title: RECOMMANDATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL concernant l'approbation d'un accord de coopération dans le domaine des utilisations pacifiques de l'énergie nucléaire entre la Communauté européenne de l'énergie atomique (Euratom) et le gouvernement de l'Australie

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                 EVROPSKÁ KOMISE
                                                V Bruselu dne 2.3.2011
                                                SEK(2011) 243 v konečném znění
                          DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ
   o schválení Dohody o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi
    Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Austrálie
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                  DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ
        o schválení Dohody o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi
         Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Austrálie
   A.        DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        ÚVOD
   Na počátku roku 2012 vyprší platnost dohody mezi Společenstvím Euratom a Austrálií.
   Vzhledem k tomu, že Austrálie je jedním z hlavních dodavatelů uranu provozovatelům
   jaderných elektráren v EU, je třeba tuto dohodu zachovat, aby byl zajištěn právní rámec pro
   vztahy v této oblasti.
   Oblast působnosti současné dohody je omezena na převody jaderného materiálu z Austrálie
   do Evropského společenství pro atomovou energii. V souladu se směrnicemi vyjednanými
   s Radou proto Komise oblast působnosti dohody rozšířila tak, aby zahrnovala převody
   materiálu, zařízení a technologií.
   Některé členské státy EU mají s Austrálií dvoustranné dohody. Tato dohoda Společenství
   Euratom zajišťuje stejné jednání se všemi členskými státy a jejich provozovateli a omezuje
   potřebu více dvoustranných dohod mezi Austrálií a jednotlivými členskými státy EU.
   Dohoda umožní širokou spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie stanovením
   celkového rámce pro politickou, technickou a průmyslovou spolupráci. Vznikne tak právní
   rámec pro vlády i pro průmyslové provozovatele smluvních stran – vládu Austrálie a
   Společenství – což usnadní spolupráci v této oblasti.
   2.        VÝZNAM DOHODY
   Společenství Euratom má na podpisu této dohody zájem především proto, že Austrálie je
   jedním z jeho hlavních dodavatelů přírodního uranu. Usnadňování obchodu v jaderné oblasti
   přispívá k politice Společenství týkající se zabezpečení dodávek energie a diverzifikace
   zdrojů energie. Význam uzavření této dohody je založen především na obchodních potřebách.
   Austrálie je třetím největším producentem uranu na světě s produkční kapacitou přibližně
   8 000 tun uranu za rok (19 % celosvětové produkce uranu). Australské zásoby uranu jsou
   největší na světě (23 % celkových zásob). Ročně se vyprodukuje a vyveze v průměru
   10 000 tun oxidu uranu (8 500 tun uranu).
   Uran z Austrálie se prodává výhradně za účelem výroby elektrické energie, což zajišťují
   bezpečnostní záruky. Austrálie je smluvní stranou Smlouvy o nešíření jaderných zbraní jako
   stát, který nevlastní jaderné zbraně. Její dohoda o zárukách v rámci Smlouvy o nešíření
   jaderných zbraní vstoupila v platnost v roce 1974 a Austrálie byla první zemí na světě, která
   v této souvislosti uvedla v roce 1998 v účinnost dodatkový protokol. Kromě těchto
   mezinárodních ujednání Austrálie vyžaduje, aby s ní odběratelské země uzavřely dohodu o
   jaderné spolupráci.
CS                                               2                                               CS
 ---pagebreak---    Uzavření této dohody navíc potvrzuje závazky Austrálie, Společenství a vlád členských států
   Evropské unie k posílení a přísnému uplatňování bezpečnostních záruk, kontrol vývozu a
   fyzické ochrany.
   3.        OBECNÉ SCHÉMA DOHODY
   Cílem dohody je spolupráce v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Euratomem a
   Austrálií. Oblast spolupráce (článek III) zahrnuje zejména jadernou bezpečnost, dodávky
   jaderného materiálu, převody technologií, převody zařízení a radiační ochranu, bezpečnostní
   záruky nebo využívání radioizotopů. Současná dohoda navazuje na dohodu z roku 1981, která
   se vztahovala pouze na převody jaderného materiálu z Austrálie do zemí Euratomu.
   Přepracovaná dohoda je ze své podstaty obousměrná.
   Jejím cílem je aktualizovat zastaralá ustanovení a podle možností zkonsolidovat hlavní znění
   s přílohami a přiloženou výměnou nót. Zůstala zachována současná ustanovení o nešíření,
   zárukách, fyzické ochraně, převodu a zpětném převodu, jakož i o jednáních a správních
   ujednáních, utajení a řešení sporů, jak jsou stanovena ve stávající dohodě a ve výměně nót
   mezi vládou Austrálie a Evropským společenstvím pro atomovou energii.
   Ve snaze zohlednit přání obou smluvních stran týkající se rozšíření oblasti působnosti a
   v souladu s nedávným vývojem, jako například rozšíření Společenství, nová dohoda rovněž
   zahrnuje dodatečná ustanovení považovaná dotyčnými členskými státy Euratomu a vládou
   Austrálie za významná.
   Pokud jde o strukturu, dohoda dále definuje položky, na které se tato dohoda vztahuje (článek
   IV) – různé formy jaderných a nejaderných materiálů – a podrobně popisuje postupy obchodu
   s jaderným materiálem, nejaderným materiálem a zařízením (článek VI). Dohoda obsahuje
   řadu ustanovení určujících kritéria pro převod jaderného materiálu, jakož i způsob řešení
   konfliktních situací. Důraz se klade na to, že jaderný materiál se bude využívat pro mírové
   účely a v souladu s příslušnými dohodami o zárukách (ve Společenství záruky Euratomu
   podle Smlouvy o Euratomu a dohody MAAE o zárukách a jejich dodatkových protokolů1).
   Převody jaderného materiálu by měly probíhat v souladu s ustanoveními Mezinárodní úmluvy
   o fyzické ochraně jaderného materiálu2.
   V dohodě jsou kromě toho lépe formulovány zásady volného pohybu jaderného materiálu
   v rámci Společenství. Podrobně rozebrány jsou otázky duševního vlastnictví (článek IX),
   jakož i způsoby výměny informací (článek X). Aby bylo zajištěno hladké provádění dohody,
   byl přidán zvláštní článek o konzultaci a arbitráži (článek XV) pro případ, že by se vyskytly
   otázky související se správným uplatňováním dohody. Počáteční doba platnosti dohody bude
   30 let, stejně jako v případě dohody z roku 1981 (článek XVIII).
   B.        DOPORUČENÍ
   Komise zastává názor, že Dohoda o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie
   mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Austrálie, jejíž
   schválení se navrhuje:
   1
            INFCIRC/540.
   2
            INFCIRC/274/Rev. l.
CS                                                3                                              CS
 ---pagebreak---    – je v souladu se směrnicemi pro jednání vydanými Radou dne 9. června 2010;
   – splňuje cíle zjednodušení, aktualizace a rozšíření současné dohody;
   – potvrzuje jasný závazek obou smluvních stran týkající se nešíření jaderných zbraní a
      vysoké úrovně jaderné bezpečnosti za účelem zajištění mírového a bezpečného využívání
      jaderné energie;
   – je v souladu s politikou Společenství týkající se zabezpečení dodávek energie;
   – povede k dalšímu posílení velmi dobrých vztahů mezi EU a Austrálií, pokud jde o
      spolupráci v oblasti energetické politiky.
   Komise proto Radě doporučuje Dohodu o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné
   energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Austrálie uvedenou
   v příloze schválit podle čl. 101 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro
   atomovou energii.
CS                                                4                                         CS
 ---pagebreak---                                            PŘÍLOHA
                          DOHODA MEZI VLÁDOU AUSTRÁLIE A
      EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO ATOMOVOU ENERGII (EURATOM) O
          SPOLUPRÁCI V OBLASTI MÍROVÉHO VYUŽITÍ JADERNÉ ENERGIE
   Vláda Austrálie a Evropské společenství pro atomovou energii (Euratom), dále jen
   „Společenství“,
   PŘEJÍCE SI podpořit vzájemnou spolupráci v oblasti využití jaderné energie pro mírové
   účely;
   BEROUCE V ÚVAHU, že oblast působnosti Dohody mezi vládou Austrálie a Evropským
