               3.10.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 251/1

         Doporučení pro nařízenÍ Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2533/98 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou
   (ECB/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.   ÚVOD
   Dne 23. listopadu 1998 přijala Rada Evropské unie nařízení (ES) č. 2533/98 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (ECB) (1). V současné době je třeba zvážit řadu změn, aby nařízení Rady (ES) č. 2533/98 bylo i nadále účinným nástrojem k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti shromažďování statistických informací.
   V souladu s čl. 107 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství ECB v minulosti předložila Radě doporučení ECB/1998/10 pro nařízení Rady (ES) o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (2). Je proto vhodné postupovat stejným způsobem při zapracování navrhovaných změn do nařízení (ES) č. 2533/98.
   2.   PŘIPOMÍNKY K ČLÁNKŮM
   Článek 1
   Obecný odkaz na úkoly ESCB
   Článek 5.4 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že Rada určí fyzické a právnické osoby podléhající zpravodajské povinnosti. Článek 5.1 statutu ESCB a čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že ECB může pro zajištění úkolů ESCB shromažďovat nezbytné statistické informace. Čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2533/98 určuje referenční soubor zpravodajských jednotek, od kterých ECB tyto statistické informace shromažďuje, a vyjmenovává specifické statistické účely, pro které lze informace shromažďovat. S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž jsou však údaje ve stále větší míře shromažďovány pouze jednou a slouží různým statistickým účelům. V důsledku toho se přímá vazba mezi referenčním souborem zpravodajských jednotek a specifickými druhy statistik stala neefektivní a tato ustanovení je třeba změnit.
   Nehledě na obecný odkaz na úkoly ESCB doporučuje ECB stanovit indikativní seznam statistických účelů, pro které mohou být statistické údaje od referenčního souboru zpravodajských jednotek shromažďovány. Mezi ně patří:

               —

               „měnová a finanční statistika“: tento termín je vhodnější než v současnosti používaný termín „měnová a bankovní statistika“ s ohledem na integraci finančních trhů a vzrůstající složitost finančních nástrojů,

               —

               „statistika platebního styku a platebních systémů“: tento termín by nahradil „statistiku platebních systémů“, aby se vyjasnilo, že účely, pro které mohou být statistické údaje shromažďovány, zahrnují údaje o platbách jako součást statistiky platebních systémů. Čl. 105 odst. 2 Smlouvy ukládá ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů. V této souvislosti jsou komplexní informace jak o platebních infrastrukturách, tak o platbách prováděných prostřednictvím těchto infrastruktur pro ECB nezbytné při stanovování politik včetně dohledu nad těmito tržními infrastrukturami,

               —

               „statistika platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí“,

               —

               „statistika finanční stability“: čl. 105 odst. 5 Smlouvy stanoví, že ESCB přispívá k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, přičemž tento úkol může vyžadovat shromažďování nezbytných makroobezřetnostních statistických údajů.

         Úprava referenčního souboru zpravodajských jednotek
   S rostoucí provázaností mezi finančními transakcemi a rozvahovými pozicemi různých druhů finančních zprostředkovatelů, jako jsou měnové finanční instituce, pojišťovny a účelové finanční společnosti, se finanční trhy stávají stále složitějšími. To může mít za následek, že ECB bude ohledně těchto subsektorů vyžadovat srovnatelné, časté a včasné statistiky, aby mohla i nadále plnit své úkoly. ECB by proto měla mít možnost shromažďovat potřebné statistické informace, pokud přínos takového shromažďování převažuje náklady a nejsou-li již tyto informace shromažďovány jinými subjekty. V důsledku toho musí nyní referenční soubor zpravodajských jednotek zahrnovat celý sektor finančních institucí. Zejména musí zahrnovat pojišťovny a penzijní fondy, které představují druhý největší subsektor finančních institucí v eurozóně z hlediska finančních aktiv. Rostoucí povědomí o finančních důsledcích dlouhověkosti, jakož i všeobecná tendence k přechodu na kapitálové důchodové systémy navíc pravděpodobně podstatně zvýší význam subsektoru pojišťoven a penzijních fondů při stanovování politik ECB. Uvedené instituce spravují svá portfolia mnohem aktivněji než v minulosti, což dále zvyšuje jejich význam pro měnovou politiku.
   Důležitou roli na finančních trzích a ve vztazích s ostatními finančními subsektory dále hrají pomocné finanční instituce. Je proto důležité, aby bylo možné shromažďovat statistické údaje i od těchto institucí, je-li to považováno za nezbytné.
   S ohledem na připravovanou změnu nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3) by toto nařízení mohlo obsahovat dynamický odkaz na uvedené nařízení.
   Změna přechodných opatření na stálá opatření
   Je třeba trvale umožnit vykazování pozic v rámci zemí eurozóny a vykazování souvisejících transakcí. To je nezbytné pro sestavování vysoce kvalitní platební bilance a finančních účtů eurozóny. Stávající právní rámec zavedl toto vykazování pro přechodné období během prvních let jednotné měny. Zkušenosti nicméně ukazují, že takové vykazování zůstává nezbytné vzhledem k nedokonalostem v systémech shromažďování údajů a s cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž.
   Statistické zásady
   Nařízení (ES) č. 2533/98 by mělo odkazovat na statistické zásady, kterými se řídí vývoj, vypracovávání a šíření statistických údajů nezbytných pro plnění úkolů ESCB. Ani článek 5 statutu ESCB ani nařízení (ES) č. 2533/98 nyní statistické zásady nezmiňují, zatímco čl. 285 odst. 2 Smlouvy, který upravuje statistiku Evropského statistického systému (ESS), výslovně stanoví zásady, kterými se řídí vypracovávání statistiky Společenství (4). Zahrnutí statistických zásad ESCB do nařízení (ES) č. 2533/98 by vyjasnilo, že statistické aktivity ESCB se řídí těmito zásadami. Zároveň by se tím zdůraznilo, že Evropské statistické společenství sdílí stejné základní hodnoty, i když je založeno na dvou paralelních systémech a řídicích strukturách.
   Režim utajování informací
   Výměna důvěrných informací v rámci ESCB
   S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž a shromažďovat údaje pouze jednou, jakož i s cílem zajistit vysokou kvalitu vypracovávaných statistik a řádné plnění úkolů ESCB, je třeba rozšířit výměnu důvěrných statistických informací v rámci ESCB. Kromě toho se vyžaduje právní jednoznačnost, pokud jde o přenos důvěrných informací mezi ECB a národními centrálním bankami a mezi národními centrálními bankami navzájem. Za tím účelem by měl být takový přenos důvěrných statistických informací shromážděných podle článku 5 statutu ESCB umožněn, pokud je to nezbytné pro plnění úkolů ESCB nebo pro účinný vývoj, vypracovávání nebo šíření statistiky nebo pro zvýšení její kvality. Ze stejného důvodu by již přístupné informace měly být využity v maximálním rozsahu bez ohledu na účel, pro který byly původně shromážděny, a to při zachování důvěrnosti těchto informací, je-li to požadováno. Ve skutečnosti se informace stávají statistickými informacemi, jsou-li použity pro sestavování statistik bez ohledu na účel, pro který byly původně shromážděny.
   Výměna důvěrných informací mezi ESCB a ESS
   Rozšířená výměna důvěrných informací mezi ESCB a ESS je nezbytná pro minimalizaci zpravodajské zátěže nebo pro účinný vývoj, vypracovávání či šíření evropské statistiky nebo ke zvýšení její kvality. Tato výměna musí být organizována tak, aby byla zachována důvěra zpravodajských jednotek v ochranu důvěrných informací. Obdobná ustanovení umožňující takovou výměnu důvěrných informací mezi ESS a ESCB by měla být upravena jak v nařízení (ES) č. 2533/98, tak v navrhovaném nařízení o evropské statistice. Měly by se uplatnit tyto hlavní zásady:

               1)

               výměna důvěrných informací mezi ESCB a ESS se může uskutečnit, pokud je to nezbytné pro minimalizaci zpravodajské zátěže nebo pro účinný vývoj, vypracovávání nebo šíření evropské statistiky nebo ke zvýšení její kvality;

               2)

               výměna důvěrných údajů mezi ESCB a ESS by se měla uskutečnit jen pro statistické účely, tj. výlučně pro účely sestavování statistik v jejich příslušných oblastech působnosti;

               3)

               důvěrné údaje, které jsou předmětem výměny, musí být chráněny před nezákonným zveřejněním;

               4)

               ESCB a ESS by měly informovat zpravodajské jednotky o možnosti výměny důvěrných údajů;

               5)

               v zájmu jednoznačnosti by se na výměnu důvěrných informací mezi ESCB a ESS měla uplatňovat jednotná opatření na ochranu důvěrnosti. Tato ochranná opatření jsou stanovena v článku 19 nařízení (ES) č. [XX] o evropské statistice.

         Navrhovaným právním rámcem nejsou dotčeny žádné dohody na vnitrostátní úrovni týkající se výměny důvěrných statistických informací jiných než informací, na které se vztahuje toto doporučení.
   Nová úprava utajování informací reflektuje příslušná ustanovení navržená ve stanovisku ECB CON/2007/35 ze dne 14. listopadu 2007 na žádost Rady Evropské unie k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropské statistice (5), takže stejný mechanismus předávání údajů se použije pro přenos údajů z ESS do ESCB a pro přenos údajů z ESCB do ESS.
   Přístup k důvěrným statistickým informacím, které neumožňují přímou identifikaci, pro výzkumné účely
   Přístup k důvěrným statistickým informacím, které neumožňují přímou identifikaci, je ve stále větší míře zapotřebí pro výzkumné účely, např. pro analýzu a pochopení vývoje v rámci sektorů a jednotlivých zemí. V současnosti právní rámec upravuje především decentralizovaný přístup vědeckovýzkumných institucí k těmto statistickým informacím na vnitrostátní úrovni. Tuto úpravu musí proto doplnit vhodný právní rámec na úrovni ESCB, který při zachování přísných záruk důvěrnosti umožní poskytnout vědeckovýzkumným institucím přístup k těmto informacím.

