title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2021
      (2021/C 304/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Belgii v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijala veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Belgii doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Rada ve svém doporučení z roku 2021 týkajícím se hospodářské politiky eurozóny uvádí, že by si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny měly zachovat svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a že by opatření politiky měla být uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a být včasná, dočasná a cílená. Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Členské státy by měly provádět takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

                  (4)

                  Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Belgie je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky stanovenými v doporučení Rady ze dne 20. července 2020 a že většina opatření obsažených v návrhu rozpočtového plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

                  (5)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (6)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (7)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (8)

                  Dne 30. dubna 2021 předložila Belgie v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

                  (9)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Belgie 9,4 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 114,1 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -7,5 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 4,5 % a působení automatických stabilizátorů. Belgie rovněž poskytla podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 11,8 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise na úrovni nižší než ½ % HDP.

                  (10)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Belgie, neboť její schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

                  (11)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Program stability z roku 2021 počítá s růstem reálného HDP o 4,1 % v roce 2021 a o 3,5 % v roce 2022. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá mírně vyšší reálný růst, a to ve výši 4,5 % v roce 2021 a 3,7 % v roce 2022, což je způsobeno vyššími investicemi.

                  (12)

                  Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,4 % HDP v roce 2020 na 7,7 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má zvýšit z 114,1 % HDP v roce 2020 na 116,3 % HDP v roce 2021. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu stability z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -6,1 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 2,7 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

                  (13)

                  Belgie v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijala rozpočtová opatření, aby posílila kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránila šíření pandemie COVID-19 a poskytla pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Belgií v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (14)

                  Program stability z roku 2021 zatím neobsahuje příjmy z grantů z Nástroje pro oživení a odolnost. Zároveň prognóza Komise z jara 2021 předpokládá investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,2 % HDP v roce 2021 a 0,3 % HDP v roce 2022 na základě stejné hypotézy, jakou použil belgický úřad pro federální plánování ve svém makroekonomickém hodnocení Nástroje pro oživení a odolnost.

                  (15)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (16)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (17)

                  Podle programu stability Belgie z roku 2021 se má její schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 4,5 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021 a vyšších veřejných příjmů v důsledku zlepšující se makroekonomické situace. Míra zadlužení se má v roce 2022 stabilizovat na 116 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -0,4 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP.

                  (18)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a výzvy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmy, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (19)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu stability z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 4 % HDP v roce 2023 na 3,7 % HDP v roce 2024. V horizontu programu stability z roku 2021 se návrat schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP neplánuje. Program neobsahuje informace potřebné k odhadu celkového nastavení fiskální politiky v letech 2023 a 2024. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 2¾ % (8). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Belgie podpořit.

                  (20)

                  Míra zadlužení by se měla z důvodu vnitřní dynamiky dluhu zvýšit z 116,7 % HDP v roce 2023 na 117,4 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která se má postupně snižovat, bude Belgie ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

                  (21)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (22)

                  Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Belgií v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE BELGII:

         1.

            V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 1).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (8)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 23. července 2021, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/62 (ECB/2021/31) 2021/C 303/01

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 303/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 23. července 2021,
      kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/62
      (ECB/2021/31)
      (2021/C 303/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 27. března 2020 přijala Evropská centrální banka (ECB) doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/19 (2), v němž doporučila, aby úvěrové instituce nejméně do 1. října 2020 nevyplácely žádné dividendy, ani se neodvolatelně nezavazovaly k výplatě dividend a aby neprováděly zpětné odkupy akcií za účelem odměňování akcionářů. Dne 27. července 2020 ECB prodloužila platnost uvedeného doporučení do 1. ledna 2021 prostřednictvím doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/35 (3).

                  (2)

                  I přes zlepšení makroekonomických podmínek a snížení míry hospodářské nejistoty způsobené pandemií COVID-19 zůstala míra nejistoty na konci roku 2020 zvýšená, což nadále ovlivňovalo schopnost bank odhadnout své střednědobé kapitálové potřeby. Vzhledem k této přetrvávající nejistotě ECB přijala doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/62 (4), kterým zrušila doporučení ECB/2020/35 a doporučila, aby úvěrové instituce postupovaly mimořádně obezřetně při rozhodování o dividendách nebo při jejich vyplácení nebo při provádění zpětných odkupů akcií za účelem odměňování akcionářů.