   společenstvím pro atomovou energii o převodech jaderného materiálu z Austrálie do
   Evropského společenství pro atomovou energii uzavřené v Bruselu dne 21. září 1981 je
   omezena a že dohoda v roce 2012 pozbude platnosti;
   ZNOVU POTVRZUJÍCE silný závazek vlády Austrálie, Společenství a vlád jeho členských
   států týkající se nešíření jaderných zbraní, včetně posilování a efektivního používání
   souvisejících záruk a režimů kontroly vývozu, podle kterých je prováděna spolupráce při
   mírovém využití jaderné energie mezi Austrálií a Společenstvím;
   ZNOVU POTVRZUJÍCE podporu cílů Mezinárodní agentury pro atomovou energii (dále jen
   „MAAE“) a jejího systému záruk vládou Austrálie, Společenství a vládami jeho členských
   států;
   ZNOVU POTVRZUJÍCE pevný závazek vlády Austrálie, Společenství a jeho členských států
   v rámci Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů, která byla uzavřena v New Yorku a
   ve Vídni dne 3. března 1980 a vstoupila obecně v platnost dne 8. února 1987 a pro Austrálii
   dne 22. října 1987;
   VZHLEDEM K TOMU, že Austrálie a všechny členské státy Společenství jsou smluvními
   stranami Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, která byla uzavřena ve Washingtonu,
   v Londýně a v Moskvě dne 1. července 1968 a vstoupila v platnost dne 5. března 1970, dále
   jen „NPT“;
   VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že jaderné záruky jsou ve všech členských státech
   Společenství uplatňovány podle Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou
   energii (dále jen „smlouva o Euratomu“) a podle dohod o zárukách uzavřených mezi
   Společenstvím, jeho členskými státy a MAAE;
   VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že vlády Austrálie a všech členských států Společenství jsou
   členy Skupiny jaderných dodavatelů;
   VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že je třeba zohlednit závazky, které má vláda Austrálie a
   vláda každého členského státu Společenství v rámci Skupiny jaderných dodavatelů;
CS                                              5                                              CS
 ---pagebreak---    UZNÁVAJÍCE zásadu volného pohybu jaderného materiálu, zařízení, nejaderného materiálu
   a technologií v rámci Společenství;
   SHODUJÍCE SE na tom, že dohoda by měla být v souladu s mezinárodními závazky
   Evropské unie a vlády Austrálie vyplývajícími z dohod Světové obchodní organizace;
   OPĚTOVNĚ ZDŮRAZŇUJÍCE závazky vlády Austrálie a vlád členských států Společenství
   v rámci jejich dvoustranných dohod týkajících se mírového využití jaderné energie,
   SE DOHODLY TAKTO:
                                              Článek I
                                               Definice
   Není-li uvedeno jinak, použijí se pro účely této dohody tyto definice:
   1.       „vedlejším produktem“ se rozumí zvláštní štěpný materiál, který je odvozen jedním
            nebo více po sobě jdoucími nebo nenavazujícími postupy z jaderného materiálu
            převedeného podle této dohody;
   2.       „příslušným orgánem“ se rozumí:
            –     v případě vlády Austrálie Australský úřad pro bezpečnost a nešíření
                  („Australian Safeguards and Non-Proliferation Office“),
            –     v případě Společenství Evropská komise,
            nebo jiný orgán, o kterém může dotčená smluvní strana kdykoli písemně vyrozumět
            druhou smluvní stranu;
   3.       „zařízením“ se rozumí položky uvedené v oddílech 1, 3, 4, 5, 6 a 7 přílohy B
            dokumentu MAAE INFCIRC/254/Rev. 9/část 1;
   4.       „duševní vlastnictví“ má význam uvedený v článku 2 Úmluvy o založení Světové
            organizace duševního vlastnictví uzavřené ve Stockholmu dne 14. července 1967 a
            pozměněné dne 28. září 1979 a po dohodě smluvních stran může zahrnovat jiný
            předmět;
   5.       „vojenský účel“ zahrnuje, avšak neomezuje se na přímá vojenská využití jaderné
            energie, jako jsou například jaderné zbraně nebo jiná výbušná jaderná zařízení
            (včetně výzkumu a vývoje nebo produkce tritia pro použití v takových jaderných
            zbraních a jiných výbušných jaderných zařízeních), vojenský jaderný pohon, munice,
            včetně munice z ochuzeného uranu, jaderné motory vojenských raket nebo vojenské
            atomové reaktory, nezahrnuje však nepřímé využití, jako například elektrickou
            energii pro vojenské základny získanou z veřejné energetické sítě nebo výrobu
            radioizotopů, které se používají pro vyšetření ve vojenské nemocnici;
   6.       „nejaderným materiálem“ se rozumí:
            –     deuterium a těžká voda (deuterium oxid) a jakákoli sloučenina deuteria, ve
                  které poměr deuteria k vodíku převyšuje 1:5 000, pro použití v jaderném
CS                                                 6                                           CS
 ---pagebreak---                   reaktoru, jak je definovaný v odstavci 1.1 přílohy B dokumentu MAAE
                  INFCIRC/254/Rev. 9/část 1 (Pokyny pro převody jaderných materiálů),
           –      grafit jaderné třídy: grafit pro použití v jaderném reaktoru, jak je definovaný
                  v odstavci 1.1 přílohy B dokumentu MAAE INFCIRC/254/Rev. 9/část 1
                  (Pokyny pro převody jaderných materiálů), se stupněm čistoty vyšším než 5
                  částic na jeden milión ekvivalentů bóru a s hustotou vyšší než 1,50 g/cm3,
   7.      „jaderným materiálem“ se rozumí jakýkoli výchozí materiál nebo zvláštní štěpný
           materiál ve smyslu definic v článku XX stanov MAAE, které byly schváleny v sídle
           Organizace spojených národů dne 23. října 1956 a vstoupil v platnost dne
           29. července 1957 (dále jen „stanovy MAAE“). Jakékoli rozhodnutí Rady guvernérů
           agentury MAAE vycházející z článku XX stanov MAAE, kterým se mění seznam
           materiálů považovaných za „výchozí materiál“ nebo „zvláštní štěpný materiál“, je
           platné v rámci této dohody jen tehdy, pokud se smluvní strany vzájemně písemně
           vyrozumí o přijetí takového rozhodnutí;
   8.      „smluvními stranami" se rozumí vláda Austrálie na jedné straně a Společenství na
           straně druhé;
           „Společenstvím“ se rozumí:
           –      právnická osoba založená na základě Dohody o Euratomu a dále
           –      území, na kterých platí Dohoda o Euratomu;
   9.      „osobami“ se rozumí jakákoli fyzická osoba, podnik nebo jiný subjekt, který se řídí
           platnými právními a správními předpisy v příslušné územní soudní pravomoci
           smluvních stran, ale nezahrnuje smluvní strany této dohody;
   10.     „technologie“ má stejný význam, který je definován v příloze A dokumentu MAAE
           INFCIRC/254/Rev. 9/část 1 (Pokyny pro převody jaderných materiálů).
                                               Článek II
                                                  Cíl
   Cílem této dohody je stanovit rámec pro spolupráci mezi smluvními stranami v oblasti
   mírového využití jaderné energie na základě vzájemného přínosu a oboustrannosti, aniž jsou
   dotčeny příslušné pravomoci jednotlivých smluvních stran.
                                              Článek III
                                          Oblast spolupráce
   1.      Jaderný materiál, zařízení, nejaderný materiál nebo jaderný materiál vyrobený jako
           vedlejší produkt se využije pouze pro mírové účely a nepoužije se pro žádné
           vojenské účely.
   2.      Plánovaná spolupráce mezi smluvními stranami v rámci této dohody může mimo jiné
           zahrnovat:
           a)     dodávky jaderného materiálu, nejaderného materiálu a zařízení;
CS                                                 7                                              CS
 ---pagebreak---       b)   převod technologií, včetně zajišťování informací relevantních k tomuto článku,
           pokud jednotlivé členské státy Společenství vyjádřily ochotu provádět takové
           převody v rámci této dohody;
      c)   převod zařízení, které smluvní strany označily za zařízení navržené,
           zkonstruované nebo provozované na základě nebo s využitím informací
           získaných od druhé smluvní strany a jež v době označení spadá do soudní
           pravomoci jedné ze smluvních stran;
      d)   obstarání zařízení a přístrojů;