      Doporučení pro:

         „NAŘÍZENÍ RADY,
         kterým se mění nařízení (ES) č. 2533/1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen ‚statut‘), a zejména na čl. 5 odst. 4 tohoto statutu,
         s ohledem na doporučení Evropské centrální banky (ECB),
         s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
         s ohledem na stanovisko Komise,
         s ohledem na nařízení (ES) č. [XX] Evropského parlamentu a Rady o evropské statistice,
         v souladu s postupem stanoveným v čl. 107 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství a v článku 42 statutu,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (6) je klíčovou součástí právního rámce, na jehož základě ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami plní úkoly v oblasti shromažďování statistických informací. ECB se o ně trvale opírá při uskutečňování a monitorování koordinovaného shromažďování statistických informací nezbytných pro zajištění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB).

                     (2)

                     Aby nařízení (ES) č. 2533/98 bylo i nadále účinným nástrojem pro ECB při plnění úkolů ESCB v oblasti shromažďování statistických informací a s cílem zaručit, aby ECB měla nepřetržitě k dispozici statistické informace v potřebné kvalitě, které pokrývají celou škálu úkolů ESCB, je nezbytné přezkoumat rozsah zpravodajské povinnosti, kterou toto nařízení ukládá. V této souvislosti je třeba věnovat pozornost nejen plnění úkolů ESCB a jeho nezávislosti, ale také statistickým zásadám stanoveným v tomto nařízení.

                     (3)

                     Nařízení (ES) č. 2533/98 je třeba změnit, aby ECB mohla shromažďovat statistické informace potřebné k zajištění úkolů, které byly ESCB svěřeny statutem. V souladu s tím je třeba, aby účely, pro které mohou být statistické informace shromažďovány, zahrnovaly také sestavování makroobezřetnostní statistiky, která je potřebná pro plnění úkolů ESCB podle čl. 105 odst. 5 Smlouvy.

                     (4)

                     Při vymezení rozsahu požadavků na vykazování statistických informací, které jsou potřebné pro plnění úkolů ESCB, je třeba též zohlednit strukturální vývoj finančních trhů a upravit související požadavky na statistické informace, které byly v době přijetí nařízení (ES) č. 2533/98 méně zřejmé. Z tohoto důvodu je nutné umožnit shromažďování statistických informací od celého sektoru finančních institucí, a zejména od pojišťoven a penzijních fondů, které představují druhý největší subsektor finančních institucí v eurozóně z hlediska finančních aktiv.

                     (5)

                     S cílem umožnit nepřetržité sestavování dostatečně kvalitní statistiky platební bilance je nutné vyjasnit zpravodajskou povinnost uloženou v souvislosti s údaji o všech pozicích a transakcích mezi rezidenty zúčastněných členských států.

                     (6)

                     Výzkumní pracovníci ve stále větší míře vyžadují přístup k důvěrným statistickým informacím, které neumožňují přímou identifikaci, pro účely analýzy a pochopení vývoje v rámci sektorů a jednotlivých zemí. Je proto důležité umožnit ECB a národním centrálním bankám poskytovat vědeckovýzkumným institucím přístup k takovým podrobným statistickým informacím na úrovni ESCB, a to při zachování přísných záruk důvěrnosti.

                     (7)

                     S cílem minimalizovat zátěž kladenou na zpravodajské jednotky a umožnit účinný vývoj, vypracovávání a šíření vysoce kvalitní statistiky a řádné plnění úkolů ESCB je nezbytné umožnit maximální využití existujících informací k sestavování statistiky, včetně výměny důvěrných statistických informací v rámci ESCB.

                     (8)

                     S ohledem na článek 285 Smlouvy a článek 5 statutu je dále důležité zajistit úzkou spolupráci mezi ESCB a Evropským statistickým systémem (ESS), zejména s cílem podpořit výměnu důvěrných údajů mezi těmito dvěma systémy pro statistické účely.

                     (9)

                     Evropská statistika je a bude rozvíjena, vypracovávána a šířena jak ESCB, tak ESS, ale podle zvláštních právních rámců odrážejících jejich řídicí struktury. Toto nařízení by se proto mělo použít, aniž by bylo dotčeno nařízení (ES) č. [XX],

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
         Článek 1
         Nařízení (ES) č. 2533/98 se mění takto:

                     1)

                     V článku 1 se odstavec 4 mění takto: slova ‚v příloze A‘ se nahrazují slovy ‚v nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství;‘.

                     2)

                     Článek 2 se mění takto:

                                 a)

                                 odstavec 1 se nahrazuje tímto:
                                 ‚1.   Pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami v souladu s článkem 5.2 statutu právo shromažďovat, v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné pro plnění úkolů ESCB, statistické informace pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Informace mohou být shromažďovány zejména ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB včetně v oblasti měnové a finanční statistiky, statistiky platebního styku a platebních systémů, statistiky finanční stability, statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí.‘;

                                 b)

                                 odstavec 2 se nahrazuje tímto:
                                 ‚2.   V rozsahu, ve kterém jsou statistické informace, které mají být poskytnuty, nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek tyto zpravodajské jednotky:

                                             a)

                                             právnické a fyzické osoby, které jsou rezidenty v některém členském státě a které spadají do sektoru »finančních institucí«, jak jsou definovány v ESA95;

                                             b)

                                             banky poštovních úřadů;

                                             c)

                                             právnické a fyzické osoby, které jsou rezidenty v některém členském státě, pokud drží přeshraniční pozice nebo provádějí přeshraniční transakce;

                                             d)

                                             právnické a fyzické osoby, které jsou rezidenty v některém členském státě, pokud vydávají cenné papíry nebo elektronické peníze;

                                             e)

                                             právnické a fyzické osoby, které jsou rezidenty v některém zúčastněném členském státě, pokud drží finanční pozice vůči rezidentům jiných zúčastněných členských států nebo s rezidenty jiných zúčastněných členských států provádějí finanční transakce.‘.

                     3)

                     Článek 3 se mění takto:

                                 a)

                                 na začátku se doplňuje nová věta, která zní:
                                 ‚Vývoj, vypracovávání a šíření statistiky prostřednictvím ESCB se řídí zásadami nestrannosti, objektivity, profesionální nezávislosti, hospodárnosti výdajů, důvěrnosti statistických informací, jakož i zásadami minimalizace zpravodajské zátěže a vysoké kvality výstupů.‘;

                                 b)

                                 písmeno a) se nahrazuje tímto:

                                             ‚a)

                                             co nejvíce využije stávajících statistik.‘.

                     4)

                     Článek 8 se mění takto:

                                 a)

                                 Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
                                 ‚2.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. [XX],

                                             a)

                                             přenos důvěrných statistických informací v rámci ESCB, které byly shromážděny podle článku 5 statutu, se uskutečňuje i) v takovém rozsahu a tak podrobně, jak je nezbytné pro plnění úkolů ESCB podle článku 105 Smlouvy, nebo ii) pokud je takový přenos nezbytný pro účinný vývoj, vypracovávání nebo šíření statistiky podle článku 5 statutu nebo pro zvýšení její kvality;

                                             b)

                                             může Rada guvernérů rozhodnout o shromažďování a přenosu důvěrných informací v rámci ESCB, které byly původně shromážděny pro jiné účely než ty, které jsou uvedeny v článku 5 statutu, a to v takovém rozsahu a tak podrobně, jak je nezbytné, za předpokladu, že je to potřebné pro účinný vývoj nebo vypracovávání statistiky nebo pro zvýšení její kvality a za předpokladu, že tato statistika je nezbytná pro plnění úkolů ESCB podle článku 105 Smlouvy.‘;

                                 b)

                                 odstavec 3 se nahrazuje tímto:
                                 ‚3.   Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. [XX], zpravodajské jednotky budou informovány o statistických a ostatních, zejména administrativních účelech, ke kterým mohou být poskytnuté statistické informace použity. Zpravodajské jednotky mají právo získat informace o právním základu přenosu a o přijatých ochranných opatřeních.‘;

                                 c)

                                 odstavec 4 se nahrazuje tímto:
                                 ‚4.   Aniž je dotčen odstavec 12 tohoto článku, ESCB použije důvěrné statistické informace, jež mu byly předány, výhradně k provedení úkolů ESCB, s výjimkou

                                             a)

                                             případu, kdy zpravodajská jednotka nebo jiná právnická osoba, fyzická osoba, subjekt nebo pobočka, jejichž totožnost lze určit, dají výslovný souhlas s použitím uvedených statistických informací pro jiné účely;

                                             b)

                                             přenosu členům Evropského statistického systému (ESS) podle odstavce 11;

                                             c)

                                             poskytnutí přístupu vědeckovýzkumným institucím k důvěrným statistickým informacím, které neumožňují přímé určení totožnosti, a to s předchozím výslovným souhlasem orgánu, který informace poskytl;

                                             d)

                                             případu, kdy jsou informace použity v oblasti obezřetnostního dohledu nebo v souladu s článkem 14.4 statutu pro výkon jiných funkcí než těch, jež jsou uvedeny ve statutu, pokud jde o národní centrální banky.‘;

                                 d)

                                 odstavec 5 se nahrazuje tímto:
                                 ‚5.   Důvěrné statistické informace mohou být v rámci ESCB vyměňovány s cílem poskytnout vědeckovýzkumným institucím přístup k těmto informacím podle odstavce 3 a odst. 4 písm. c) tohoto článku.‘;

                                 e)

                                 odstavec 8 se nahrazuje tímto:
                                 ‚8.   Toto nařízení se použije, aniž je dotčena směrnice 95/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7).‘;

                                 f)

