené království velkou výzvou. Produkce za hodinu je ve Spojeném království výrazně nižší než ve většině ostatních rozvinutých ekonomik a je jen nepatrně vyšší než v době před finanční krizí. Růst HDP byl způsoben růstem zaměstnanosti, přičemž v nedávné minulosti v podstatě nedošlo ke zvýšení produktivity. I přes napjatou situaci na trhu práce je produktivita práce ve Spojeném království od počátku roku 2018 v podstatě neměnná. Růst reálných mezd je též stále pomalý. Mnohé oblasti Spojeného království jsou poměrně chudé a poměrně nízká je i úroveň investic do dovedností a infrastruktury. Omezené vyhlídky na kariérní postup u lidí s nízkopříjmovými zaměstnáními negativně ovlivňují jak produktivitu, tak chudobu. Tato situace bude pravděpodobně pokračovat a může se v důsledku krize související s COVID-19 ještě zhoršit. Současná pandemie rovněž představuje významné výzvy pro systémy vzdělávání a odborné přípravy ve Spojeném království, zejména v důsledku distančního vzdělávání a různého přístupu ke strukturovanému učení.  Je zde tudíž prostor pro zvýšení produktivity řešením dalekosáhlých problémů, jako jsou nízké investice do zařízení, infrastruktury a výzkumu a vývoje a nedostatek dovedností, zejména pokud jde o základní a technické dovednosti. Spojené království se snaží investovat více do výzkumu a inovací a zdokonalit využívání stávajících technologií v celé ekonomice.

               (21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Ve Spojeném království přetrvává nedostatečná nabídka bydlení. Začínají se projevovat kapacitní omezení, přičemž bytová výstavba nedosahuje úrovně, která je potřebná k uspokojení odhadované poptávky. Rozloha a poloha půdy, která je k dispozici pro novou bytovou výstavbu, je omezena přísnou regulací trhu s pozemky, zejména v okolí velkých měst. Odvětví stavebnictví má i nadále klíčový význam pro bydlení i pro plnění budoucích cílů v oblasti energetické účinnosti a klimatu, i když je snižování množství energie využívané pro vytápění domácností komplikováno stářím bytového fondu a jeho pomalým nahrazováním. Po desetiletích nedostatečných veřejných investic začala vláda řešit nedostatečnou infrastrukturu. Bylo dosaženo povzbudivého pokroku, pokud jde o investice do obnovitelných zdrojů energie, a došlo k výraznému snížení emisí v odvětví energetiky. Přechodu na klimatickou neutralitu však stále brání řada problémů v celém hospodářství. Využití silničních, železničních a leteckých sítí Spojeného království naráží na jejich limity, což vede k přetížení dopravy a znečišťování ovzduší. Spojené království má ambice stát v čele odvětví vozidel s nulovými emisemi, ale převážná část železniční sítě dosud není elektrifikována. Přestože pokrytí optickými sítěmi ve Spojeném království je stále omezené, hospodářská soutěž na tomto trhu roste, jelikož vláda významně zvyšuje veřejnou podporu jejich zavádění. Tyto investice do digitální infrastruktury však musí být doprovázeny zlepšením digitálních dovedností, neboť Spojené království trpí strukturálním nedostatkem kvalifikovaných pracovníků v oblasti informačních technologií.

               (22)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Tato doporučení zůstávají relevantní a budou i nadále sledována v rámci evropského semestru až do konce přechodného období.

               (23)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Spojené království plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (24)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2020
                  8
               . Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (25)Na základě onoho posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Spojenému království v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Zvýšit odolnost systému zdravotní péče.

               2.Zajistit přiměřenost a pokrytí systému sociální ochrany s cílem poskytovat podporu všem, a zejména těm, kdo jsou krizí nejvíce zasaženi.

               3.Podnítit inovace a podpořit rozvoj lidského kapitálu. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na bydlení, čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravní infrastrukturu a vysokorychlostní širokopásmové sítě.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožní Komisi a Radě provádět v jeho rámci nezbytná opatření pro koordinaci politik a členským státům umožňuje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů připravenosti na krize.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Maďarsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se kvůli rozdílným modelům specializace projeví nerovnoměrně napříč územími, a to zejména v regionech, v nichž chybí prostředky pro klíčová aktiva nebo které jsou výrazně závislé na odvětvích s přímým kontaktem se zákazníky. To s sebou nese výrazné riziko prohloubení územních nerovností v Maďarsku a zesílení již pozorovaného trendu prohlubování rozdílů mezi městskými a venkovskými oblastmi. V kombinaci s rizikem dočasného narušení procesu konvergence mezi členskými státy vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 5. května 2020 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 4. května 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Rada dne 14. června 2019 Maďarsku doporučila, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                v roce 2019 nepřesáhne 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje významné odchýlení od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 společně. Avšak vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky nejsou další kroky v rámci postupu při závažné odchylce pro Maďarsko opodstatněné.