      e)   přístup k zařízení a vybavení a jejich použití;
      f)   nakládání s vyhořelým palivem a s radioaktivním odpadem;
      g)   jadernou bezpečnost a radiační ochranu;
      h)   záruky a fyzickou ochranu jaderného materiálu a vybavení;
      i)   využití radioizotopů a radiace v zemědělství, průmyslu a lékařství;
      j)   geologický a geofyzikální průzkum zdrojů uranu, jejich rozvoj, produkci, další
           zpracování a využívání;
      k)   jadernou vědu pro soudní účely;
      l)   otázky regulace mírového využití jaderné energie a
      m)   další oblasti související s předmětem této dohody v rozsahu, v jakém jsou
           zahrnuty do příslušných programů smluvních stran.
   3. Spolupráce se rozšiřuje na činnosti jaderného výzkumu a vývoje ve společném zájmu
      smluvních stran v souladu s doplňkovými ustanoveními, na nichž se smluvní strany
      dohodnou.
   4. Spolupráce podle odstavce 2 tohoto článku může probíhat následovně:
      a)   pořádání sympozií a seminářů;
      b)   organizace společných projektů a zřízení společných podniků;
      c)   zřízení dvoustranných pracovních skupin za účelem provádění společných
           projektů;
      d)   poskytování služeb cyklu jaderného paliva, včetně konverze uranu a
           izotopického obohacování;
      e)   obchod a obchodní spolupráce v souvislosti s cyklem jaderného paliva;
      f)   převod průmyslového zařízení a průmyslové technologie a
      g)   další formy spolupráce, které si smluvní strany písemně určí.
CS                                          8                                             CS
 ---pagebreak---    5.  Spolupráce ve specifických oblastech uvedených v odstavci 2 tohoto článku může
       být případně prováděna prostřednictvím ujednání mezi právním subjektem Austrálie
       a právním subjektem Společenství, který příslušný orgán oznámí druhému
       příslušnému orgánu jako subjekt řádně zmocněný k provádění takové spolupráce.
       Jakákoli taková ujednání musí obsahovat ustanovení týkající se ochrany práv
       duševního vlastnictví v případě, že taková práva existují nebo vzniknou.
                                            Článek IV
                       Položky podléhající ustanovením této dohody
   1.  Tato dohoda se vztahuje na:
       a)     jaderný materiál, nejaderný materiál nebo zařízení převáděné mezi smluvními
              stranami nebo jejich příslušnými osobami, a to přímo nebo přes třetí zemi.
              Takový jaderný materiál, nejaderný materiál nebo zařízení se stane předmětem
              této dohody ve chvíli, kdy vstoupí do územní soudní pravomoci přijímající
              smluvní strany. Dodávající smluvní strana písemně uvědomí přijímající
              smluvní stranu o zamýšleném převodu a přijímající smluvní strana písemně
              potvrdí, že taková položka bude převzata v souladu s touto dohodou.
              Navrhovaný příjemce, pokud se liší od přijímající smluvní strany, bude
              pověřenou osobou v rámci územní soudní pravomoci přijímající smluvní
              strany.
       b)     všechny formy jaderného materiálu získané chemickými nebo fyzikálními
              postupy nebo izotopovou separací; množství takto získaného jaderného
              materiálu však spadá do oblasti působnosti této dohody pouze ve stejném
              poměru, v jakém množství jaderného materiálu, které se použije při jeho
              výrobě a na něž se vztahuje tato dohoda, stojí k celkovému množství takto
              použitého materiálu;
       c)     veškerou výrobu jaderného materiálu vytvořeného neutronovým ozářením;
              množství takto vyrobeného jaderného materiálu však spadá do působnosti této
              dohody pouze ve stejném poměru, v jakém množství jaderného materiálu, které
              se použije při jeho výrobě a na něž se vztahuje tato dohoda, přispěje k této
              výrobě;
       d)     jaderný materiál vyrobený, zpracovaný nebo použitý v zařízení, kde:
              i) nejaderný materiál podléhající ustanovení této dohody byl především nebo
              zcela využit při výrobě, zpracování nebo použití uvedeného jaderného
              materiálu a
              ii) zařízení3 podléhající ustanovení této dohody bylo zcela využito pro výrobu,
              zpracování nebo použití uvedeného jaderného materiálu a
   3
      Pro účely tohoto článku je zařízení omezeno na body 1.1, 3, 4, 5, 6 a 7 přílohy B dokumentu
      INFCIRC/254/Rev. 9/část 1, avšak nezahrnuje jejich dílčí komponenty.
CS                                                9                                               CS
 ---pagebreak---                iii) zařízení3 bylo dodávající smluvní stranou po konzultaci s přijímající
               smluvní stranou označeno za zařízení navržené, zkonstruované, vyrobené nebo
               provozované na základě nebo s využitím technologií převedených podle této
               dohody;
        e)     jaderný materiál, který byl předmětem Dohody o převodech jaderného
               materiálu z Austrálie do Evropského společenství pro atomovou energii
               uzavřené v Bruselu dne 21. září 1981;
        f)     jaderný materiál, který byl převeden z členských států Společenství do
               Austrálie na základě dvoustranných dohod a o němž bylo Společenství v době
               vstupu této dohody v platnost vyrozuměno;
        g)     Jaderný materiál získaný pro jaderné účely z rud nebo koncentrátů jiných než
               koncentrátů uranové rudy, které jsou mezi smluvními stranami převáděny
               přímo nebo přes třetí zemi a jejichž získání převádějící smluvní strana
               oznámila jako významnou z hlediska dohody4.
   2.   Jaderný materiál, nejaderný materiál nebo zařízení uvedené v odstavci 1 tohoto
        článku bude nadále podléhat ustanovením této dohody, dokud nebude v souladu s
        postupy uvedenými ve správním ujednání stanoveno, že:
        a)     taková položka byla znovu převedena mimo soudní pravomoc přijímající země
               v souladu s čl. VII odst. 5 a 6 této dohody;
        b)     jaderný materiál není dále využitelný pro jakoukoliv jadernou činnost
               významnou z hlediska bezpečnostních záruk uvedených v čl. VII odst. 1 nebo
               se stal prakticky neobnovitelným. Při určování toho, kdy je jaderný materiál
               podléhající této dohodě již nepoužitelný nebo znovu neobnovitelný k použití
               pro zpracování do formy, ve které je použitelný pro jakoukoli jadernou činnost
               významnou z hlediska záruk, uznají obě smluvní strany rozhodnutí agentury
               MAAE dle ustanovení o ukončení bezpečnostních záruk příslušné dohody o
               zárukách, jejíž smluvní stranou agentura MAAE je;
        c)     nejaderný materiál a zařízení nejsou již nadále pro jaderné účely využitelné
               nebo
        d)     smluvní strany společně rozhodnou, že tato dohoda se na materiál dále
               nevztahuje.
   3.   Převod technologií podléhá této dohodě v případě členských států Společenství, které
        vyjádřily ochotu provádět takové převody v rámci této dohody prostřednictvím
        písemného oznámení dotčeného členského státu Evropské komisi. Před každým
        převodem by si měly dotčený členský stát (dotčené členské státy) a Evropská komise
        na jedné straně a vláda Austrálie na straně druhé vyměnit předběžné oznámení.
                                              Článek V
   4
      Nesplňuje-li takový jaderný materiál všechny podmínky stanovené v článku VII, pak nebude použit,
      dokud smluvní strany neprovedou konzultaci a nerozhodnou o bezpečnostních zárukách a opatřeních
      fyzické ochrany, které se použijí.
CS                                               10                                                    CS
 ---pagebreak---                                            Obohacování
   Před obohacením jakéhokoliv jaderného materiálu podléhajícího této dohodě zvýšením
   koncentrace izotopu U 235 na dvacet (20) procent nebo více musí obě smluvní strany
   předložit svůj písemný souhlas a informuje se agentura MAAE. V takovém souhlasu se popíší
   podmínky, za nichž může být uran obohacený na dvacet (20) procent nebo více použit.
   Smluvní strany mohou stanovit opatření k usnadnění provádění tohoto ustanovení.