                  (3)

                  Poslední makroekonomické projekce naznačují začátek hospodářského oživení a další snížení úrovně hospodářské nejistoty. ECB se proto domnívá, že důvody, na nichž je založeno doporučení ECB/2020/62, již pominuly. Snížená ekonomická nejistota umožňuje důkladné dohledové hodnocení obezřetnosti plánů bank na vyplácení dividend a odkoupení akcií na individuální úrovni spolu s obezřetným výhledovým posouzením kapitálových plánů v kontextu běžného cyklu dohledu,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Tímto doporučením se zrušuje doporučení ECB/2020/62 s účinkem ode dne 30. září 2021.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. července 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/19 ze dne 27. března 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/1 (Úř. věst. C 102I, 30.3.2020, s. 1).

         (3)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/35 ze dne 27. července 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/19 (Úř. věst. C 251, 31.7.2020, s. 1).

         (4)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2020/62 ze dne 15. prosince 2020 o vyplácení dividend během pandemie COVID-19, kterým se zrušuje doporučení ECB/2020/35 (Úř. věst. C 437, 18.12.2020, s. 1).


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/6

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2021
      (2021/C 304/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Bulharsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Bulharsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (4)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (5)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (6)

                  Dne 5. května 2021 předložilo Bulharsko po uplynutí lhůty stanovené v článku 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

                  (7)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Bulharska 3,4 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 25 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -5,5 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 3,2 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů.

                  (8)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Bulharska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku je splněno.

                  (9)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 opatrný, jelikož nebere v úvahu finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost. Předložený základní scénář proto není přímo srovnatelný s prognózou Komise z jara 2021. Navíc prognóza Komise z jara 2021 očekává vyšší tempo růstu vývozu vzhledem k optimistickým předpokladům, pokud jde o zahraniční poptávku.

                  (10)

                  Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 3,4 % HDP v roce 2020 na 5,6 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 vzrůst na 27,4 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle konvergenčního programu z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -7,8 % HDP. Faktory způsobující předpokládaný růst nominálního a primárního schodku veřejných financí, a tudíž i dluhu, nejsou v konvergenčním programu z roku 2021 podrobně vysvětleny a působí i přes skončení platnosti některých diskrečních rozpočtových opatření. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021. Podle prognózy Komise z jara 2021 se očekává, že v roce 2021 schodek poklesne na 3,2 % HDP a míra zadlužení na 24,5 % HDP. Rozdíl pramení hlavně z projekce dalších příjmů, které by se podle konvergenčního programu měly v roce 2021 snížit o 2,5 procentního bodu HDP, což je výrazně pod historickými úrovněmi. Faktory tohoto snížení nejsou v konvergenčním programu z roku 2021 objasněny.

                  (11)

                  Bulharsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Bulharskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (12)

                  Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2020 0,02 %, v roce 2021 0,3 %, v roce 2022 0,8 %, v roce 2023 1,4 %, v roce 2024 1,7 %, v roce 2025 2,6 % a v roce 2026 1,8 % HDP. Prognóza Komise z jara 2021 tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

                  (13)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (14)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (15)

                  Podle konvergenčního programu Bulharska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 2,7 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 28,6 % HDP. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -1,4 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,8 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 1 procentní bod HDP.

                  (16)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a výzvy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (17)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí na 3,1 % HDP v roce 2023. Informace týkající se roku 2024 konvergenční program z roku 2021 neuvádí. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v roce 2023 odhaduje na -0,6 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl v roce 2023 zvýšit o 0,6 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude v roce 2023 činit 0,4 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5 % (9). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Bulharska podpořit.

                  (18)

                  Míra zadlužení se má v roce 2023 zvýšit na 29,3 % HDP. Informace týkající se roku 2024 konvergenční program z roku 2021 neuvádí. Bulharsko bude ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

                  (19)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (20)

                  Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Bulharskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE BULHARSKU:

         1.

            V roce 2022 usilovat o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Udržet růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 8).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

         (8)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

         (9)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/10

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2021
      (2021/C 304/03)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Česku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Česku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (4)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (5)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (6)

                  Dne 30. dubna 2021 předložilo Česko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

                  (7)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Česka 6,2 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 38,1 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -6,4 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 4,6 % a působení automatických stabilizátorů. Česko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 6,2 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise přibližně ve výši 1½ % HDP.

                  (8)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Česka, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno.