               (13)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 vláda plánuje, že se celkové saldo zhorší ze schodku ve výši 2,0 % HDP v roce 2019 na 3,8 % HDP v roce 2020. Schodek se má v roce 2021 snížit na 2,7 % HDP a do roku 2024 má postupně dosáhnout 1,0 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2020 se předpokládá, že po snížení poměru veřejného dluhu k HDP v roce 2019 na 66,3 % dojde v roce 2020 k jeho zvýšení na 72,6 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik specifických pro danou zemi, konkrétně z rizik spojených s vyššími výdaji, než se předpokládalo (v souladu s minulými tendencemi vysokých výdajů na konci roku), jakož i s potenciálně nižšími příjmy, než se předpokládalo, jelikož se zdá, že projekce vycházejí ze silného nárůstu příjmů.

               (14)V reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo Maďarsko rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, zastavení pandemie a poskytnutí pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž tato krize doléhá nejvíce. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahovala v roce 2020 uvedená rozpočtová opatření 2,8 % HDP a jsou v plném rozsahu financována prostřednictvím přerozdělení výdajů v rámci rozpočtu, rezerv a nových daní. Zahrnují opatření zaměřená na podporu trhu práce, daňové úlevy pro podniky a náklady související s naléhavou lékařskou pomocí. Byla oznámena další opatření na podporu oživení (1,4 % HDP) a na podporu trhu práce (0,4 % HDP), avšak dosud nebyla upřesněna. Maďarsko navíc přijalo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí ke zlepšení likvidity podniků a v konvergenčním programu z roku 2020 jsou odhadována na 1,5 % HDP. Orgány pracují na dalších opatřeních v rozsahu 0,3 % HDP. Uvedená opatření zahrnují programy úvěrových záruk a státem zaručené úvěry. Celkový rozpočtový dopad fiskálních opatření oznámených v konvergenčním programu z roku 2020 se liší od dopadu uvedeného v jarní prognóze Komise z roku 2020, jelikož Komise posoudila a zohlednila pouze opatření, která byla dostatečně specifikována. Opatření přijatá Maďarskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plná specifikace a provedení všech oznámených opatření, po němž bude následovat nové zaměření fiskálních politik na dosažení obezřetných fiskálních pozic ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (15)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že saldo veřejných financí v Maďarsku dosáhne –5,2 % HDP v roce 2020 a –4,0% HDP v roce 2021. Očekává se, že míra veřejného zadlužení v roce 2020 dosáhne 75,0 % HDP.

               (16)Dne 14. června 2019 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla, že v roce 2018 byla v Maďarsku zjištěna významná odchylka od střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem ke zjištěnému významnému odchýlení Rada dne 14. června 2019 Maďarsku doporučila, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila 3,3 % v roce 2019 a 4,7 % v roce 2020, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % a 0,75 % HDP. Dne 5. prosince 2019 Rada přijala rozhodnutí (EU) 2019/2172
                  8
               , v němž konstatovala, že Maďarsko v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019 nepřijalo účinná opatření, a vydala revidované doporučení. V daném doporučení ze dne 5. prosince 2019 Rada žádala Maďarsko, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2020 nepřekročila 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci v roce 2020 ve výši 0,75 % HDP. Na základě celkového posouzení Komise a v souvislosti s aktivací obecné únikové doložky pro rok 2020, která umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, se má za to, že Maďarsko přijalo v reakci na doporučení ze dne 5. prosince 2019 účinná opatření.

               (17)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Maďarska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

               (18)Vláda dne 11. března 2020 vyhlásila stav ohrožení. Dne 12. března byly uzavřeny hranice pro cestující, s výjimkou návratu občanů a rezidentů Evropského hospodářského prostoru, jakož i osob pravidelně dojíždějících za hranice. Tranzit zboží zůstal povolen. Dne 16. března 2020 byla uzavřena zařízení předškolního vzdělávání, školy a vysoké školy a byla zahájena výuka on-line. Ode dne 17. března 2020 musely jiné než nezbytně nutné obchody zavírat v 15 hodin a restaurace mohly zůstat otevřeny pouze pro služby možnosti odnášky jídla s sebou. Dne 28. března 2020 byl zaveden částečný zákaz vycházení, což znamená, že lidé mohli opustit své místo pobytu pouze z řádně opodstatněných důvodů a museli dodržovat odstup od jiných lidí. Před pandemií COVID-19 bylo maďarské hospodářství po několika letech výrazného růstu na cestě postupného zpomalení. Reálný HDP vzrostl v roce 2019 o 4,9 %. Po vypuknutí koronavirové nákazy byla relativně rychle zavedena opatření proti šíření nákazy a oficiální počet potvrzených případů zůstává dosud nízký. Očekává se však, že celosvětová recese zasáhne obzvláště silně vývoz, a to v důsledku dominantní úlohy odvětví, která podléhají hospodářským cyklům, jako je např. automobilový průmysl. Rovněž se očekává, že zasáhne cestovní ruch a dopravní služby, které jsou ovlivněny cestovními omezeními. Celkově se předpokládá, že v březnu začne prudká recese a od druhé poloviny roku by mělo dojít k postupnému hospodářskému oživení, neboť se předpokládá postupné uvolňování opatření proti šíření nákazy. V důsledku flexibility na trhu práce by mohla rychle růst nezaměstnanost. Hospodářská výkonnost v roce 2020 bude záviset na délce omezení volného pohybu osob, jakož i na reakci hospodářské politiky. Jarní prognóza Evropské komise předpokládá snížení reálného HDP v roce 2020 o 7 %, po němž bude v roce 2021 následovat oživení ve výši 6 % HDP.