                                 v odstavci 9 se poslední dvě věty nahrazují touto větou:
                                 ‚ECB stanoví obecná pravidla a uplatňuje minimální standardy nutné k tomu, aby se zabránilo protiprávnímu vyzrazení a neoprávněnému použití údajů přenášených podle odstavců 1 a 2.‘;

                                 g)

                                 doplňují se odstavce 11 až 13, které znějí:
                                 ‚11.   Aniž jsou dotčena vnitrostátní ustanovení o výměně důvěrných statistických informací jiných než informací, na které se vztahuje toto nařízení, přenos důvěrných statistických informací mezi členem ESCB, který informace shromáždil, a orgánem ESS se může uskutečnit, pokud je tento přenos nezbytný pro účinný vývoj, vypracovávání nebo šíření evropské statistiky nebo pro zvýšení její kvality v rámci příslušných oblastí působnosti ESS a ESCB. Jakýkoli přenos, který následuje po prvním přenosu, musí být výslovně schválen členem ESCB, který shromáždil dané informace.
                                 12.   Pokud jsou důvěrné údaje přenášeny mezi orgánem ESS a členem ESCB, použijí se tyto údaje výlučně pro statistické účely a přístup k nim mají pouze zaměstnanci, kteří se v rámci svých konkrétních pracovních oblastí zabývají statistickou činností.
                                 13.   Ochranná opatření ve smyslu článku 19 nařízení (ES) č. [XX] se použijí na všechny důvěrné údaje přenesené mezi orgánem ESS a členem ESCB podle odstavců 11 a 12 výše a podle čl. 20 odst. 1a nařízení (ES) č. [XX]. ECB zveřejní výroční zprávu o opatřeních přijatých k zajištění důvěrnosti statistických údajů.‘.

                     5)

                     Přílohy A a B se zrušují.

               Článek 2
         Toto nařízení vstupuje v platnost dnem [datum].
         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. září 2008.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Úř. věst. C 246, 6.8.1998, s. 12.

      (3)  Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1.

      (4)  „Statistika Společenství“ tvoří součást evropské statistiky ve smyslu odůvodnění nařízení (ES) č. [XX] o evropské statistice.

      (5)  Úř. věst. C 291, 5.12.2007, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (7)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0290

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2006–2009  /* SEK/2007/0291 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.3.2007SEK(2007) 290 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2006–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Obecné souvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy).Bulharsko vstoupilo do EU dne 1. ledna 2007 a dne 5. ledna předložilo svůj první konvergenční program. V souladu s nařízením k němu musí Rada vydat své stanovisko na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem (viz rámeček hlavní body hodnocení).2. Východiska pro hodnocení programuV tomto oddílu jsou shrnuty ekonomické a rozpočtové výsledky za posledních deset let, aby bylo možno posoudit rozpočtovou strategii konvergenčního programu na jejich pozadí.Bulharsko dosáhlo vysoké úrovně makroekonomické stability podpořené zdravými veřejnými financemi. Hospodářský růst byl silný a stabilní, v posledních letech se zvýšil na přibližně 5,5 %, přesto zůstává HDP na obyvatele (měřený paritou kupní síly) nízký, v roce 2005 představoval 32,9 % průměru EU-25. Bulharsko má tedy ještě velký prostor pro zlepšení a vyrovnání se ostatním zemím pro něj představuje ze střednědobého i dlouhodobého hlediska hlavní prioritu. Zaměstnanost nepřetržitě roste, je však stále pod průměrem EU, přestože se podařilo výrazně snížit nezaměstnanost. Flexibilitě na trhu práce brání nevyrovnanost nabídky a poptávky, pokud jde o kvalifikaci a zeměpisné umístění, rostoucí nedostatek pracovních sil se projevuje zejména na trhu vysoce kvalifikované práce. Emigrace a pokles porodnosti přispěly k rychlému snížení počtu obyvatel a ke stárnutí populace. Průměrný růst produktivity práce byl v období 1996–2005 poměrně nízký, ale v důsledku rostoucích zahraničních a domácích investic se v poslední době přiblížil ke 4 %. Od zavedení pevných směnných kurzů v roce 1997 do roku 1999 se inflace snížila na jednomístnou úroveň, v posledních letech se však proces dezinflace zastavil. Velmi vysoký růst úvěrů a zvyšující se vnější schodky vyvolávají obavy o makroekonomickou stabilitu (přestože souvisejí s vysokými přílivy přímých zahraničních investic). Díky tomu, že rozpočet veřejných financí byl od roku 1998 téměř vyvážený nebo končil přebytkem, podařilo se dosáhnout značné úrovně fiskální konsolidace. Poměr zadlužení k HDP přesahující 100 % byl snížen pod 30 %. Kromě toho byla v oblasti důchodových systémů učiněna určitá opatření k řešení problémů souvisejících s demografickou změnou.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[2] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; dodržování kodexu chování[3], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [27. března 2007] Rada posoudila konvergenční program Bulharska na období 2006–2009.2.  Bulharsko dosáhlo vysoké úrovně makroekonomické stability podpořené zdravými veřejnými financemi. Hospodářský růst byl silný a stabilní, v posledních letech se zvýšil na přibližně 5,5 %, přesto však zůstává HDP na obyvatele (měřený paritou kupní síly) nízký, v roce 2005 představoval 32,9 % průměru EU-25. Bulharsko má tedy ještě velký prostor pro zlepšení a vyrovnání se ostatním zemím pro něj představuje ze střednědobého i dlouhodobého hlediska hlavní prioritu. Od zavedení pevných směnných kurzů v roce 1997 do roku 1999 se inflace snížila na jednomístnou úroveň, v posledních letech se však proces dezinflace zastavil a inflace měřená indexem spotřebitelských cen dosáhla v roce 2006 7,3 %.3.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP zůstane vysoký, konkrétně se mírně zvýší z 5,9 % v roce 2006 na průměrně 6,1 % ve zbývající části programového období. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář je založen na reálných předpokladech růstu. Vysoké vnější nerovnováhy však zůstanou ve střednědobém horizontu rizikovým faktorem, zejména vzhledem k tomu, že vnější schodek činil v roce 2006 16 % HDP místo plánovaných 14,1 % HDP, přestože financování schodku bylo plně pokryto přílivem přímých zahraničních investic. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně.4.  V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 se odhaduje, že přebytek veřejných financí za rok 2006 dosáhne 3,3 % HDP, zatímco podle předvstupního hospodářského programu (PHP) z prosince 2005 se mělo dosáhnout vyrovnaného rozpočtu a v konvergenčním programu se předpokládal přebytek ve výši 3,2 % HDP. Podstatně lepšího rozpočtového výsledku bylo dosaženo zejména díky vyšším příjmům, než se předpokládalo v opatrné předpovědi příjmů v PHP, díky vyššímu růstu výstupu a kvalitnějšímu výběru příjmů. Oproti odhadům uvedeným v PHP se rovněž snížily výdaje, o 1 % HDP, zejména kvůli nižším běžným výdajům.5.  Cílem střednědobé rozpočtové strategie vymezené v konvergenčním programu je udržet přebytek veřejných financí v rozmezí 0,8–1,5 % HDP, a tak zachovat makroekonomickou stabilitu a udržitelnost veřejných financí. V roce 2007 se plánuje velké fiskální uvolnění, které by vedlo ke snížení rozpočtového přebytku z 3,2 % HDP v roce 2006 na 0,8 %. V letech 2008 a 2009 by se měl přebytek veřejných financí znovu zvýšit a ustálit se na úrovni kolem 1,5 % HDP. V souvislosti se snížením výdajů na úroky přibližně o 0,25 % HDP během programového období by se měl primární přebytek snížit z 4,5 % HDP v roce 2006 na 2,25 % HDP v roce 2007 a poté se mírně zvýšit na 2,75 % HDP v letech 2008 a 2009. Fiskální uvolnění v roce 2007 by se odehrávalo téměř výhradně na straně výdajů. Ty by se měly zvýšit o 2,75 % HDP, přičemž by se tato tendence zvrátila až v roce 2008 (o 0,75 % HDP). Předpokládaný nárůst výdajů v roce 2007 by se týkal zejména „ostatních výdajů“ (+2,5 % HDP) a dotací (+0,5 % HDP). Nárůst „ostatních výdajů“ odpovídá příspěvku Bulharska do EU (1,25 % HDP) a zvýšení výdajů na projekty financované v rámci strukturálních fondů EU (0,25 % HDP), které by bylo plně pokryto vyššími příjmy z grantů EU, a ze zvýšení „ostatních běžných výdajů“ (1 % HDP). Plánované snížení daní z příjmů právnických a fyzických osob v roce 2007 by mělo být téměř plně kompenzováno zlepšením daňové kázně a kvalitnějším výběrem daní. Celkové příjmy by proto měly zůstat v průběhu celého programového období v podstatě stejné (vyjádřeno jako procento HDP). V programu se rovněž uvádí, že i když rozpočet na rok 2007 by měl skončit přebytkem veřejných financí ve výši 0,8 % HDP, při skutečném plnění rozpočtu by se usilovalo o dosažení vyššího přebytku ve výši 2 % HDP. Bylo by to možné díky ustanovení v zákoně o rozpočtu, podle něhož lze vydat 10 % běžných primárních výdajů uvedených v rozpočtu pouze v případě, že by se neprohloubil vnější schodek. Ve srovnání s předvstupním hospodářským programem z roku 2005 se rozpočtové cíle výrazně zvýšily díky podstatně lepším příjmům v roce 2006, následným převodům do dalších let a poněkud příznivějšímu předpokladu růstu výstupu.6.  Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná dočasná opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zvýší ze zhruba 3,25 % HDP v roce 2006 na 1% v roce 2007 a na 2 % HDP v letech 2008 a 2009. Kdyby bylo při plnění rozpočtu na rok 2007 dosaženo vyššího nominálního přebytku ve výši 2 % HDP, jak je uvedeno v programu, byla by cesta k celkové nápravě jednodušší. Podle programu je střednědobým rozpočtovým cílem strukturálně vyvážený rozpočet, který má být s dostatečnou rezervou udržen během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je také náročnější, než vyplývá z míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.7.  Rozpočtový výsledek za rok 2007 by mohl být lepší, než se plánuje v programu, a rizika ohrožující rozpočtové odhady na roky 2008 a 2009 se zdají zhruba vyrovnaná. S ohledem na dobré výsledky při dosahování rozpočtových cílů a na ustanovení v zákonu o rozpočtu na rok 2007 omezujícím výdaje při plnění rozpočtu se zdá, že předpoklad vyššího přebytku za rok 2007 je realistický, přestože odhady příjmů na rok 2007 by mohly být ohroženy určitými riziky, neboť nižší příjmy vyplývající ze snížení daní by nemusely být plně vyváženy příjmy z lepší daňové kázně a kvalitnějšího výběru daní. Přestože program neobsahuje podrobnější údaje o strategii úprav od roku 2008, zdá se, že rozpočtové cíle stanovené až do konce programového období jsou v podstatě důvěryhodné, pokud bude v roce 2007 dosaženo lepších rozpočtových výsledků, než se v současné době plánuje.8.  Podle výše uvedeného vyhodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie popsaná v programu zajistí dosažení střednědobého rozpočtového cíle s velkou rezervou během celého programového období. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v programovém období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Mohlo by se stát, že přístup k rozpočtové politice uvedený v programu by mohl být v roce 2007, kdy se očekává dosažení dobrých výsledků, procyklický. To by nebylo zcela v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Zejména jde o to, že v roce 2007, kdy se očekávají dobré výsledky, by se mělo strukturální saldo snížit podle programu o přibližně 2,25 % a podle předpovědí útvarů Komise z podzimu 2006 o 1,5 %.9.  Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2006 hodnoty 25,25 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by se měla míra zadlužení snížit během programového období o 4 procentní body.10.  Bez dlouhodobých odhadů výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel, které by byly založeny na společných makroekonomických předpokladech Výboru pro hospodářskou politiku a Komise, není na rozdíl od ostatních členských států, pro něž jsou tyto odhady k dispozici, možné srovnatelným a spolehlivým způsobem vyhodnotit dopad stárnutí populace v Bulharsku. S ohledem na současnou demografickou strukturu však nelze vyloučit značný dopad stárnutí na výdaje. Výchozí stav rozpočtu s významným strukturálním přebytkem výrazně přispívá ke stabilizaci zadlužení, aniž by se zohlednil dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.11.  Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Podle programu má být přístup k rozpočtové politice v roce 2007 procyklický, přestože se jedná o hospodářsky příznivý rok, což by mohlo prohloubit již tak vysoký vnější schodek. Přestože byla přijata opatření na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, bylo oznámeno jen velmi málo konkrétních opatření na zlepšení efektivity veřejných výdajů, zejména výdajů v oblasti zdravotní péče, kde se opakovaně vyskytují problémy se sledováním a kontrolou výdajů a kvalitou poskytovaných služeb.12.  Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[5].Celkově lze tedy konstatovat, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Přesto by se plánované snížení přebytku rozpočtu v hospodářsky příznivém roce 2007 mohlo projevit jako procyklický fiskální přístup a mohlo by prohloubit stávající vnější nerovnováhy.Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Bulharsko mělo:i) dosáhnout v roce 2007 vyššího rozpočtového přebytku, než se v současné době plánuje, a udržet si v dalších letech silnou pozici s cílem podpořit makroekonomickou stabilitu a snížit vysoký vnější schodek;ii) dále posílilo efektivitu veřejných výdajů, zejména reformou systému zdravotní péče.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 12 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. |3 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. |4 Program neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. |5 Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. |6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005-2008 ve výši 5,8 %, 6,3%, 6,4% a 6,7%. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[3] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Chybí zejména údaje o odpracovaných hodinách v části pracovní trh a některé informace o dlouhodobé udržitelnosti.