                                             Článek VI
           Obchod s jaderným materiálem, nejaderným materiálem nebo zařízením
   1.       Jakýkoli převod jaderného materiálu, nejaderného materiálu nebo zařízení
            uskutečněný v rámci spolupráce musí být proveden v souladu s příslušnými
            mezinárodními závazky Společenství, členských států Společenství a Austrálie ve
            vztahu k mírovému využití jaderné energie, jak jsou uvedeny v článku VII.
   2.       Smluvní strany si jsou do největší možné míry nápomocny při obstarání jaderného
            materiálu, nejaderného materiálu nebo zařízení, které zajišťuje jedna ze smluvních
            stran nebo osoby ve Společenství nebo osoby spadající do soudní pravomoci vlády
            Austrálie.
   3.       Trvání spolupráce na základě této dohody závisí na vzájemně uspokojivém používání
            systému bezpečnostních záruk a kontrol zavedeného Společenstvím v souladu se
            Smlouvou o Euratomu a systému bezpečnostních záruk a kontrol jaderného
            materiálu, nejaderného materiálu nebo zařízení zavedeného vládou Austrálie.
   4.       Ustanovení této dohody se nesmějí používat tak, aby bránila volnému pohybu
            jaderného materiálu, nejaderného materiálu, zařízení a technologií na území
            Společenství.
   5.       Převody jaderného materiálu a příslušné služby se musí vykonávat za spravedlivých
            obchodních podmínek. Prováděním tohoto odstavce není dotčena Smlouva o
            Euratomu a z ní odvozené právní předpisy ani australské právní a správní předpisy.
   6.       Kromě čl. VII odst. 5 a 6 se jakékoli opětovné převody jakýchkoli položek nebo
            technologií podléhajících této dohodě mimo soudní pravomoc smluvních stran
            provádějí pouze v rámci závazků přijatých vládami jednotlivých členských států
            Společenství a vládou Austrálie ve skupině zemí, které jsou jadernými dodavateli,
            označované jako Skupina jaderných dodavatelů. Na opětovné převody jakýchkoli
            položek, na něž se vztahuje tato dohoda, se zejména uplatňují Pokyny pro převody
            jaderných materiálů stanovené v dokumentu MAAE INFCIRC/254/rev. 9/část 1.
                                            Článek VII
                               Jaderný materiál podléhající dohodě
   1.       Na jaderný materiál podléhající této dohodě se vztahují tyto podmínky:
            a)    ve Společenství záruky Euratomu podle Smlouvy o Euratomu a záruky MAAE
                  podle následujících dohod o zárukách ve znění jejich změn a nahrazení a
                  v souladu se smlouvou o nešíření:
CS                                               11                                            CS
 ---pagebreak---              i)    Dohody mezi členskými státy Společenství, které nevlastní jaderné
                   zbraně, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní
                   agenturou pro atomovou energii, která byla uzavřena v Bruselu dne
                   5. dubna 1973 a vstoupila v platnost dne 21. února 1977 (zveřejněna jako
                   dokument MAAE INFCIRC/193);
             ii)   Dohody mezi Francií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a
                   Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, která byla uzavřena
                   v červnu 1978 a vstoupila v platnost dne 12. září 1981 (zveřejněna jako
                   dokument MAAE INFCIRC/290);
             iii)  Dohody mezi Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,
                   Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní
                   agenturou pro atomovou energii o uplatňování záruk ve Spojeném
                   královstvím Velké Británie a Severního Irska v souvislosti se Smlouvou
                   o nešíření jaderných zbraní, která byla uzavřena ve Vídni dne 6. září
                   1976 a vstoupila v platnost dne 14. srpna 1978 (zveřejněna jako
                   dokument MAAE INFCIRC/263);
             iv)   Dodatkových protokolů uzavřených dne 22. září 1998, které vstoupily
                   v platnost dne 30. dubna 2004 na základě dokumentu MAAE
                   INFCIRC/540 (v opraveném znění) (Posílený systém záruk, část II);
      b)     v Austrálii záruky MAAE podle Dohody o uplatňování záruk mezi Austrálií a
             Mezinárodní agenturou pro atomovou energii v souvislosti se Smlouvou o
             nešíření jaderných zbraní, která vstoupila v platnost dne 10. července 1974
             (zveřejněna jako dokument MAAE INFCIRC/217); doplněné dodatkovým
             protokolem k Dohodě o uplatňování záruk mezi Austrálií a Mezinárodní
             agenturou pro atomovou energii v souvislosti se Smlouvou o nešíření
             jaderných zbraní, která byla uzavřena ve Vídni dne 23. září 1997 a vstoupila
             v platnost dne 12. prosince 1998 (zveřejněna jako dokument MAAE
             INFCIRC/217/Add. 1).
   2. Jestliže je provádění kterékoli dohody s MAAE zmíněné v odstavci 1 tohoto článku
      z jakéhokoli důvodu ve Společenství nebo v Austrálii pozastaveno nebo ukončeno,
      uzavře příslušná smluvní strana s MAAE dohodu se stejnou účinností a stejným
      zajištěním jako dohody o zárukách uvedené v odst. 1 písm. a) nebo b) tohoto článku
      nebo, jestliže to není možné,
      a)     Společenství, je-li dotčeno, bude uplatňovat záruky založené na systému záruk
             Euratomu, který má stejnou účinnost a stejné zajištění jako dohody o zárukách
             zmíněné v odst. 1 písm. a) tohoto článku, nebo, jestliže to není možné,
      b)     se smluvní strany dohodnou na režimu používání záruk, které mají stejnou
             účinnost a stejné zajištění jako dohody o zárukách zmíněné v odst. 1 písm. a)
             nebo b) tohoto článku.
   3. Fyzická ochranná opatření se nepřetržitě uplatňují na úrovních, které splňují nejméně
      kritéria stanovená v příloze C dokumentu MAAE INFCIRC/254/rev. 9/část 1
      (Pokyny pro převody jaderných materiálů); doplňkově k tomuto dokumentu budou
      členské státy Společenství, případně Evropská komise, a Austrálie při uplatňování
      opatření fyzické ochrany odkazovat na své závazky v rámci Mezinárodní úmluvy o
CS                                           12                                             CS
 ---pagebreak---       fyzické ochraně jaderného materiálu ze dne 3. března 1980, včetně jakýchkoli změn,
      které jsou platné pro každou smluvní stranu, a doporučení uvedených v dokumentu
      MAAE INFCIRC/225/Rev. 4 v opraveném znění (Fyzická ochrana jaderného
      materiálu). Přeprava podléhá ustanovením Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně
      jaderného materiálu ze dne 3. března 1980, včetně jakýchkoli změn, které jsou platné
      pro každou smluvní stranu, a předpisům MAAE pro bezpečnou přepravu
      radioaktivních materiálů (bezpečnostní normy MAAE, série č. TS-R-1).
   4. Jaderná bezpečnost a nakládání s odpadem podléhají Úmluvě o jaderné bezpečnosti,
      která byla uzavřena ve Vídni dne 17. června 1994 a vstoupila v platnost dne 24. října
      1996 (dokument MAAE INFCIRC/449), Společné úmluvě o bezpečnosti při
      nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními
      odpady, která byla uzavřena ve Vídni dne 5. září 1997 a vstoupila v platnost dne 18.
      června 2001 (dokument MAAE INFCIRC/546), Úmluvě o pomoci v případě jaderné
      havárie nebo radiační mimořádné situace, která byla uzavřena ve Vídni dne 26. září
      1986 a vstoupila v platnost dne 26. února 1987 (dokument MAAE INFCIRC/336) a
      Úmluvě o včasném oznamování jaderné nehody, která byla uzavřena ve Vídni dne
      26. září 1986 a vstoupila v platnosti dne 27. října 1986 (dokument MAAE
      INFCIRC/335).
   5. Jaderný materiál podléhající této dohodě nesmí být převáděn mimo územní soudní
      pravomoc přijímající smluvní strany bez předchozího písemného souhlasu dodávající
      smluvní strany, pokud není v souladu s odstavcem 6 tohoto článku.
   6. Při vstupu této dohody v platnost si smluvní strany vymění seznamy třetích zemí, do
      nichž jsou povoleny opětovné převody druhou smluvní stranou podle odstavce 5
      tohoto článku. Každá smluvní strana oznámí druhé smluvní straně změny ve svém
      seznamu třetích zemí.
CS                                          13                                              CS