               (19)Vláda oznámila od poloviny března řadu opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních dopadů krize COVID-19. Centrální banka přijala opatření s cílem poskytnout likviditu finančnímu sektoru. Mezi další opatření ke zvýšení likvidity domácností a podniků patří i) moratorium na splácení do dne 31. prosince 2020 pro úvěry a smlouvy o finančním leasingu pro podniky a domácnosti a ii) zastropování úrokových sazeb u spotřebitelských úvěrů. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Mezi další opatření, která jsou zaměřena zejména na odvětví, která jsou krizí zasažena nejvíce, např. cestovní ruch a služby, patří dočasná snížení úrovně zdanění a daňová osvobození, investiční dotace, rozvoj infrastruktury, subvencované a zaručené úvěry a kapitálové programy. Za účelem zachování pracovních míst zavedla vláda dva typy režimů zkrácené pracovní doby. Všeobecný režim pokrývá za určitých podmínek až 70 % ušlé mzdy po dobu 3 měsíců a zvláštní režim je zaměřen na pracovníky ve výzkumu a vývoji. Vláda provedla dříve plánované škrty v příspěvcích na sociální zabezpečení o jedno čtvrtletí dříve a v odvětví zdravotní péče oznámila jednorázový příplatek ve výši jedné mzdy. Celkově je cílem fiskálních opatření podpořit podniky a zachovat pracovní místa, jejich oblast působnosti a rozsah však zůstávají ve srovnání s většinou členských států omezené. Navíc se plánuje, že budou financována prostřednictvím přerozdělování v rámci rozpočtových kapitol a nově vybíraných daní, a očekává se tedy, že z hlediska makroekonomické stability budou mít omezený účinek.

               (20)Výsledky v oblasti zdraví zůstávají s ohledem na různé aspekty horší než ve většině členských států, což mimo jiné odráží vysokou prevalenci rizikových faktorů v populaci a omezenou účinnost poskytování zdravotní péče. Veřejný podíl výdajů na zdravotní péči v Maďarsku byl podstatně nižší, než je průměr EU. Počet Maďarů, kteří jsou závislí na vlastních výdajích a jsou stále více nuceni využívat soukromých zdravotních služeb, je nad průměrem EU. To zhoršuje rizika finančních obtíží maďarských domácností a má dopad na sociální spravedlnost a výsledky v oblasti zdraví. Další investice a komplexní reformy jsou potřebné k racionalizaci využívání zdrojů v systému zdravotní péče, snížení nerovností v přístupu a zvýšení kvality péče. Služby preventivní a primární péče jsou podfinancovány a jejich potenciál zlepšit kvalitu, dostupnost a nákladovou efektivnost systému zdravotní péče zůstává nevyužit. Ačkoli orgány Maďarska začaly pracovat na řešení problému značného nedostatku pracovníků ve zdravotnictví, regionální nerovnosti v distribuci pracovníku ve zdravotnictví brání v přístupu k péči v některých oblastech a u některých zranitelných skupin, jako jsou například marginalizovaní Romové, ale překážkám čelí rovněž zdravotně postižené osoby. Vzhledem k šoku na straně poptávky pro systémy zdravotnictví, který vyvolala pandemie COVID-19, jsou potřebná rychlá opatření k řešení těchto strukturálních nedostatků a zvýšení odolnosti maďarského systému zdravotní péče.