                  (9)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v roce 2021 realistický a v roce 2022 opatrný. Projekce Komise je z hlediska růstu reálného HDP pro rok 2021 o něco optimističtější (3,4 % v porovnání s 3,1 % podle konvergenčního programu z roku 2021) a v roce 2022 ještě optimističtější (4,4 % v porovnání s 3,7 % podle konvergenčního programu), protože Komise očekává v roce 2021 vyšší růst soukromé spotřeby a v roce 2022 vyšší tvorbu hrubého fixního kapitálu.

                  (10)

                  Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 6,2 % HDP v roce 2020 na 8,8 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má v roce 2021 zvýšit na 44,8 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle konvergenčního programu z roku 2021ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -9,0 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 6,5 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

                  (11)

                  Česko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Českem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Zdá se, že některá z diskrečních opatření přijatých vládou v letech 2020 a 2021 nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V období za časovým horizontem prognózy Komise z jara 2021, tj. v roce 2023, se zbývající celkový dopad těchto opatření, která nejsou dočasné povahy, předběžně odhaduje na zhruba 2 % HDP a je tvořen zejména nižšími příjmy z daně z příjmů fyzických osob s dopadem ve výši 1,9 % HDP.

                  (12)

                  Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 objemu 0,3 % HDP, v roce 2022 0,7 % a v roce 2023 0,7 %. Prognóza Komise z jara 2021 tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

                  (13)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (14)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (15)

                  Podle konvergenčního programu Česka z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,9 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021 a z důvodu hospodářského oživení. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 48,2 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na - 0,2 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,5 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by měl být podle prognózy neutrální.

                  (16)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a výzvy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize vyvolaná pandemií COVID-19 význam reforem pro efektivnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (17)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 5,4 % v roce 2023 na 5,2 % HDP v roce 2024. V horizontu programu se návrat schodku sektoru vládních institucí pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě neplánuje. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku, v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na +1,2 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl snížit o 0,3 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 4¼ % (9). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Česka podpořit.

                  (18)

                  Podle konvergenčního programu z roku 2021 by se míra zadlužení měla zvýšit z 51,5 % HDP v roce 2023 na 54,6 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Česko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti.

                  (19)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (20)

                  Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Českem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE ČESKU:

         1.

            V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 15).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (8)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (9)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/14

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2021
      (2021/C 304/04)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Dánsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Dánsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (4)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (5)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (6)

                  Dne 29. dubna 2021 předložilo Dánsko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

                  (7)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Dánska 1,1 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 42,2 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila 5,1 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 2,8 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Dánsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 28,4 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise na úrovni nižší než ½ % HDP.

                  (8)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Dánska, neboť jeho schodek sektoru má v roce 2021 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku bylo splněno.

                  (9)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v roce 2021 opatrný a v roce 2022 realistický. Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2021 o 2,1 % a v roce 2022 o 3,8 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2021 očekává růst reálného HDP v roce 2021 ve výši 2,9 % a v roce 2022 ve výši 3,5 %. Hlavní rozdíly souvisejí s předpoklady vývoje pandemie COVID-19 a souvisejících omezení v roce 2021.

                  (10)

                  Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z -1,1 % HDP v roce 2020 na -3,3 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 40,7 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle konvergenčního programu z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 7 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 1,2 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá v roce 2021 nižší schodek, který odráží silnější makroekonomický scénář a optimističtější prognózu příjmů z daně z výnosů důchodového pojištění.

                  (11)

                  Dánsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Dánskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (12)

                  Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 0,2 % HDP, v roce 2022 0,2 %, v roce 2023 0,1 % HDP, v roce 2024 0,1 % a v roce 2025 0,03 %. Prognóza Komise z jara 2021 tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

                  (13)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (14)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie.
                  Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (15)

                  Podle konvergenčního programu Dánska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 0,9 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 41,3 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na +1,6 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by měl podle projekcí zůstat beze změny. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 1,0 procentního bodu HDP.

                  (16)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a výzvy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (17)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 0,7 % HDP v roce 2023 na 0,6 % HDP v roce 2024 a dosažení rovnováhy v roce 2025. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,2 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít neutrální povahu. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 3 ½ % (9). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Dánska podpořit.

                  (18)

                  Míra zadlužení se má podle konvergenčního programu z roku 2021 snížit ze 41,6 % HDP v roce 2023 na 41,3 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Dánsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti.

                  (19)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (20)

                  Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Dánskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE DÁNSKU:

         1.

            V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 22).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,6 procentního bodu HDP.

         (8)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (9)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.