 ---pagebreak---                                              Článek VIII
                                            Přepracování
   Smluvní strany vyjadřují souhlas s přepracováním jaderného paliva s obsahem jaderného
   materiálu podléhajícího této dohodě za předpokladu, že takové přepracování probíhá
   v souladu s podmínkami stanovenými v příloze A.
                                              Článek IX
                                         Duševní vlastnictví
   Smluvní strany v rámci spolupráce na základě této dohody zajistí adekvátní a efektivní
   ochranu vytvořeného duševního vlastnictví a převedené technologie v souladu se
   zdokumentovanými opatřeními dohodnutými mezi smluvními stranami a s příslušnými
   mezinárodními dohodami a právními a správními předpisy platnými v Austrálii a v Evropské
   unii, ve Společenství nebo jeho členských státech.
                                              Článek X
                                         Výměna informací
   1.        a)                                        Smluvní strany mohou zpřístupnit sobě
             navzájem, jakož i osobám ve Společenství nebo osobám spadajícím do soudní
             pravomoci vlády Austrálie informace o záležitostech spadajících do oblasti
             působnosti této dohody, které mají k dispozici.
             b)    Poskytnutí informací získaných od jakékoli třetí strany za podmínek, které
                   takové poskytnutí neumožňují, se vylučuje z oblasti působnosti této dohody.
             c)    Informace, o nichž se dodávající smluvní strana domnívá, že mají obchodní
                   hodnotu, lze poskytnout pouze za podmínek upřesněných smluvními stranami.
   2.        a)                                        Smluvní strany podporují a umožňují
             výměnu informací o záležitostech patřících do oblasti působnosti této dohody mezi
             osobami spadajícími do soudní pravomoci vlády Austrálie na jedné straně a osobami
             ve Společenství na straně druhé.
             b)    Informace, kterými takové osoby disponují, mohou být poskytnuty pouze se
                   souhlasem a za podmínek, které tyto osoby stanoví.
   3.        Smluvní strany učiní všechna vhodná ochranná opatření, která zajistí zachování
             důvěrnosti informací získaných během používání této dohody.
                                              Článek XI
                                         Provádění dohody
   1.        Ustanovení této dohody jsou prováděna v dobré víře takovým způsobem, aby se
             zabránilo omezování, zpožděním nebo nežádoucím zásahům do jaderných činností
             v Austrálii a ve Společenství a aby byla v souladu s přísnými řídícími postupy, které
             jsou vyžadovány pro ekonomické a bezpečné provádění jaderných činností.
CS                                                14                                               CS
 ---pagebreak---    2. Ustanovení této dohody nebudou používána pro žádné komerční nebo průmyslové
      výhody ani pro účely, které zasahují do komerčních nebo průmyslových zájmů, ať už
      se jedná o domácí nebo mezinárodní zájmy smluvních stran nebo pověřených osob,
      ani pro účely, které zasahují do jaderné politiky kterékoli ze smluvních stran nebo
      vlád členských států Společenství, ani pro účely, které by překážely podpoře
      mírového nevýbušného využití jaderné energie, ani pro účely, které by překážely
      pohybu položek, jež podléhají nebo u nichž bylo oznámeno, že by mohly podléhat
      ustanovením této dohody buď v rámci příslušné územní soudní pravomoci smluvních
      stran, nebo mezi vládou Austrálie a Společenstvím.
   3. Evidence jaderného materiálu, na který se tato dohoda vztahuje, bude založena na
      nenahraditelnosti jaderného materiálu a na zásadách úměrnosti a rovnocennosti
      jaderných materiálů, jak jsou stanoveny ve správních ujednáních podle článku XII
      této dohody.
   4. Jakékoli změny informačních oběžníků agentury MAAE uvedených v článcích I, IV,
      VI a VII této dohody jsou v rámci této dohody platné, pouze pokud se smluvní strany
      prostřednictvím diplomatických kanálů navzájem písemně informují, že takové
      změny přijímají.
                                      Článek XII
                                   Správní ujednání
   1. Příslušné orgány obou smluvních stran stanoví správní ujednání k zajištění účinného
      provádění ustanovení této dohody.
   2. Správní ujednání stanovené podle odstavce 1 tohoto článku může být změněno,
      pokud o tom příslušné orgány po vzájemné dohodě písemně rozhodnou.
                                     Článek XIII
                                Platné právní předpisy
   1. Spolupráce podle této dohody musí být v souladu s právními a správními předpisy
      platnými v Austrálii a v Evropské unii, jakož i s mezinárodními dohodami, které
      smluvní strany uzavřely. Pokud jde o Společenství, platné právní předpisy zahrnují
      Smlouvu o Euratomu a z ní odvozené právní předpisy.
   2. Každá smluvní strana je vůči druhé smluvní straně zodpovědná za zajištění toho, aby
      byla ustanovení této dohody přijata a plněna všemi státními podniky a všemi
      osobami spadajícími do její soudní pravomoci v Austrálii a všemi osobami ve
      Společenství, kterým bylo uděleno oprávnění podle této dohody.
CS                                         15                                             CS
 ---pagebreak---                                        Článek XIV
                                 Nedodržení ustanovení
   1. Jestliže kterákoli smluvní strana nebo kterýkoli členský stát Společenství poruší
      základní ustanovení této dohody, může druhá smluvní strana spolupráci podle této
      dohody příslušným písemným oznámením zcela nebo zčásti pozastavit nebo ukončit.
   2. Před přijetím takových opatření smluvní strany jednají s cílem dosáhnout dohody,
      zda jsou zapotřebí nápravná opatření, a pokud ano, jaká nápravná opatření a v jakém
      časovém horizontu mají být přijata.
   3. Opatření podle odstavce 1 tohoto článku se přijmou pouze v případě, že dohodnutá
      opatření nebyla provedena ve lhůtě stanovené smluvními stranami, nebo v případě,
      že se po uplynutí přiměřeného období nenajde žádné řešení. Za takových okolností
      má dodávající smluvní strana právo požadovat navrácení jaderného materiálu, na
      který se tato dohoda vztahuje.
   4. Uvedená ustanovení se použijí i v případě, že by členský stát Společenství, který
      nevlastní jaderné zbraně, nebo Austrálie uskutečnily odpal jaderného výbušného
      zařízení.
                                        Článek XV
                                  Konzultace a arbitráž
   1. Na žádost jedné ze smluvních stran dojde v případě potřeby k setkání zástupců
      smluvních stran, kteří společně projednají záležitosti vyplývající z uplatňování této
      dohody, dohlédnou na její provádění a prodiskutují dodatečná opatření pro
      spolupráci, která tato dohoda nestanoví. Takové konzultace mohou rovněž probíhat
      formou výměny korespondence. Smluvní strany provedou konzultace zejména před
      zahájením nových projektů obohacování nebo přepracování týkajících se jaderného
      materiálu, na nějž se vztahuje tato dohoda.
   2. Spory při výkladu nebo uplatňování této dohody, které nejsou vyřešeny
      vyjednáváním nebo jiným způsobem dohodnutým příslušnými smluvními stranami,
      se na žádost jedné ze smluvních stran předloží arbitrážnímu soudu složenému ze tří
      rozhodců. Každá smluvní strana jmenuje jednoho rozhodce a oba takto jmenovaní
      rozhodci zvolí třetího, který není státním příslušníkem ani jedné ze smluvních stran a
      jenž je předsedou. Pokud do třiceti dnů od požadavku na arbitráž jedna ze smluvních
      stran nejmenuje svého rozhodce, může druhá smluvní strana sporu požádat předsedu
      Mezinárodního soudního dvora, aby tohoto rozhodce za smluvní stranu, která svého
      rozhodce nejmenovala, jmenoval. V případě, že do třiceti dnů od jmenování
      rozhodců obou smluvních stran není zvolen třetí rozhodce, může jedna ze smluvních
      stran požádat předsedu Mezinárodního soudního dvora, aby třetího rozhodce
      jmenoval. Rozhodčí soud je usnášeníschopný, je-li přítomná většina jeho členů, a ke