               (21)Socioekonomické důsledky rozšíření nákazy mohou být značné a dopad vládní vyhlášky ze dne 18. března 2020, podle níž jsou přípustné bilaterálně dohodnuté odchylky od zákoníku práce, je ještě nutné posoudit. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 o 7,0 % a v roce 2021 o 6,1 %. Velkou část maďarské ekonomiky tvoří odvětví, která byla značně postižena krizí, přičemž v těchto odvětvích jsou zaměstnáni pracovníci s nízkou až střední kvalifikací s velmi flexibilními pracovními smlouvami. Až do začátku roku 2020 se celková míra zaměstnanosti vzhledem k silnému hospodářskému růstu nadále zlepšovala, avšak nepřinášela stejný prospěch všem skupinám. Rozdíly v zaměstnanosti mezi skupinami s různou úrovní dovedností a mezi ženami a muži zůstávají ve srovnání s průměrem EU vysoké, což je částečně způsobeno omezenou nabídkou kvalitních služeb péče o děti. Program veřejných prací, který neměl očekávaný účinek a nepřivedl účastníky na pracovní místa na primárním trhu práce, je sice omezen, avšak je stále rozsáhlý. Existuje prostor pro posílení dalších politik za účelem účinné pomoci nezaměstnaným nebo neaktivním osobám nalézt práci nebo se účastnit odborné přípravy, a zlepšit tak jejich zaměření. Délka poskytování dávek v nezaměstnanosti je nejkratší v EU, a sice nejvýše tři měsíce, což je i v příznivých hospodářských podmínkách mnohem méně než průměrná doba potřebná k nalezení práce. V souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv musí programy a opatření sociální ochrany chránit osoby, jimž hrozí ztráta zaměstnání, jakož i osoby samostatně výdělečně činné a nezaměstnané. Dobrým způsobem ochrany zaměstnanosti jsou režimy zkrácené pracovní doby, kde zaměstnavatelé dostávají od státu podporu příjmu za neodpracované hodiny. Během pandemie jsou režimy zkrácené pracovní doby nejúčinnější, pokud je jejich správa jednoduchá a rychlá, a pokud způsobilost není omezena na některá odvětví nebo typy podniků.

               (22)Co se týče chudoby, celková situace v Maďarsku se před krizí zlepšila, avšak tento trend se může během útlumu rychle zvrátit. Příjmové nerovnosti se v posledním desetiletí zvýšily, což bylo částečně způsobeno změnami systému daní a dávek. Již před pandemií COVID-19 se Maďarsko potýkalo s vysokou mírou těžké materiální a materiální a sociální deprivace, zejména v domácnostech s několika dětmi a mezi romskou populací. Nedostatek obecních bytů se sociálním nájemným a nedostatek finanční podpory pro nájemníky brání mobilitě. Minimální příjmová dávka zůstala od roku 2012 nominálně beze změny a je jednou z nejnižších v EU. Očekává se, že pandemie zasáhne nejvíce zranitelné skupiny, které nemají přístup k péči a základním službám a které žijí v přelidněných domácnostech. Jakmile dojde k oživení ekonomiky, budou potřebná opatření k posílení jejich aktivace a začlenění na trh práce. Již před krizí byly výsledky v oblasti vzdělávání pod průměrem Unie a byly silně ovlivněny socioekonomickým zázemím žáků. Míry předčasných odchodů ze vzdělávání byly vysoké, zejména mezi romskými žáky. Nízká účast zranitelných skupin na kvalitním vzdělávání představuje ztracenou příležitost k vybudování lidského kapitálu a sociální soudržnosti. Platy učitelů patří k nejnižším v EU. Nízký počet studentů účastnících se vysokoškolského vzdělávání není v souladu se silnou poptávkou po vysoce kvalifikovaných pracovnících. Neočekávaný přechod na distanční vzdělávání pravděpodobně dále zvýší nerovnosti. Z ročních národních kompetenčních testů vyplývá, že vzhledem k nedostatku digitálních nástrojů je obtížné oslovit velký počet žáků prostřednictvím digitálního vzdělávání. Účastníci vzdělávání ze znevýhodněného prostředí pociťují negativní účinky distančního vzdělávání rovněž v důsledku přelidněných domácností a nízkého vzdělání rodičů. Nedávné a probíhající investice do digitalizace vzdělávání jsou důležité a musí pokračovat.

               (23)V souvislosti s krizí COVID-19 je obzvláště důležité zajistit fungování kritické infrastruktury a volný pohyb zboží na celém jednotném trhu a sledovat a zajistit správné fungování dodavatelských řetězců ve spolupráci se sousedními zeměmi. Maďarsko je malá otevřená ekonomika s intenzivní přeshraniční přepravou zboží. Navíc velký počet Maďarů pracuje v zahraničí a každý týden do práce dojíždí. Maďarsko rovněž potřebuje sezónní příhraniční pracovníky v zemědělství. Současná cestovní omezení mohou narušit oběh zboží a pracovních sil, avšak mohla by být zmírněna zajištěním zelených pruhů na hranicích.