title: Doporučení Komise ze dne 11. srpna 2006 o omezujících programech, které mají omezit další šíření organismu Diabrotica virgifera Le Conte v oblastech Společenství, v nichž byl potvrzen jeho výskyt

text:
               17.8.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 225/30

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 11. srpna 2006
   o omezujících programech, které mají omezit další šíření organismu Diabrotica virgifera Le Conte v oblastech Společenství, v nichž byl potvrzen jeho výskyt
   (2006/565/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Komise 2003/766/ES ze dne 24. října 2003 o mimořádných opatřeních proti šíření Diabrotica virgifera Le Conte na území Společenství (1) (dále jen „organismus“) stanovuje omezení pěstování kukuřice v oblastech, které byly dříve známy jako prosté uvedeného organismu, avšak v nichž byl organismus později objeven, a v oblastech, v nichž se již organismus usídlil.

               (2)

               Podle čl. 4a odst. 2 rozhodnutí 2003/766/ES mohou členské státy v zamořených zónách a v jejich blízkosti každoročně organizovat omezující programy na omezení šíření organismu ze zamořených zón do oblastí, které jsou prosté organismu.

               (3)

               Měly by být vypracovány odborné pokyny, aby se usnadnil koordinovaný přístup k těmto omezujícím programům.

               (4)

               Omezující programy by měly být založeny na uznávaných vědeckých zásadách, biologii organismu, míře zamoření a na konkrétním systému produkce kukuřice v příslušném členském státě.

               (5)

               Při tvorbě odborných pokynů byla zohledněna práce a zkušenosti odpovědných úředních subjektů členských států, pokud jde o ochranu proti tomuto organismu.

               (6)

               Odborné pokyny stanovené tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Přesné vymezení zamořených zón uvedených v čl. 4a odst. 1 rozhodnutí 2003/766/ES by mělo být založeno na uznávaných vědeckých zásadách, biologii organismu, míře zamoření a na konkrétním systému produkce kukuřice v příslušném členském státě.
               Vymezení zamořených zón by mělo být přezkoumáno, pokud jsou během alespoň dvou po sobě následujících let při průzkumech podle článku 2 rozhodnutí 2003/766/ES získány obdobné výsledky týkající se nepřítomnosti či přítomnosti organismu.

               2.

               Při realizaci omezujících programů podle čl. 4a odst. 2 rozhodnutí 2003/766/ES by členské státy měly zohlednit tyto zásady:

                           a)

                           Opatření na omezení šíření organismu ze zamořených zón do oblastí, které jsou organismu prosté („omezující opatření“). Měla by být stanovena v zóně („omezující zóna“), která by měla sahat alespoň 10 km do zamořené zóny a alespoň 30 km do zóny nezamořené.
                           Na kukuřičných polích v omezující zóně by členské státy měly zajistit, aby:

                                       —

                                       byl osevní postup organizován tak, že kukuřice není v žádném období dvou po sobě následujících let pěstována více než jednou, nebo

                                       —

                                       osevní postup probíhal tak, že kukuřice může být pěstována dvakrát v období tří po sobě následujících let a alespoň jeden z těchto kukuřičných porostů je podle systému pro místní předpověď vývoje organismu založen po vylíhnutí larev, nebo

                                       —

                                       osevní postup probíhal tak, že kukuřice může být pěstována dvakrát v období tří po sobě následujících let, pokaždé v kombinaci s účinným ošetřením insekticidy proti dospělým jedincům nebo s jinými opatřeními nebo ošetřeními, která zaručují obdobnou úroveň ochrany proti organismu.

                           b)

                           Opatření vycházející z celoplošné ochrany proti škůdcům ve zbývající části zamořené zóny, která mají snížit možnost dalšího šíření organismu a zajistit udržitelnou produkci kukuřice („opatření na potlačení“).

                           c)

                           Výskyt organismu v nezamořené části omezující zóny by měl být důkladně monitorován pomocí vhodných pastí s pohlavními feromony a s ohledem na místní podmínky a charakteristiky omezující zóny.

      V Bruselu dne 11. srpna 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 49. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/564/ES (viz strana 28 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2011–2014

text:
               21.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 215/8

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2011–2014
   2011/C 215/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na doporučení Evropské rady,
   s ohledem na doporučení Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 20. ledna 2009 přijala Rada rozhodnutí 2009/290/ES (2), kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc na období tří let podle článku 143 Smlouvy. Doprovodné memorandum o porozumění podepsané dne 28. ledna 2009 a jeho následné dodatky stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, na jejichž základě se tato finanční pomoc vyplácí. Rozhodnutí 2009/290/ES bylo změněno dne 13. července 2009 rozhodnutím Rady 2009/592/ES (3). Poslední dodatek memoranda o porozumění byl podepsán v červnu 2011.

               (2)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (3)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (4), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (4)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející se strategie Evropa 2020.

               (5)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Lotyšský konvergenční program a národní program reforem obsahují obecný odkaz na Pakt euro plus. Dopis zaslaný Evropské radě dne 17. května 2011 zdůrazňuje zvláštní závazky a akce pro rok 2011 zahrnuté do zmíněných programů, jež jsou v souladu s cíli Paktu euro plus.

               (7)

               Lotyšsko předložilo dne 29. dubna 2011 aktualizaci svého konvergenčního programu na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               V období 2000–2007 rostla ekonomika v Lotyšsku rychleji než ve všech ostatních členských státech, což souviselo s vyhlídkami na konvergenci, přílivem zahraničního kapitálu a velmi silnou spotřebitelskou poptávkou. Alespoň zčásti z důvodu expanzivní makroekonomické politiky však došlo k přehřátí ekonomiky. Vznikla značná nerovnováha, jež se odrazila ve schodku běžného účtu ve výši 22,3 % HDP v roce 2007 a 13,1% v roce 2008; v důsledku toho vykázala lotyšská ekonomika v letech 2008–2009 největší pokles v EU. V tomto období došlo ke zhroucení domácí poptávky, jež ještě zesílilo v důsledku poklesu světového obchodu, a HDP klesl o 25 % z maximální na minimální hodnotu. Míra zaměstnanosti v Lotyšsku, jež dříve patřila k nejvyšším v EU (75,8 % v roce 2008), se snížila o více než 10 procentních bodů a míra nezaměstnanosti se nyní se svými 18 % řadí k nejvyšším v EU. Schodek veřejných financí v roce 2009 dosáhl 9,7 %, avšak v roce 2010 se v důsledku opatření fiskální konsolidace snížil na 7,7 %. Tento výsledek již zahrnuje významná opatření ke stabilizaci finančního odvětví, jež ve zmíněných letech představovala 1,1 % HDP v roce 2009 a 2,3 % HDP v roce 2010.