      všem rozhodnutím je zapotřebí většiny hlasů všech členů rozhodčího soudu. Soud
      stanoví pravidla rozhodčího řízení. Rozhodnutí arbitrážního soudu bude pro obě
      smluvní strany závazné a budou je provádět. Odměna rozhodců se stanoví stejně jako
      odměna soudců ad hoc Mezinárodního soudního dvora.
CS                                           16                                              CS
 ---pagebreak---    3.       Pro účely řešení sporů se použije anglické znění této dohody.
                                            Článek XVI
                                       Doplňková ustanovení
   Ustanovení jakýchkoli platných dvoustranných dohod v oblasti jaderné spolupráce mezi
   Austrálií a členskými státy Společenství se považují za doplnění této dohody a případně se
   ustanoveními této dohody nahrazují.
                                            Článek XVII
                                                Změny
   1.       Smluvní strany mohou na žádost jedné z nich jednat o možných změnách této
            dohody, zejména aby zohlednily mezinárodní vývoj v oblasti jaderných záruk.
   2.       Tato dohoda může být na základě souhlasu smluvních stran změněna.
   3.       Jakákoli změna vstoupí v platnost v den, který smluvní strany určí, na základě
            výměny diplomatických nót mezi smluvními stranami.
   4.       Příloha této dohody tvoří její nedílnou součást a může být pozměněna v souladu
            s tímto článkem.
                                           Článek XVIII
                                  Vstup v platnost a doba trvání
   1.       Tato dohoda vstupuje v platnost v den vydání pozdějšího z písemných oznámení,
            v nichž si smluvní strany vzájemně sdělí, že dokončily své příslušné vnitřní postupy
            nezbytné pro vstup dohody v platnost.
   2.       Tato dohoda zůstává v platnosti na počáteční období třiceti let. Platnost dohody bude
            poté automaticky obnovována na období dalších deseti let za předpokladu, že jedna
            ze smluvních stran neoznámí druhé smluvní straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit, a
            to alespoň šest měsíců před uplynutím dalšího takového období.
   3.       Bez ohledu na pozastavení, vypovězení nebo skončení platnosti této dohody nebo
            spolupráce, která vznikla na základě této dohody, zůstávají povinnosti stanovené v
            článcích III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII a XIII nadále v platnosti, dokud se
            jaderný materiál, nejaderný materiál nebo zařízení podléhající těmto článkům
            nachází na území druhé smluvní strany, v její soudní působnosti nebo kontrole nebo
            dokud podle ustanovení článku IV smluvní strany společně nerozhodnou, že tento
            jaderný materiál již není dále použitelný nebo znovu obnovitelný k použití pro
            zpracování do formy, ve které je použitelný pro jakoukoli jadernou činnost
            významnou z hlediska bezpečnostních záruk.
   4.       Tato dohoda nahrazuje:
            a)    Dohodu mezi vládou Austrálie a Evropským společenstvím pro atomovou
                  energii o převodech jaderného materiálu z Austrálie do Evropského
                  společenství pro atomovou energii uzavřenou v Bruselu dne 21. září 1981;
CS                                                17                                               CS
 ---pagebreak---             b)   výměnu nót představující prováděcí ustanovení týkající se výměn
                 mezinárodních závazků k Dohodě mezi vládou Austrálie a Evropským
                 společenstvím pro atomovou energii (EURATOM) o převodech jaderného
                 materiálu ze dne 21. září 1981 uzavřenou v Bruselu dne 8. září 1993;
            c)   výměnu nót představující prováděcí ustanovení týkající se převodů plutonia k
                 Dohodě mezi vládou Austrálie a Evropským společenstvím pro atomovou
                 energii (EURATOM) o převodech jaderného materiálu ze dne 21. září 1981
                 uzavřenou v Bruselu dne 8. září 1993; a
            d)   výměnu nót představující prováděcí ustanovení mezi vládou Austrálie a
                 Evropským společenstvím pro atomovou energii (EURATOM) týkající se
                 převodů plutonia v rámci Dohody mezi vládou Austrálie a Společenstvím
                 EURATOM a průvodní dopis č. 2 ze dne 21. září 1981 a prováděcí ustanovení
                 týkající se převodů plutonia ze dne 8. září 1993.
   V …………………. ve dvou prvopisech v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském,
   estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském,
   německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském,
   slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
   NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své
   podpisy.
   Za Evropské společenství pro atomovou energii      Za vládu Austrálie
   [podpis]                                           [podpis]
CS                                               18                                           CS
 ---pagebreak---                                              PŘÍLOHA A
                                         PŘEPRACOVÁNÍ
   Vzhledem k tomu, že v článku VIII dohody se stanoví, že jaderný materiál, na který se
   vztahuje tato dohoda, lze přepracovat pouze na základě podmínek stanovených v této příloze.
   Smluvní strany této dohody,
   uznávajíce, že separace, skladování, přeprava a používání plutonia vyžadují zvláštní opatření,
   která sníží riziko šíření jaderného materiálu;
   uznávajíce význam, jaký má přepracování pro účinné využívání energie, při hospodaření s
   materiály obsaženými ve vyhořelém palivu a při dalším mírovém nevýbušném využití, včetně
   výzkumu;
   přejíce si předvídatelné a účelné uplatňování sjednaných podmínek stanovených v této
   příloze, majíce přitom na zřeteli své odhodlání podporovat cíl nešíření a dlouhodobé potřeby
   programů cyklu jaderného paliva smluvních stran;
   rozhodnuty dále podporovat rozvoj mezinárodního systému záruk a dalších opatření
   týkajících se přepracovávání a plutonia, včetně opatření na podporu zabraňování šíření a
   podporu účinné fyzické ochrany;
   se dohodly takto:
                                               Článek 1
   Jaderný materiál, na který se vztahuje tato dohoda, lze přepracovat za následujících
   podmínek:
            a)     přepracování pro účely energetického využití a pro hospodaření s materiály
                   obsaženými ve vyhořelém palivu probíhá v souladu s programem cyklu
                   jaderného paliva, jak je vzájemně vymezen prostřednictvím konzultací mezi
                   příslušnými orgány;
            b)     smluvní strana, která hodlá provádět přepracování, skladování, využívání a
                   přepravy plutonia, musí poskytnout popis jakéhokoli navrhovaného programu
                   cyklu jaderného paliva, včetně podrobného popisu politiky, právního a
                   správního rámce;
            c)     obnovené plutonium se musí skladovat a využívat v souladu s programem
                   cyklu jaderného paliva uvedeného výše v odstavci a) a
            d)     přepracování a využití obnoveného plutonia pro jiné mírové nevýbušné účely,
                   včetně výzkumu, se bude provádět pouze za písemně sjednaných podmínek
                   projednaných mezi smluvními stranami podle článku 2 této přílohy.
CS                                                19                                              CS
 ---pagebreak---                                              Článek 2
   Jednání mezi smluvními stranami se uskuteční do 40 dnů od přijetí žádosti jedné ze
   smluvních stran proto, aby se:
           a)    posoudilo uplatňování ustanovení této přílohy;
           b)    posoudily změny programu cyklu jaderného paliva uvedeného v článku 1
                 přílohy;
           c)    zvážila zdokonalení mezinárodního systému záruk a dalších kontrolních metod,
                 včetně zavedení nových a obecně přijímaných mezinárodních mechanismů
                 týkajících se přepracování a plutonia nebo
           d)    zvážily návrhy na přepracování, využití, skladování a přepravu obnoveného
                 plutonia pro jiné mírové nevýbušné účely, včetně výzkumu.
CS                                               20                                           CS