               (24)V důsledku opatření, která mnoha podnikům zcela brání ve fungování nebo jejich fungování značně omezují, je v rámci služeb jedním z nejvíce postižených odvětví maloobchod. Po skončení pandemie COVID-19 by k oživení maloobchodu přispěla regulační flexibilita. Maďarsko má nejvyšší počet regulovaných povolání v EU. Profesionální služby budou hrát důležitou roli při usnadňování ukončování mimořádných opatření a oživení po krizi. Zajištění hladkého přístupu k povoláním a jejich výkonu zefektivněním jejich regulačních rámců a souvisejících správních postupů má rovněž zásadní význam, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, včetně živnostníků, kteří byli krizí obzvláště zasaženi. Nanejvýše důležitá je podpora likvidity podniků prostřednictvím úvěrů a záruk se zaměřením na malé a střední podniky a distribuce podpory likvidity podnikům musí být účinně a rychle prováděna zprostředkovateli. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Zlepšit peněžní tok malých a středních podniků může pomoci rovněž umožnění odložených plateb daní a sociálních příspěvků a urychlení vyplácení smluvních plateb orgány veřejné správy. Nově založené začínající a rychle se rozvíjející podniky mohou potřebovat zvláštní podporu, např. pobídky pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. Tato podpůrná opatření pomohou rovněž zabránit nuceným prodejům strategicky významných evropských podniků.

               (25)Zásadní hybnou silou dlouhodobého růstu a konkurenceschopnosti je výzkum a vývoj. Maďarsko patří mezi ne příliš velké inovátory. Nedostatek vysoce kvalifikovaných pracovníků představuje hlavní překážku inovací. Výdaje v oblasti výzkumu a vývoje rostou pomalu a byly realizovány zejména podnikatelským odvětvím, které využívá největší veřejnou podporu v EU. Výdaje na výzkum a vývoj v soukromém sektoru se však v posledních deseti letech snížily. Investice do inovativních malých a středních podniků, jakož i posílení spolupráce mezi podniky, vědou, akademickou obcí a veřejným sektorem zvyšují kapacitu země v oblasti výzkumu a inovací potřebnou v důsledku krize COVID-19. Investice do veřejného výzkumu a inovací a příznivé výzkumné prostředí jsou nezbytné pro oživení.

               (26)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Maďarský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu stanoví investice potřebné k řešení transformace v oblasti klimatu a energetiky. Tyto investice společně s investicemi do digitalizace a ekologické transformace učiní maďarskou ekonomiku, jakmile se země vzpamatuje z krize, udržitelnější a odolnější. Současná energetická účinnost v odvětví bydlení je nízká, což rovněž přispívá ke znečištění ovzduší. Trvající porušování norem kvality ovzduší má závažné nepříznivé dopady na zdraví a životní prostředí. Mezi hlavní zdroje znečištění ovzduší patří spalování tuhých paliv v domácnostech, zemědělství a emise z dopravy. Pouze 1 % hrubé domácí spotřeby energie je kryto z obnovitelných nízkouhlíkových zdrojů energie a vysoce znečišťující biomasa přispívá přibližně 10 %. U solárních zařízení byl zaznamenán rychlý nárůst z nízké výchozí pozice. V souladu s vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobou klimatickou neutralitou má Maďarsko v úmyslu spoléhat více na obnovitelné zdroje energie, zejména na solární energii. Za současné ekonomické situace může energetická politika vytvořit zelený růst a přispět k ekonomickému oživení. Rostoucím problémem, který s sebou nese negativní ekonomické dopady a zvyšující se emise skleníkových plynů a znečištění ovzduší, byla až do vypuknutí pandemie COVID-19 přetíženost silnic. Ke zmírnění environmentálního dopadu dopravy by rovněž přispěly rozšířenější možnosti práce z domova a atraktivnější veřejné systémy dopravy. Oběhové hospodářství je dosud v počáteční fázi, recyklace komunálního odpadu je málo rozvinutá a ekonomické nástroje neposkytují dostatečné pobídky. Skládkování zůstává převládající metodou nakládání s odpady. Kvalita a dodávky vody zůstávají problémem. Digitální dovednosti v Maďarsku a využívání digitálních technologií firmami a veřejnými službami zůstává pod průměrem EU. Měla by být zachována snaha poskytovat jednotlivcům a podnikům efektivní digitální veřejné služby. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Maďarsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Maďarsku
                  9
               . To by Maďarsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (27)V reakci na epidemii COVID-19 vyhlásila vláda dne 11. března 2020 stav ohrožení. Doba jeho trvání není předem stanovena a vláda má diskreční pravomoc tento stav zachovat nebo ukončit. Konkrétní opatření přijatá vládou platí do ukončení stavu ohrožení. Dne 30. března 2020 schválil parlament nový zákon, který vládě umožňuje prostřednictvím vládního nařízení zrušit jakýkoli zákon. Vzhledem ke kombinovanému účinku široce definovaných pravomocí a neexistenci jasné časové lhůty se zdá, že udělené pravomoci pro případ nouze jsou rozsáhlejší než opatření přijatá v jiných členských státech. Některá nouzová opatření využívající uvedených pravomocí vyvolávají obavy, pokud jde o jejich nutnost a proporcionalitu, a zasahují do podnikatelských činností a stability regulačního prostředí. K těmto opatřením patří umožnění odchylky od pracovního práva, vyslání vojenských styčných důstojníků do strategických podniků a zavedení státní kontroly nad veřejně obchodovanými společnostmi. Podle prohlášení ze dne 15. května 2020 ministerský předseda Viktor Orbán očekává, že na konci měsíce bude vláda schopna vrátit parlamentu zvláštní pravomoci, které na ni byly přeneseny v důsledku koronavirové epidemie. Posílení soudní nezávislosti by bylo rovněž zásadní pro účinnou kontrolu dotčených mimořádných opatření.