               (9)

               Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, se zdá být realistický, ačkoli prognózy inflace na rok 2011 se mohou pohybovat u dolní hranice hodnot. Střednědobou rozpočtovou strategií konvergenčního programu je snížit celkový schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Vzhledem k opatřením provedeným po vydání doporučení napravit nadměrný schodek a další konsolidaci vyplývající z aktualizovaného konvergenčního programu je plánované fiskální úsilí na roky 2011–2012 v souladu s požadovanou korekcí. S ohledem na výchozí stav však konvergenční program nepočítá s dosažením střednědobého cíle do konce programového období, přičemž plánované fiskální úsilí o dosažení střednědobého cíle napravit nadměrný schodek by mohlo být zejména v roce 2013 urychleno. Konvergenčním programem předpokládaný proces fiskální konsolidace je do značné míry založen na výdajích. Rozpočtové cíle mohou být ohroženy riziky horšího vývoje, jelikož konvergenční program neposkytuje úplné informace o opatřeních na podporu dosažení stanovených cílů. Tato opatření mají být uvedena v příštích rozpočtech. Snížení primárního schodku ve střednědobém výhledu, jak je stanoveno v konvergenčním programu, by pomohlo snížit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí.

               (10)

               Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Lotyšska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti Komise zdůrazňuje, že je naléhavě nutné provést plánovaná opatření, aby bylo dosaženo souladu s rozhodnutím 2009/290/ES,

         DOPORUČUJE, aby Lotyšsko:
   provedlo opatření stanovená v rozhodnutí 2009/290/ES ve znění rozhodnutí 2009/592/ES a dále upřesněná v memorandu o porozumění ze dne 20. ledna 2009 a v následných dodatcích, zejména v posledním dodatku ze 7. června 2011.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 79, 25.3.2009, s. 39.

      (3)  Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 52.

      (4)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.


               9.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   Politika EU vůči Bělorusku
   Doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost ze dne 12. září 2013 k politice EU vůči Bělorusku (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2012 o situaci v Bělorusku po parlamentních volbách, které se konaly dne 23. září 2012 (1),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2012 o situaci v Bělorusku (2),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o Bělorusku (3),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 20. ledna 2011 o situaci v Bělorusku (4),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice (5),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství (6),

               —

               s ohledem na usnesení konference národní platformy Fóra občanské společnosti Východního partnerství ze dne 1. června 2013,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství – východním rozměru (7),

               —

               s ohledem na pražskou deklaraci přijatou na summitu o Východním partnerství v roce 2009;

               —

               s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 15. října 2012 a na nařízení Rady (EU) č. 1014/2012 ze dne 6. listopadu 2012 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (8),

               —

               s ohledem na článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A7-0261/2013),

               A.

               vzhledem k tomu, že v Bělorusku od roku 1994 neproběhly svobodné a spravedlivé volby podle právních předpisů upravujících volby, které by byly v souladu s mezinárodními normami;

               B.

               vzhledem k tomu, že ústavní reformou z roku 1996 byla prakticky zrušena zásada dělby moci a politická opozice od té doby nebyla zastoupena v politických institucích a nemohla se podílet na formulování a uskutečňování politického zaměření země,

               C.

               vzhledem k tomu, že ve stejné době docházelo k systematickému a rozsáhlému porušování lidských práv a základních svobod, především pokud jde o svobodu projevu, svobodu sdružování a svobodu shromažďování;

               D.

               vzhledem k tomu, že Evropská rada v roce 1997 pozastavila ratifikaci dohody o partnerství a spolupráci a zmrazila prozatímní dohodu o obchodu, a proto se vztahy mezi EU a Běloruskem stále řídí dohodou o obchodu a spolupráci z roku 1989;

               E.

               vzhledem k tomu, že v období 2008–2010 se vztahy mezi EU a Běloruskem začaly více rozvíjet, když Bělorusko projevilo ochotu rozvíjet konstruktivní vztahy s EU a byl zaznamenán určitý posun ke zlepšení podmínek pro činnost občanské společnosti, opozice a svobodného tisku; nicméně přísná opatření po prezidentských volbách v roce 2010 a upevňování represivní politiky, stejně jako zatčení kandidátů na úřad prezidenta, po němž následovalo hromadné zatýkání, politicky motivovaná trestněprávní řízení proti představitelům opozice a vlna represí proti ochráncům lidských práv a nezávislým sdělovacím prostředkům, měla za následek významné zhoršení těchto vztahů;

               F.

               vzhledem k tomu, že běloruské orgány odmítají výzvy EU k dodržování mezinárodně přijatých demokratických norem a uplatňují politiku izolace, kterou vnucují běloruským občanům;

               G.

               vzhledem k tomu, že Evropský parlament neuznává legitimitu běloruského parlamentu; vzhledem k tomu, že za uplynulých deset let navštívila Bělorusko jen jedna oficiální delegace Evropského parlamentu, a to v roce 2010;

               H.

               vzhledem k tomu, že 70 % obyvatel Běloruska si přeje změny ve své zemi; část z nich si nicméně uvědomuje, že zásadní změny by zpočátku vedly ke zhoršení životní úrovně (9);

               I.

               vzhledem k tomu, že demokratická transformace by pravděpodobně měla větší šanci, kdyby se do ní zapojila reformní část příslušníků současné vládnoucí elity; vzhledem k tomu, že její hlavní hybatelé by nicméně měli vzejít z organizací občanské společnosti a soukromého sektoru;

               J.

               vzhledem k tomu, že navázání stálého politického dialogu s běloruskými orgány při dodržení výše uvedené podmínky by mělo vést k tomu, že se do vícestranného dialogu a provádění reforem zapojí občanská společnost a opozice;

               K.

               vzhledem k tomu, že summit Východního partnerství ve Vilniusu by se mohl stát další významnou příležitostí pro podmínečné a postupné zlepšení vztahů mezi EU a Běloruskem za předpokladu, že budou propuštěni a politicky rehabilitováni všichni političtí vězni;

               L.

               vzhledem k tomu, že v důsledku uvedených opatření byla revidována a rozšířena omezující opatření EU (týkající se v současnosti 242 osob a 30 subjektů), zatímco běloruské orgány nadále zakazují určitým politikům, úředníkům i zástupcům mezinárodních organizací, novinářům a zástupcům občanské společnosti vstup do země;

               M.

               vzhledem k tomu, že další úsilí o jednotnou strategii a akční plán by mohlo přispět k dosažení cílů politické opozice; vzhledem k tomu, že konkrétní opatření, jakým jsou společné seznamy pro místní volby v roce 2014, vypracování společného politického programu nebo představení jednoho kandidáta pro prezidentské volby v roce 2015, jsou v tomto smyslu pozitivním krokem;

               N.

               vzhledem k tomu, že evropský dialog o modernizaci s běloruskou společností, který byl zahájen v roce 2012, měl kladný dopad na zahájení konstruktivní diskuse v běloruské společnosti o nezbytných reformách v zemi a na povědomí o EU; je však nezbytné koncepci, cíl, strategii, odpovídající financování a strukturu řízení dialogu dále rozvíjet a lépe jej koordinovat s iniciativami Východního partnerství;

               O.

               vzhledem k tom, že národní platforma Fóra občanské společnosti Východního partnerství je důležitým a spolehlivým partnerem a jediným komunikačním kanálem spojujícím běloruské obyvatele a EU;

               P.

               vzhledem k tomu, že v Bělorusku jsou nadále političtí vězni (10), například Ales Bjaljacki, ochránce lidských práv jmenovaný na Sacharovovu cenu, který byl podroben závažnému psychickému a fyzickému mučení včetně vyhrožování smrtí, neodůvodněných přesunů, nedostatečné zdravotní péče a odpírání práva setkat se s rodinnými příslušníky; propuštění a politická rehabilitace všech politických vězňů a pokrok Běloruska při plnění jeho mezinárodních závazků a respektování základních lidských práv, právního státu a demokratických svobod jsou i nadále hlavními podmínkami normalizace vztahů mezi EU a Běloruskem;

               Q.

               vzhledem k tomu, že snížení absolutního počtu politicky motivovaných zatčení (z 868 v roce 2011 na 235 v roce 2012 podle údajů střediska pro lidská práva Vjasna) by mohlo být vysvětleno ovzduším represí a zastrašování;

               R.

               vzhledem k tomu, že nedávné změny omezujících právních předpisů vedly k dalším represím občanské společnosti, včetně ochránců lidských práv, nezávislých sdělovacích prostředků a obhájců; vzhledem k tomu, že celková situace, pokud jde o lidská práva a základní svobody, je politováníhodná a vyvolává i nadále velké obavy, jak zdůraznila v roce 2013 zpráva zvláštního zpravodaje OSN pro Bělorusko; vzhledem k tomu, že netečnost, s jakou běloruské orgány přistupují k výzvám mezinárodního společenství, vede k dalšímu zhoršování vztahů s EU a přispívá k tomu, že se Bělorusko stále více izoluje;

               S.