title: Doporučení Komise ze dne 27. května 2005 o ověřování pravosti euromincí a o manipulaci s euromincemi nezpůsobilými k oběhu (oznámeno pod číslem K(2005) 1540)

text:
               15.7.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 184/60

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 27. května 2005
   o ověřování pravosti euromincí a o manipulaci s euromincemi nezpůsobilými k oběhu
   (oznámeno pod číslem K(2005) 1540)
   (2005/504/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 (1) ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání, požaduje, aby úvěrové instituce a veškerá další zařízení zúčastněná na třídění a veřejné distribuci bankovek a mincí v rámci své profesionální činnosti, včetně zařízení, jejichž činnost spočívá ve výměně bankovek a mincí různých měn, například směnáren, byly povinny stahovat z oběhu eurobankovky a mince, o kterých vědí nebo mají dostatečné důvody se domnívat, že jsou to padělky, a předávat je příslušným vnitrostátním orgánům.

               (2)

               Neexistuje společná metoda, která zajišťuje, aby padělané mince byly detekovány a staženy z oběhu. To sebou nese nebezpečí, že padělané mince a jiné předměty podobné euromincím uvedené podvodně nebo omylem do oběhu se dále používají, což může u veřejnosti případně vyvolat zmatek a předsudky.

               (3)

               V procesu ověřování pravosti mincí prostřednictvím automatického třídění je odmítnuta řada předmětů, včetně mj. padělaných mincí a pravých euromincí, které jsou nezpůsobilé k oběhu. Společnosti a jednotlivci také předávají pravé nezpůsobilé mince příslušným orgánům.

               (4)

               Neexistují společná pravidla pro vnitrostátní orgány jak manipulovat s těmito pravými nezpůsobilými mincemi a jak je refundovat, což vede k různému zacházení v jednotlivých zemích eurozóny a k narušování refundace těchto euromincí.

               (5)

               Za účelem pomoci při provedení článku 6 nařízení (ES) č. 1338/2001 je žádoucí stanovit proces, kterým se ověří pravost euromincí v oběhu a kterým se odstraní padělky, předměty podobné euromincím a euromince nezpůsobilé k oběhu z hotovostního cyklu.

               (6)

               Za účelem vytvoření stejných podmínek s ohledem na pravé euromince nezpůsobilé k oběhu je žádoucí stanovit pokyny pro manipulaci s těmito mincemi a pro jejich refundaci nebo nahrazení,

         TÍMTO DOPORUČUJE:
   ČÁST I
   VYMEZENÍ POJMŮ A DOPORUČENÉ ZVYKLOSTI
   Článek 1
   Vymezení pojmů
   Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

               a)

               „ověřováním pravosti euromincí“ se rozumí proces ověřování pravosti euromincí prostřednictvím automatického elektromechanického nebo ručního třídění. Během tohoto procesu jsou odmítnuty padělky stejně jako pravé euromince nezpůsobilé k oběhu, cizí mince podobné euru a jiné kovové předměty jako medaile a žetony podobné euromincím;

               b)

               „euromincemi nezpůsobilými k oběhu“ se rozumí pravé euromince v oběhu, které jsou vadné nebo jejichž technické parametry a identifikační vlastnosti byly značně pozměněny poměrně dlouhým oběhem nebo náhodně (rozměry, hmotnost, barva, koroze, poškození hran), i záměrně pozměněné mince jiné než padělky. Zejména pokud jde o technické specifikace, jsou pro účely tohoto dokumentu mince nezpůsobilé, jestliže se v jednom rozměru liší od rozměru stanoveného pro příslušnou eurominci alespoň o 0,30 milimetru a/nebo v hmotnosti alespoň o 5 %.

         Článek 2
   Doporučené zvyklosti
   Členské státy by měly provádět ověřování pravosti euromincí, které obíhají na jejich území, nebo nad tímto ověřováním dohlížet v souladu s ustanoveními části II tohoto doporučení.
   Členské státy by měly přijmout společná pravidla pro manipulaci s nezpůsobilými euromincemi, jejich refundaci nebo nahrazení v souladu s ustanoveními části III tohoto doporučení.
   ČÁST II
   OVĚŘOVÁNÍ PRAVOSTI EUROMINCÍ
   Článek 3
   Požadavky na ověřování pravosti a zkoušení
   Měla by být ověřována pravost euromincí minimálně v této hodnotě: 2 EUR, 1 EUR, 50 centů.
   Ověřování pravosti by se mělo provádět centrálně a/nebo v rámci procesu manipulace s mincemi. Za tímto účelem by členské státy měly být ve styku s úvěrovými institucemi a jinými dotčenými profesionálními subjekty, které manipulují s hotovostí, s ohledem na provádění postupů ověřování pravosti stanovených v článcích 4 až 6 tohoto doporučení.
   Množství euromincí, u nichž se bude každý rok ověřovat pravost v každém členském státě, by mělo tvořit alespoň 10 % z celkového čistého objemu příslušných hodnot mincí vydaných tímto členským státem do konce předchozího roku. Aby se zajistilo ověřování pravosti příslušného množství euromincí, měly by členské státy v souladu s články 4 až 6 provádět kontroly vhodného počtu úvěrových institucí a jiných profesionálních subjektů, které manipulují s hotovostí.
   Článek 4
   Zkoušky pro kontrolu třídicích strojů
   Kontrola fungování třídicích strojů by se měla provádět prostřednictvím detekční zkoušky, které případně předchází kontrola třídění, a sice takto:

               1.