               (28)Sociální partneři nebyli v posledních letech dostatečně zapojeni do politických iniciativ a jejich provádění, což oslabilo kvalitu a předvídatelnost tvorby politik a zvýšilo riziko politických chyb. Konzultace a posouzení dopadu byly opakovaně obcházeny uplatňováním zvláštního legislativního postupu, např. návrhů jednotlivých poslanců a prostřednictvím naléhavých postupů. Zapojení zúčastněných stran bylo v rámci stávajícího systému vydávání vládních nařízení dále oslabeno, rovněž v souvislosti s vládním nařízením ze dne 18. března 2020, které povoluje bilaterální odchylky od zákoníku práce.

               (29)Nedostatek hospodářské soutěže při zadávání veřejných zakázek představuje nadále problém, jelikož větší otevření konkurenci je klíčové pro zvládnutí krize, přežití odvětví malých podniků a podporu znovunastartování hospodářství. I přes nové legislativní změny a digitalizaci zadávání veřejných zakázek se téměř poloviny všech zadávacích řízení účastní pouze jediný uchazeč. Vysoký počet případů, kdy existuje jen jediná nabídka, snižuje účinnost systému zadávání veřejných zakázek. Profesionalizace zadávání veřejných zakázek by mohla pomoci zlepšit dodržování pravidel Unie a umožnit strategické zadávání veřejných zakázek. Při auditech veřejného zadávání zakázek provedených Komisí, které se týkaly projektů spolufinancovaných Unií a prováděných v posledních letech, byly zjištěny systémové nedostatky a slabá místa v kontrolním systému pro zadávání veřejných zakázek. V roce 2019 Komise uložila Maďarsku v důsledku těchto nedostatků finanční opravy ve výši přibližně 1 miliardy EUR.

               (30)Boj proti agresivnímu daňovému plánování má klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů. Efekty přelévání agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik, který by doplnil právní předpisy EU. Maďarsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánováním tím, že provedlo dříve dohodnuté mezinárodní a evropské iniciativy, ale vzhledem k tomu, že v Maďarsku neexistuje srážková daň z příjmů plynoucích do offshorových finančních center, mohlo by to umožnit odvést zisky z EU, aniž by bylo nutné uhradit spravedlivý díl daní. Tok příjmů odcházejících do offshorových finančních center, jako jsou např. licenční poplatky, úroky a dividendy, byl v období 2013–2017 relativně malý, ale Maďarsko vykazuje volatilní a poměrně vysoký příliv a odliv kapitálu prostřednictvím zvláštních účelových jednotek, což naznačuje potenciální zranitelnost vůči praktikám agresivního daňového plánování.

               (31)V souvislosti s krizí COVID-19 je obzvláště důležité zajistit fungování kritické infrastruktury a volný pohyb zboží na celém jednotném trhu a sledovat a zajistit řádné fungování dodavatelských řetězců ve spolupráci se sousedními zeměmi. Zrušení opatření přijatých během krize způsobené onemocněním COVID-19, zejména omezení vývozu léčivých látek a přípravků s cílem zajistit jejich dodávky primárně v Maďarsku, přispěje k soudržnému řešení potřeb občanů v celé EU v duchu solidarity, zamezení výpadku dodávek a narušení dodavatelských řetězců. Připraví se tak půda pro úspěšné koordinované ukončení mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19 na úrovni EU.

               (32)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Ta jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (33)Korupce, přístup k veřejným informacím a svoboda sdělovacích prostředků vyvolávaly obavy již před krizí. Tyto oblasti jsou během stavu ohrožení ještě více vytaveny dalšímu zhoršení, jelikož kontrolní mechanismy byly oslabeny. Zdá se, že vyšetřování a stíhání jsou v Maďarsku méně účinná než v jiných členských státech. Chybí odhodlaný systémový postup pro stíhání korupce na vysoké úrovni. Odpovědnost za rozhodnutí o ukončení vyšetřování vyvolává nadále obavy, jelikož neexistují účinné opravné prostředky proti rozhodnutím státního zastupitelství nestíhat údajnou trestnou činnost. Omezení přístupu k informacím nadále brání boji proti korupci. Odrazující metody pro přístup k veřejným informacím mohou odradit občany a nevládní organizace od uplatňování ústavních práv.

               (34)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Maďarsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (35)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (36)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Maďarsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Řešit nedostatek pracovníků ve zdravotnictví a zajistit odpovídající dodávky kritického zdravotnického materiálu a kritické infrastruktury za účelem zvýšení odolnosti systému zdravotní péče. Zlepšit přístup ke kvalitním službám preventivní a primární péče.