               vzhledem k tomu, že v roce 2012 běloruské orgány zavedly legislativní změny, které KGB zaručují široké pravomoci umožňující jí volně používat donucovací opatření; vzhledem k tomu, že podle nových právních předpisů mohou bezpečnostní služby bez omezení vstupovat do bytů a zatýkat a zadržovat jak běloruské občany, tak diplomaty a zástupce mezinárodních institucí, kteří jsou chráněni imunitou; vzhledem k tomu, že tento právní předpis obsahuje rovněž ustanovení, které zbavuje agenty KGB právní odpovědnosti za újmu na zdraví způsobenou osobám, které vyšetřují; vzhledem k tomu, že běloruským zvláštním jednotkám byly poskytnuty široké pravomoci při rozpouštění demonstrací;

               T.

               vzhledem k tomu, že na konci roku 2011 byly zavedeny změny zákona o hromadných akcích, podle kterých by konání masových protestů mohlo vyústit v trestní odpovědnost za rušení veřejného pořádku; vzhledem k tomu, že organizátoři masových protestů musí orgánům poskytnout informace o zdrojích svého financování;

               U.

               vzhledem k tomu, že v roce 2011 se přijímání podpory ze zahraničí stalo trestným činem a definice velezrady byla rozšířena, takže umožňuje orgánům používat trestní zákoník k likvidaci organizací a osob, které obdrží finanční prostředky ze zahraničí nebo se účastní mezinárodních akcí;

               V.

               vzhledem k tomu, že v roce 2012 odmítlo ministerstvo spravedlnosti Běloruska registrovat 19 nevládních organizací a 2 politické strany, přičemž členové neregistrovaných organizací jsou v Bělorusku soustavně zastrašováni, pronásledováni a perzekvováni;

               W.

               vzhledem k tomu, že Bělorusko je jedinou evropskou zemí, která uplatňuje trest smrti; data poprav nejsou rodinám odsouzených a veřejnosti sdělována, tělo popravené osoby není předáno příbuzným k pohřbu a místo pohřbu se nesděluje;

               X.

               vzhledem k tomu, že v roce 2012 byly popraveny dvě osoby, ačkoli soudní řízení nesplňovalo kritéria spravedlivého soudu; vzhledem k tomu, že v roce 2012 se po dlouhém období neobjevily žádné rozsudky smrti, nicméně v roce 2013 byly vyneseny nové rozsudky;

               Y.

               vzhledem k tomu, že situaci v Bělorusku lze charakterizovat nedostatkem důvěry v soudnictví vyvolaným nedostatečnou nezávislostí a politicky motivovanými rozhodnutími;

               Z.

               vzhledem k tomu, že Bělorusko je jedinou zemí Východního partnerství, kde dosud nebyla ustavena oficiální instituce pro ochranu lidských práv;

               AA.

               vzhledem k tomu, že cenzura je v Bělorusku závažným politickým problémem;

               AB.

               vzhledem k tomu, že podle světového indexu svobody tisku 2013 vypracovaného Reportéry bez hranic se Bělorusko posunulo ze 168. místa na 157. místo ze 179 zemí, nicméně nadále zůstává na nejnižší pozici ze zemí Východního partnerství (Ázerbájdžán – 156. místo, Ukrajina – 126. místo, Gruzie – 100. místo, Arménie – 74. místo, Moldavsko – 55. místo);

               AC.

               vzhledem k tomu, že v současnosti je dostupnost nezávislých televizních a rozhlasových kanálů a tisku velmi omezená, neboť státní sdělovací prostředky mají dominantní postavení v přístupu k informacím;

               AD.

               vzhledem k tomu, že situace v oblasti svobody sdělovacích prostředků v Bělorusku je nepřijatelná, zejména s ohledem na pronásledování novinářů, kterým není dovoleno opustit zemi, omezující právní předpisy o svobodě vysílání a internetu a selektivní soudní řízení vůči nezávislým novinářům, jak prokázaly tři trestní řízení zahájená v létě roku 2012;

               AE.

               vzhledem k tomu, že v roce 2012 bylo nejméně 15 aktivistům a novinářům zakázáno odjet z Běloruska na základě nepravdivých tvrzení;

               AF.

               vzhledem k tomu, že více než polovina občanů Běloruska má přístup k internetu; elektronické sdělovací prostředky přitom poskytují nové možnosti širšího přístupu k nezávislým sdělovacím prostředkům, ačkoli některé opoziční internetové stránky byly ve vládních a vzdělávacích institucích zablokovány;

               AG.

               vzhledem k tomu, že podle nejnovějšího indexu lidského rozvoje OSN obsadilo Bělorusko 50. příčku, a to ve srovnání s Ruskem (55. místo) a zeměmi Východního partnerství – Gruzií (72. místo), Ukrajinou (78. místo), Ázerbájdžánem (82. místo), Arménií (87. místo) a Moldavskem (113. místo);

               AH.

               vzhledem k tomu, že jedním z hlavních důvodů jisté sociální stability v zemi byl systém sociálních výhod, z něhož lidé čerpají výměnou za politickou pasivitu; 65 % běloruských občanů dostává státní podporu v různých formách, jako jsou důchody, stipendia, příspěvky v nezaměstnanosti atd.;

               AI.

               vzhledem k tomu, že nízké míry nezaměstnanosti může být uměle dosaženo prostřednictvím podpor státním podnikům, které vytvářejí přibližně 70 % HDP a zaměstnávají 50 % pracovní síly;

               AJ.

               vzhledem k tomu, že běloruská vláda se snaží získat zahraniční investice – má kvalifikovanou pracovní sílu, privatizační program, šest svobodných ekonomických zón a zóny rozvinutých technologií –, nicméně soustavné zasahování státu do soukromého sektoru je zřejmé;

               AK.

               vzhledem k tomu, že běloruské orgány až dosud vyjadřovaly svůj geopolitický zájem na další hospodářské integraci s Ruskem vytvořením euroasijské celní a hospodářské unie; současně naprostá většina všech přímých zahraničních investic v Bělorusku v posledních letech přichází z Ruska; podle odborníků emigrovalo v posledních desetiletích přibližně 700 000 Bělorusů za prací do Ruska, většinou do Moskvy a Petrohradu;

               AL.

               vzhledem k tomu, že byly zaznamenány signály jak ze strany EU, tak Běloruska, o obnovení jednání o přistoupení Běloruska ke Světové obchodní organizaci, zejména v souvislosti s přistoupením Ruska k této organizaci;

               AM.

               vzhledem k tomu, že nedávné průzkumy provedené v rámci projektu Barometr sousedství EU naznačují, že více než 50 % běloruských obyvatel se domnívá, že EU by měla posílit svou úlohu, pokud jde o spolupráci s Běloruskem v oblasti hospodářského rozvoje, obchodní a regionální spolupráci;

               AN.

               vzhledem k tomu, že program modernizace, který nedávno vyhlásily běloruské orgány, je podle odborníků zaměřen převážně na modernizaci základní průmyslové infrastruktury, zatímco země potřebuje zásadnější hospodářské reformy a transparentní podnikatelské prostředí spolu s omezením státní kontroly ve všech odvětvích podnikání;

               AO.

               vzhledem k tomu, že podle indexu vnímání korupce, který zveřejnila Transparency International v roce 2012, se Bělorusko řadí na 123. místo ze 176 zemí a území ve srovnání s Ukrajinou (144. místo), Ázerbájdžánem (139. místo), Ruskem (133. místo), Arménií (105. místo), Moldavskem (94. místo) a Gruzií (51. místo);

               AP.

               vzhledem k tomu, že Bělorusko se nedávno stalo členem antikorupčního mechanismu Rady Evropy Greco a stalo se členem mechanismu pro potírání obchodu s lidmi Greta;

               AQ.

               vzhledem k tomu, že na Bělorusko se vztahuje politika evropského sousedství, ale s ohledem na politickou situaci nebyl dosud vypracován akční plán;

               AR.

               vzhledem k tomu, že pomoc Bělorusku je v současnosti poskytována v rámci strategického dokumentu pro tuto zemi na období 2007–2013;

               AS.

               vzhledem k tomu, že ve finančním výhledu na období 2007–2013 byla v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství přidělena částka 33,4 milionu EUR na projekty přeshraniční spolupráce mezi Běloruskem a jeho sousedními zeměmi, přičemž v současné době je v 50 společných projektech přeshraniční spolupráce Lotyšska, Litvy a Běloruska zapojeno přibližně 60 obcí;

               AT.

               vzhledem k tomu, že v současnosti se různých projektů nástroje evropského sousedství a partnerství účastní pouze 20 běloruských odborníků oproti roku 2008, kdy jich bylo 120;

               AU.

               vzhledem k tomu, že běloruské orgány se aktivně účastní setkání odborníků v rámci vícestranné úrovně Východního partnerství, zejména v projektech přeshraniční spolupráce;

               AV.

               vzhledem k tomu, že 58 měst a obcí v Polsku, 47 v Litvě a 30 v Lotyšsku úspěšně spolupracuje se svými partnerskými městy a obcemi v Bělorusku, přičemž euroregion „Nemunas-Neman-Niemen“ spojující Litvu, Polsko, Kaliningradskou oblast a Bělorusko při realizaci společných projektů by mohl být vnímán jako příklad osvědčeného postupu;

               AW.

               vzhledem k tomu, že Bělorusové získali v minulých letech nejvyšší počet schengenských víz na obyvatele v celosvětovém měřítku; musí však vynaložit mnohem více peněz a často i času a úsilí než občané jiných zemí Východního partnerství a Ruska, aby vízum získali;

               1.

               předkládá místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, ESVČ, Radě, Komisi a členským státům následující doporučení: měli by

                           a)

                           naléhavě vyzvat běloruské orgány, aby dodržovaly lidská práva a usilovaly o přechod k demokracii s cílem ukončit dobrovolnou izolaci země od zbytku Evropy;

                           b)