               2.Chránit pracovní místa prostřednictvím posílených režimů zkrácené pracovní doby a účinných aktivních politik na trhu práce a prodloužit délku podpory v nezaměstnanosti. Zlepšit přiměřenost sociální pomoci a zajistit přístup k základním službám a kvalitnímu vzdělávání pro všechny.

               3.Zajistit likviditu na podporu malých a středních podniků. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice za účelem hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu, hospodaření s vodou, nakládání s odpady, výzkum a inovace a digitální infrastrukturu pro školy.

               4.Zajistit, aby mimořádná opatření byla striktně přiměřená, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy a neměla by zasahovat do podnikatelských činností a stability regulačního prostředí. Zajistit účinné zapojení sociálních partnerů a zúčastněných stran do tvorby politik. Zlepšit hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek.

               5.Posílit daňový systém proti riziku agresivního daňového plánování.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                  předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        Úř. věst. L 329, 19.12.2019, s. 91.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (10)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 504 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Dánska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Dánska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Dánsku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Řada členských států vyhlásila výjimečný stav nebo zavedla mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být zcela přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Umožní členským státům odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě provádět v jeho rámci nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány připravenosti na krize ve zdravotnictví, jež zahrnují zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů připravenosti na krize.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Dánsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Dne 7. května 2020 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2020 a 5. května 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (11)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší z přebytku ve výši 3,7 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,0 % HDP v roce 2020. Podle prognózy schodek klesne na 2,4 % HDP v roce 2021. Po snížení na 33,2 % HDP v roce 2019 se podle konvergenčního programu z roku 2020 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2020 zvýší na 40,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

               (12)V reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo Dánsko rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, zastavení pandemie a poskytnutí pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž tato krize doléhá nejvíce. Podle konvergenčního programu z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,9 % HDP. Mezi tato opatření patří posílení služeb zdravotní péče, dočasná kompenzace fixních nákladů pro podniky, dočasný systém mzdové kompenzace a mimořádná pomoc pro odvětví, jež se potýkají s problémy. Kromě toho Dánsko oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, jež konvergenční programy z roku 2020 odhadují přibližně na 15 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní z příjmů fyzických a právnických osob a úvěrové záruky (3,7 % HDP). Ve srovnání s prognózou Komise z jara 2020 spočívá hlavní rozdíl v tom, že konvergenční program zahrnuje očekávané budoucí ztráty v důsledku státních záruk v souvislosti s Covid-19 (0,5 % HDP). Opatření přijatá Dánskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat nové zaměření fiskálních politik na dosažení obezřetných fiskálních pozic ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (13)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se při nezměněné politice očekává, že saldo veřejných financí v Dánsku dosáhne –7,2 % HDP v roce 2020 a –2,3 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v letech 2020 a 2021 nižší než/pod 60 % HDP.

               (14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Dánsko v roce 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Analýza celkově naznačuje, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

               (15)V první polovině roku 2020 Dánsko značně postihla pandemie COVID-19, což vytvořilo tlak na systém zdravotní péče a výrazně snížilo hospodářskou aktivitu v některých odvětvích. Dánsko provedlo včasná opatření s cílem zastavit pandemii a posílit systém zdravotní péče, včetně dalekosáhlých iniciativ zaměřených na zmírnění jejích hospodářských důsledků. Výsledný hospodářský útlum byl řešen řadou důrazných hospodářských a finančních opatření vlády a centrální banky, včetně přímé podpory, která částečně pokrývá fixní náklady a mzdové výdaje podniků, odkladu daní a poskytování likvidity bankám a podnikům, úvěrových programů a dalších opatření v oblasti měnové politiky. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Tato opatření účinně omezila hospodářský otřes vyvolaný pandemií, avšak nezabránila značné ztrátě produkce, velkému počtu úpadků a insolvenčních řízení a výraznému zvýšení nezaměstnanosti a počtu osob ohrožených chudobou, a to i v případě osob ve zranitelných situacích (např. osob se zdravotním postižením). Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 mírně vzroste na přibližně 6,5 %, načež se v roce 2021 vrátí pod 6 %.

               (16)Probíhající krize způsobená pandemií COVID-19 zvýraznila, že je nutné, aby Dánsko soustavně pracovalo na posílení odolnosti svého systému zdravotní péče. Obzvlášť znepokojivý je nedostatek zdravotnických pracovníků a nedostatek specializovaných lékařů a zdravotních sester např. v oblasti intenzivní péče (zejména anesteziologických sester). Klíčem je neustálé úsilí o řešení tohoto nedostatku pracovních sil. V krátkodobém horizontu by Dánsko mělo usilovat o zajištění dostupnosti klíčového zdravotnického materiálu, včetně osobních ochranných prostředků pro zdravotnické pracovníky. Probíhá výzkum s cílem nalézt nejen antivirovou léčbu a očkovací látku, ale také lepší a rychlejší testování.

               (17)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Dánsko má dobré výsledky v oblasti digitalizace, jak dokládá srovnávací přehled Evropské komise v oblasti Digitální agendy. Aby si však Dánsko udrželo tuto silnou pozici v dlouhodobém horizontu a zajistilo si konkurenceschopnost a mělo prospěch z digitální transformace, bude muset investovat do digitální infrastruktury i do vzdělávání, odborné přípravy a prohlubování dovedností. Dánský národní plán v oblasti energetiky a klimatu poukazuje na nutnost důležitých investic, které jsou zapotřebí k úspěšnému řešení transformace v oblasti změny klimatu a energetiky. Největší investice jsou nezbytné pro zavedení nových kapacit v pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, přičemž byly zjištěny velké investiční potřeby rovněž u domácností (energetická účinnost a přeměna dodávek tepla), udržitelné dopravy, průmyslu a bioplynu a dálkového vytápění. Cílem dánské politiky v oblasti klimatu je snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 70 % oproti roku 1990 a nejpozději do roku 2050 dosáhnout klimatické neutrality. Za tímto účelem by měla být snížena spotřeba energie, což vyžaduje investice, které sledují komplexní přístup a zaměřují se na odvětví, v nichž jsou úspory energie obzvláště slibné. Hospodářské oživení z krize způsobené pandemií COVID-19 by mohlo být podpořeno předsunutím finančních prostředků plánovaných zelených investic a pokrokem v realizaci ambiciózních investičních projektů v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury, jako je bydlení, větrná energie na moři, energetické propojení a elektrizace kolejových drah. Doprava je největším zdrojem emisí skleníkových plynů v Dánsku a další politická opatření v této oblasti jsou obzvláště relevantní. „Ekologická dopravní politika“ vlády, jejímž cílem je přidělit 15 miliard EUR (112,7 miliardy DKK) především na projekty dopravní infrastruktury v období 2021–2030, je v současnosti předmětem jednání usilujícího o to, aby byla věnována větší pozornost cílům v oblasti klimatu a životního prostředí. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Dánsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Dánsku. To by Dánsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (18)Celkové výdaje na výzkum a vývoj se do vyššího růstu produktivity v Dánsku neprojevily. Chybí integrovaná inovační strategie, která by jasně stanovila, čeho chce Dánsko dosáhnout v rámci globálního inovačního prostředí. Výzkumná a inovační činnost se i nadále omezuje na malý počet velkých podniků a nadací, a to zejména ve farmaceutickém a biotechnologickém odvětví. Osm největších společností představuje téměř 40 % celkových výdajů na výzkum a vývoj v soukromém sektoru (oproti celosvětovému průměru 19 %). Celkové výdaje na výzkum a vývoj zůstávají vysoké, avšak absolutní počet společností činných v oblasti výzkumu a vývoje se od roku 2009 snížil, a to z velké části proto, že menší firmy se do výzkumu a vývoje nezapojují. Pouze 33 % malých a středních podniků zavedlo inovace produktů nebo procesů. Proto by mohlo být zapotřebí dalšího politického úsilí k rozšíření inovační základny s cílem zahrnout více podniků. Reakce na měnící se potřeby v oblasti dovedností po skončení pandemie COVID-19, a to i s ohledem na budoucí technologické změny, vyžaduje trvalé investice do programů rozšiřování dovedností a rekvalifikace, mimo jiné prostřednictvím vzdělávání dospělých.

               (19)Dánsko učinilo kroky k posílení svého rámce pro boj proti praní peněz. V roce 2019 byly přijaty nové právní předpisy a vnitrostátní orgány a regulační orgány začaly provádět řadu opatření na posílení dánského preventivního rámce pro boj proti praní peněz. Orgánu finančního dohledu byly uděleny sankční pravomoci a přidělen vyšší rozpočet na posílení jeho kapacity pro dohled v oblasti boje proti praní peněz. Finanční zpravodajská jednotka rovněž obdržela další personální a finanční zdroje. Je zásadní, aby se posílený rámec pro boj proti praní peněz promítl do účinného dohledu a prosazování. Zejména orgán dohledu v oblasti boje proti praní peněz bude muset v plném rozsahu provést přístup založený na posouzení rizik. Zvýšená kapacita finanční zpravodajské jednotky bude muset prokázat, že nedostatky, na něž upozornila zpráva dánského účetního dvora, byly odpovídajícím způsobem vyřešeny.

               (20)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Ta jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (21)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Dánsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (22)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (23)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020, přičemž její stanovisko
                  7
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Dánsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, mimo jiné zajištěním dostatečného množství klíčového zdravotnického materiálu a vyřešením nedostatku zdravotnických pracovníků.

               2.Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu a výzkum a inovace. Podporovat integrovanou inovační strategii s širší investiční základnou.

               3.Zlepšit účinnost dohledu v oblasti boje proti praní peněz a účinně prosazovat rámec pro boj proti praní peněz.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2020) 503 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.