                           opětovně poukázat na to, že zásadním předpokladem jakéhokoli pokroku v dvoustranných vztazích, který by mohl vést k postupnému zrušení omezujících opatření EU a k uvolnění ve vztazích EU-Bělorusko, je bezpodmínečné a okamžité propuštění všech zbývajících politických vězňů a navrácení politických a občanských práv těmto osobám;

                     K politickému dialogu

                           c)

                           využít litevského předsednictví a summitu Východního partnerství ve Vilniusu jako další důležité příležitosti ke zlepšení vztahů s Běloruskem, jakmile budou všichni političtí vězni propuštění, a to s cílem opět zahájit politický dialog, mimo jiné o demokratických reformách, svobodných a spravedlivých volbách, dodržování právního státu, lidských práv a základních svobod, zapojení opozice a občanské společnosti, pod podmínkou, že běloruské orgány prokáží dodržování těchto základních hodnot;

                           d)

                           vzít na vědomí propuštění Zmicera Daškeviče a Aljaksandra Franckeviče z vězení v srpnu a září 2013, ale vyslovit politování nad tím, že tito bývalí političtí vězni získali svobodu pouze poté, co si odpykali svůj trest odnětí svobody v plné výši;

                           e)

                           co nejlépe využít dočasného a podmíněného vyjmutí úřadujícího ministra zahraničních věcí ze seznamu osob, na něž se vztahuje zákaz udělování víz EU, za účelem rozšíření hlavního a klíčového kanálu diplomatické komunikace s Běloruskem a zejména umožnění jeho účasti na summitu Východního partnerství, jejímž prvním a hlavním cílem má být především smysluplný dialog o propuštění politických vězňů; trvat nicméně na zákazu vydávání víz a zmrazení majetku osob, které jsou přímo zapojeny do porušování standardů demokratických voleb a lidských práv;

                           f)

                           provést důkladné posouzení stávajících omezujících opatření EU vůči běloruským úředníkům a subjektům s cílem případně zlepšit jejich účinnost a přizpůsobit jejich působnost, povahu a platnost v reakci na vývoj v zemi a na vztahy s EU;

                           g)

                           připravit strategický akční plán inspirovaný společným prozatímním plánem a založený na zásadě „více za více“, obsahující oblasti pro reformy v Bělorusku, které jsou prioritní pro zlepšení vztahů a účinnou spolupráci v rámci evropské politiky sousedství, pokud budou přijata konkrétní opatření směřující k demokratickým reformám;

                           h)

                           jakmile budou volby mezinárodními organizacemi prohlášeny za svobodné a spravedlivé, konzultovat s Evropským parlamentem začlenění nových návrhů týkajících se meziparlamentních vztahů, a to jak dvoustranných, tak v rámci Parlamentního shromáždění Euronest, přičemž bude zachována podpora EU běloruským demokratickým silám a občanské společnosti;

                           i)

                           zajistit v souladu s článkem 24 SEU, aby členské státy podporovaly postoj EU vůči Bělorusku a aby jejich bilaterální vztahy byly v souladu s kroky EU; zdůraznit, že pevné odhodlání všech členských států EU i jiných demokratických zemí vystupovat jednotně může přispět k úspěšnému šíření univerzálních demokratických hodnot a reforem v Bělorusku;

                           j)

                           podpořit dialog s úředníky, kteří nebyli osobně zapojeni do represí, s cílem posílit spolupráci EU a Běloruska; přispět k jejich spolupráci s běloruskou občanskou společností s konečným cílem usnadnit reformy;

                           k)

                           vyzvat širší občanskou společnost, včetně odborů a zástupců podnikové sféry a politické pozice, aby se více zapojili do dialogu o modernizaci; na základě doporučení předložených národní platformou Fóra občanské společnosti uspořádat otevřené veřejné konzultace o koncepci, cíli, strategii a struktuře řízení tohoto dialogu; dále podporovat dialog prostřednictvím nezbytné finanční pomoci a odborných znalostí a posilovat komunikační kampaň o jeho obsahu a očekávaném výsledku;

                           l)

                           zajistit, aby jakákoli účast orgánů na dialogu o modernizaci společně a na stejném základě jako účast demokratické opozice a občanské společnosti byla vedena při plném respektování demokratických zásad s cílem rozvíjet konkurenceschopné hospodářství, zintenzivnit demokratické reformy a posilovat pluralitní společnost a právní stát;

                           m)

                           trvat na tom, aby občanská společnost i nadále hrála klíčovou roli v politickém dialogu s EU v úsilí o demokratické změny v Bělorusku, a podporovat proto myšlenku vzniku konference občanské společnosti ve Vilniusu před očekávaným třetím summitem Východního partnerství;

                           n)

                           plně využít Evropské nadace pro demokracii s cílem podpořit klíčové aktéry zabývající se demokracií a problematikou lidských práv v Bělorusku a zaměřit se při tom na ty, kteří měli problémy při získávání tradiční podpory EU;

                           o)

                           naléhat na Rusko a země Východního partnerství, aby vyzvaly Bělorusko k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech politických vězňů, jejich politické rehabilitaci a k tomu, aby se zdrželo jakéhokoli dalšího politicky motivovaného pronásledování;

                           p)

                           zajistit, aby součástí návštěv zástupců EU a členských států v Bělorusku byl i pravidelný kontakt s představiteli občanské společnosti a opozice, aby byla zajištěna vyvážená účast všech stran na jednáních týkajících se vztahů EU-Bělorusko;

                           q)

                           nalézt veškeré dostupné politické možnosti s cílem podpořit Bělorusko, aby:

                                       —

                                       plně uplatňovalo reformy volebního zákona na základě doporučení Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě/Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (OBSE/ODIHR) s cílem vytvořit pluralitní politický systém založený na svobodných a spravedlivých volbách, kde by politické ideje vznikaly ze skutečné politické soutěže politických stran, která je základním prvkem demokracie;

                                       —

                                       umožnilo znovuotevření uzavřené kanceláře OBSE v Minsku;

                                       —

                                       odstranilo veškeré překážky a omezení výkonu svobod sdružování, projevu, pohybu, pokojného shromažďování a myšlení demokratickou opozicí, organizacemi občanské společnosti a nevládními organizacemi, včetně odstranění všech překážek pro registraci, plnohodnotné fungování a získání technické pomoci pro mezinárodní rozvoj; provedlo reformu ustanovení trestního zákoníku o účasti v neregistrovaných organizacích;

                                       —

                                       zavedlo nezbytné institucionální změny k zajištění nezávislosti soudnictví v souladu s doporučeními zvláštního zpravodaje OSN k nezávislosti soudců a právníků, a nezávislosti právníků prostřednictvím změny a účinného uplatňování zákona o právnické profesi;

                                       —

                                       neprovádělo popravy osob odsouzených v roce 2013 k trestu smrti a zavedlo moratorium a následně zrušení trestu smrti;

                                       —

                                       provádělo rozhodnutí Výboru OSN pro lidská práva a pracovní skupiny OSN pro svévolné zadržování týkající se jednotlivých případů a doporučení učiněná Výborem OSN proti mučení v roce 2011 s cílem zastavit nelidské a ponižující zacházení;

                                       —

                                       ;plně spolupracovalo se zvláštním zpravodajem OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Bělorusku s cílem řešit závažné problémy uvedené v jeho zprávě z dubna roku 2013 a aby mu jako první krok povolilo vstup do této země

                                       —

                                       plně modernizovalo vězeňský systém a posilovalo spolupráci s Radou Evropy, především podepsáním Evropské úmluvy o zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání a tím, že poskytne Výboru pro zabránění mučení pravidelný přístup do vazebních věznic, zejména do míst, kde jsou vězněni političtí vězni a ochránci lidských práv; umožnilo přístup zástupců dalších příslušných mezinárodních a vnitrostátních organizací, skupin občanské společnosti a rodinných příslušníků politických vězňů do běloruských věznic;

                                       —

                                       zřídilo nezávislý a plně funkční vnitrostátní orgán na ochranu lidských práv, který by mohl mít podobu úřadu veřejného ochránce práv;

                                       —

                                       zaručilo všem národnostním menšinám rovné příležitosti, rovná práva, začlenění a nediskriminaci, a především zajistilo normalizaci situace Svazu Poláků v Bělorusku; ukončilo marginalizaci romské menšiny, dosáhlo pokroku v dodržování náboženských práv a svobod a nediskriminaci lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů;

                           r)

                           pokud jde o skutečnou svobodu a přístup ke sdělovacím prostředkům přijmout následující opatření: naléhavě vyzvat Bělorusko, aby zrušilo omezení týkající se akreditace novinářů a omezení používání satelitní televize, zintenzívnit finanční a technickou pomoc EU všem druhům nezávislých sdělovacích prostředků (jak v Bělorusku, tak za jeho hranicemi) s cílem zajistit jejich udržitelné fungování a případně jejich širší dostupnost; poskytovat pomoc zaměřenou na vyplňování žádosti o účast na programech evropské pomoci, rozvíjení společných projektů a konsorcií s mezinárodními tiskovými agenturami a zahraničními sdělovacími prostředky;

                     Ke spolupráci v oblasti hospodářství a energetiky

                           s)

                           usilovat o konstruktivní odborný dialog EU-Bělorusko o makroekonomickém vývoji a o finančních otázkách, který by vedl k tomu, aby se Bělorusko věrohodně zavázalo k provádění makroekonomických a strukturálních reforem zahrnujících privatizaci státních podniků, liberalizaci cen, obchodu a bankovního systému, rozvoj vhodného sociálního zabezpečení a boj proti korupci;

                           t)

                           dále zdůrazňovat, že pokud budou splněny klíčové politické požadavky, mají výše uvedené reformy zásadní význam pro hospodářský rozvoj Běloruska, usnadnily by evropské investice a mezinárodní půjčky a vyslaly pozitivní signál pro odstranění stávajících překážek v jednáních v rámci Světové obchodní organizace, a tak by umožnily další integraci do světové ekonomiky;

                           u)

                           nabídnout odbornou pomoc k vytvoření příznivého podnikatelského prostředí s cílem zavést rovné podmínky, bezpečnost investic a rovné příležitosti pro všechny podniky, a především pro malé a střední podniky;

                           v)

                           vést další jednání s Běloruskem o otázkách zaměstnanosti, včetně lidského kapitálu a rozvoje dovedností odpovídajících poptávce pracovního trhu;

                           w)

                           pobízet Bělorusko, aby uplatňovalo doporučení Mezinárodní organizace práce (ILO), a to především v souvislosti se svobodou sdružování, registrace a činnosti nezávislých odborů; naléhat na Bělorusko, aby změnilo své právní předpisy a zaručilo tak, aby pracovníci mohli svobodně a bez omezení dát výpověď v práci, a to jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru;

                           x)

                           vyzvat Bělorusko, aby prosazovalo dodržování nejvyšších mezinárodních bezpečnostních norem a skutečně nezávislé posuzování dopadu na životní prostředí při výstavbě a provozování všech elektráren, aby zlepšilo odborné poradenství i financování ze všech dostupných mezinárodních nástrojů, a to zcela v souladu se stávajícími mezinárodními právními předpisy, jakými jsou Úmluva z Espoo či Aarhuská úmluva, a aby na základě závazku ze dne 23. června 2011 provedlo komplexní posouzení rizik a bezpečnosti (zátěžové testy) s ohledem na přesné požadavky dohodnuté Evropskou komisí a Skupinou evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost;

                           y)

                           pomáhat rozvíjet diverzifikaci zdrojů energie i dodávek energie do Běloruska a sdílet osvědčené postupy EU při provádění mezinárodních a regionálních projektů „zelené ekonomiky“, a to za podpory energeticky účinných obnovitelných zdrojů energie;

                           z)

                           podporovat další regionální spolupráci s Běloruskem i prostřednictvím iniciativ v rámci Východního partnerství, a to zejména pokud jde o obchod, energetiku, životní prostředí a dopravu; podporovat osvědčené postupy bilaterálních hospodářských fór a zaměřit se rovněž více na budování kapacit nestátních činitelů a na podporu řádné veřejné správy a její reformu;

                           aa)

                           pokračovat v poskytování technické a zdravotní pomoci obyvatelům postiženým jadernou katastrofou v Černobylu;

                           ab)

                           podporovat běloruský průzkum a rozvoj v oblasti nekonvenčních zdrojů energie;

                     Ke správě hranic

                           ac)

                           posilovat spolupráci EU-Bělorusko při správě hranic a v boji proti přeshraniční trestné činnosti, a především Bělorusku pomáhat rozvíjet vlastní tranzitní systém, modernizovat cla a postupy hraničních kontrol a plně uplatňovat koncepci integrované správy hranic EU;

                           ad)

                           zajistit, aby diplomaté a politici EU mohli bez omezení cestovat do Běloruska a volně se po zemi pohybovat;

                           ae)

                           poskytnout ve společném zájmu běloruské agentuře pro správu hranic další školení v souladu se schengenským acquis;

                           af)

                           zvážit poskytování odpovídající technické pomoci určené na zavedení aktuálních systémů hraniční kontroly a moderní infrastruktury na straně EU;

                           ag)

                           poskytovat příslušným běloruským úřadům odpovídající odbornou přípravu v oblasti osvědčených postupů EU při zavádění biometrických cestovních pasů;

                           ah)

                           zahájit partnerství pro mobilitu EU-Bělorusko a povzbuzovat Bělorusko, aby se aktivně účastnilo pracovní skupiny Východního partnerství v oblasti migrace a azylu;

                           ai)

                           podporovat spolupráci mezi Běloruskem a Rozvojovým programem OSN a Dětským fondem OSN (UNICEF) s cílem podporovat programy zaměřené na boj proti obchodu s lidmi;

                     K občanské společnosti a mezilidským kontaktům

                           aj)

                           zvýšit podíl projektů, které mají větší přínos pro celé obyvatelstvo, jsou pro něj viditelnější a přispívají k tomu, aby občané lépe chápali hodnoty, zásady a politiky EU, a zároveň vyzdvihují výhody modelu i odborných znalostí EU; podporovat v tomto ohledu příležitost, kterou nabízí Fórum občanské společnosti, a to především s ohledem na jeho nadcházející zasedání v Kišiněvu v říjnu tohoto roku;

                           ak)

                           systematicky a nekompromisně oponovat zkresleným a zavádějícím informacím šířeným běloruskými orgány o politice a projektech EU tím, že budou zveřejňovány a šířeny všechny potřebné informace (data, číselné údaje, právní předpisy);

                           al)

                           zintenzivnit technickou a finanční podporu organizací občanské společnosti, nezávislých nevládních organizací, ochránců lidských práv a odborů se sídlem v Bělorusku nebo v členských státech, které mají v Bělorusku klíčový vliv, a to i prostřednictvím nové Evropské nadace pro demokracii; aktivněji zapojovat občanskou společnost do provádění, sledování a posuzování projektů financovaných EU; výrazně také zlepšit komunikaci a šíření informací o EU, aby občané lépe chápali přístup EU k základním právům a svobodám i nutnost společenského a hospodářského pokroku;

                           am)

                           podporovat organizace, které usilují o prosazování demokracie a lidských práv, a to nejen organizace se sídlem v Bělorusku, ale i v zahraničí, neboť běloruské orgány stále odpírají takovým organizacím možnost registrace; naléhavě přepracovat nejnovější pravidla pro podávání žádostí o financování z prostředků EU v rámci nástroje EIDHR/NSLA, protože známé a respektované běloruské nevládní organizace jsou prakticky z procesu podávání žádostí vyloučeny;

                           an)

                           požadovat, aby běloruské orgány provedly rozhodnutí A/HRC/WGAD/2012/39 pracovní skupiny OSN pro svévolné zadržování v případu ochránce lidských práv Alese Bjaljackého, v němž bylo konkrétně uvedeno, že zadržování pana Bjaljackého, předsedy střediska lidských práv „Vjasna“ a místopředsedy Mezinárodní federace pro lidská práva (FIDH) je svévolné a „v rozporu s čl. 20 odst. 1 Všeobecné deklarace lidských práv (UDHR) a s článkem 22 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech“;

                           ao)

                           naléhat na Bělorusko, aby rozšířilo trvalé pozvání na všechny zvláštní postupy OSN a aby vyzvalo zvláštního zpravodaje OSN pro situaci zastánců lidských práv k návštěvě země;

                           ap)

                           přimět běloruské orgány k tomu, aby zrušily trestněprávní odpovědnost za přijetí zahraničních grantů a aby povolily organizacím uchovávat finanční prostředky na zahraničních bankovních účtech;

                           aq)

                           zvážit jednostranné zjednodušení vydávání víz a snížení jejich ceny ze 60 EUR na cenu pro běloruské občany přijatelnou, plně využít volnosti, kterou vízový kodex nabízí, včetně zrušení nebo snížení poplatků za krátkodobá víza, zejména pro mladé, s cílem usnadnit a zintenzivnit mezilidské kontakty a pomoci předcházet další izolaci obyvatel Běloruska; zvážit rovněž jednostranné snížení nebo zrušení poplatků za dlouhodobá víza, přičemž dlouhodobým cílem by měl být bezvízový režim;

                           ar)

                           vyzvat běloruské orgány, aby zahájily jednání s EU o zjednodušení vízového režimu a o dohodách o zpětném přebírání osob s dlouhodobým cílem zavést bezvízový styk, a tím podpořit mezilidské kontakty, a aby přijaly naléhavá opatření ohledně provádění dohod s Polskem a Litvou o malém pohraničním styku;

                           as)

                           podporovat spolupráci mezi městy a obcemi v EU a Bělorusku a využít při tom příkladů osvědčených postupů některých zemí EU, především Polska, Litvy a Lotyšska;

                           at)

                           usilovat o poskytování více příležitostí ve vzdělávání a výzkumu v EU pro obyvatele Běloruska, a to v rámci vysokoškolského, neformálního a celoživotního vzdělávání; zahájit a podporovat program stáží pro mladé běloruské odborníky v institucích EU a jiných mezinárodních organizacích; dále podporovat Evropskou univerzitu humanitních věd a rozvíjet a podporovat vzdělávací programy a programy odborné přípravy v Bělorusku; zajistit vhodné a dlouhodobé financování programu Erasmus Mundus pro běloruské studenty;

                           au)

                           aktivně hledat příležitosti, jak s Běloruskem zahájit dialog o provádění zásadních reforem jeho systému vysokoškolského vzdělávání, jejichž cílem by bylo rozvíjet především akademickou svobodu, nezávislost institucí a zapojení studentů, aby se tak Bělorusko případně mohlo připojit k Evropskému prostoru vysokoškolského vzdělávání (Boloňský proces);

                           av)

                           vyzvat Mezinárodní federaci ledního hokeje, aby vážně přehodnotila své rozhodnutí umožnit Bělorusku pořádat mistrovství světa v ledním hokeji v roce 2014;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby toto doporučení předal místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, ESVČ, Radě, Komisi a členským státům.

      (1)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0112.

      (3)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 162.

      (4)  Úř. věst. C 136 E, 11.5.2012, s. 57.

      (5)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0334.

      (6)  Úř. věst. C 168 E, 14.6.2013, s. 26.

      (7)  Úř. věst. C 296 E, 2.10.2012, s. 105.

      (8)  Úř. věst. L 307, 7.11.2012, s. 1.

      (9)  Údaje Nezávislého institutu sociálně-ekonomických studií, duben 2013.

      (10)  Seznam politických vězňů zahrnuje rovněž Mikalaje Statkeviče, Paula Sevjarynce, Eduarda Lobava, Mikalaje Autuchoviče, Mikalaje Dzjadoka a Ihara Aliněviče.