               Účelem zkoušky třídění je zkontrolovat, zda stroj dokáže správně třídit euromince všech hodnot. To platí v případě, že neexistují vnitrostátní pravidla, která upravují třídicí kapacitu.
               Zkouška třídění vyžaduje alespoň sto pravých euromincí za každou hodnotu, která se bude zkoušet. Tyto mince všech hodnot se smíchají a nechají se třikrát projít strojem.
               Míra přijetí by měla být u každé zkoušky alespoň 98 %. V případech, kdy jsou pravé euromince používané ke zkoušce třídění a k detekční zkoušce na hranici tolerance stanovené pro euro, lze vzít v úvahu nižší míru přijetí.
               Všechny pravé mince odmítnuté strojem by měly být přezkoušeny. Po třech zkouškách provedených za sebou by všechny pravé mince měly být přijaty.

               2.

               Účelem detekční zkoušky je zkontrolovat, zda stroj dokáže odmítnout předměty podobné euromincím, které nevyhovují specifikacím euromincí, zejména padělané mince.
               Detekční zkouška vyžaduje vzorky padělaných mincí všech dotčených hodnot spolu s definicí, která se týká také materiálů používaných k výrobě předmětů podobných mincím a jiných mincí než euromincí. Za tímto účelem by měla být použita řada reprezentativních skupin, které pocházejí z národních mincovních analytických středisek nebo z Evropského technického a vědeckého střediska (ETVS). ETVS ve spolupráci s národními mincovními analytickými středisky tyto skupiny definuje a aktualizuje.
               Tyto padělky se smíchají s příslušným počtem pravých mincí definovaným ve spolupráci s ETVS a nechají se třikrát projít strojem. Při každé zkoušce by měly být odmítnuty všechny padělky.

               3.

               V souvislosti s vnitrostátními pravidly by se zkoušky stanovené v tomto článku měly provádět alespoň jednou ročně u každého třídicího stroje na místech, kde probíhá ověřování pravosti, v zařízeních vybraných v souladu s článkem 3.

         Článek 5
   Možnosti dodatečného zkoušení třídicích strojů v národním mincovním analytickém středisku nebo v ETVS
   Aby se výrobcům třídicích strojů umožnilo získat údaje nutné k počátečnímu seřízení jejich zařízení, lze zkoušky provádět v některých národních mincovních analytických střediscích, v ETVS nebo po dvoustranné dohodě v prostorách výrobce. Tyto zkoušky by se měly provádět na základě předepsaných postupů a podmínek důvěrnosti definovaných ve spolupráci s ETVS.
   Po zkoušce v národním mincovním analytickém středisku nebo v ETVS se pro dotčený subjekt vydá souhrnná zpráva a její kopie se předá ETVS. Zpráva se uchovává alespoň tři roky a lze ji využívat pro účely srovnání.
   Zpráva by měla obsahovat minimálně identifikaci zkoušeného stroje, výsledky zkoušek a celkové hodnocení, přesný obsah skupin vzorků použitých ke zkouškám, kritéria přijetí, datum a podpis oprávněné osoby.
   Národní mincovní analytická střediska a ETVS uchovávají ve svých prostorách evidenci výkonu třídicích strojů. V národních mincovních analytických střediscích nebo v ETVS může být orientačně k nahlédnutí konsolidovaný seznam třídicích strojů, které úspěšně prošly zkouškami stanovenými v druhém odstavci tohoto článku.
   Článek 6
   Audit a podávání zpráv
   Členské státy by měly sledovat schopnost institucí vybraných v souladu s článkem 3 ověřovat pravost euromincí minimálně na základě těchto prvků:

               —

               existence písemné politiky a organizace v třídicím středisku za účelem detekce padělků, nezpůsobilých euromincí a předmětů podobných euromincím,

               —

               určení vyškolených lidských zdrojů k plnění této politiky,

               —

               přiměřenosti technických prostředků a existence první zprávy výrobce udávající stupeň výkonnosti třídicích strojů,

               —

               existence písemného pracovního plánu údržby, aby třídicí stroje zůstaly na svém původním stupni výkonnosti,

               —

               existence minimálních písemných postupů, které definují různé procesy třídění euromincí a předávání padělků a podezřelých mincí příslušným vnitrostátním orgánům v krátkém časovém rámci,

               —

               objemu mincí, u nichž byla ověřena pravost.

         V případě kontrol stanovených v článku 3 lze s ohledem na vnitrostátní pravidla provést a ohlásit zevrubný audit na základě výše uvedených prvků.
   Každý členský stát by měl každoročně podávat ETVS zprávu o ověřování pravosti, včetně kontrol a auditů, i o objemu euromincí, u nichž byla ověřena pravost, a o poměru každé kategorie odmítnutých předmětů vůči množství tříděných mincí každé hodnoty v oběhu.
   ČÁST III
   MANIPULACE S EUROMINCEMI NEZPŮSOBILÝMI K OBĚHU
   Článek 7
   Refundace nebo nahrazení nezpůsobilých euromincí
   Každý členský stát by měl zajistit společnostem i jednotlivcům usazeným v daném členském státě nebo mimo eurozónu refundaci nebo popřípadě nahrazení euromincí nezpůsobilých k oběhu, jejichž hodnota by měla být označena, a sice bez ohledu na národní stranu mince. Na základě vyhodnocení stanoveného v článku 12 by členské státy měly zajistit podobné podmínky pro refundaci nezpůsobilých mincí tak, aby se umožnilo jejich odevzdávání bez ohledu na zemi, kde byly staženy z oběhu.
   Členské státy se mohou rozhodnout odmítnout refundaci záměrně pozměněných pravých euromincí, jestliže to je v rozporu s národní praxí nebo tradicí (neúcta k portrétu panovníka, neúcta k vydávajícímu orgánu atd.).
   Článek 8
   Manipulační poplatky
   Za refundaci nebo nahrazení nezpůsobilých mincí by v zásadě měl být uložen manipulační poplatek. Poplatek by měl být v celé eurozóně jednotný a měl by tvořit 5 % z nominální hodnoty odevzdaných mincí.
   Od poplatku uvedeného v prvním odstavci může být každý rok osvobozeno množství do jednoho kilogramu nezpůsobilých mincí za každou hodnotu na jeden odevzdávající subjekt.
   Další poplatek ve výši 15 % nominální hodnoty každého pytle/bedny lze účtovat v případě, že pytel / bedna obsahuje padělky nebo vykazuje odchylky jako například špatně roztříděné mince, cizí mince nebo euromince s nezjistitelnou hodnotou či jiné nesrovnalosti, jestliže poměr těchto odchylek vyžaduje podrobnější zkoumání v souladu s článkem 10.
   Členské státy mohou stanovit obecné osvobození od manipulačních poplatků v případech, kdy odevzdávající subjekty úzce a pravidelně spolupracují s orgány na stahování nezpůsobilých euromincí z oběhu.
   Náklady na přepravu a přidružené náklady by měl nést odevzdávající subjekt.
   Padělané mince předané orgánům by neměly podléhat manipulačním ani jiným poplatkům.
   Článek 9
   Balení nezpůsobilých euromincí
   Odevzdávající subjekt by měl mince roztřídit podle hodnoty do jednotných pytlů nebo beden v souladu s normami použitelnými v jednotlivých členských státech, jimž je žádost určena. Jestliže tyto normy nebudou splněny, může dojít k odmítnutí odevzdaných mincí.
   Neexistují-li vnitrostátní normy pro balení, měly by pytle nebo bedny obsahovat:

               —

               500 kusů mincí v hodnotě 2 EUR nebo 1 EUR,

               —

               1 000 kusů mincí v hodnotě 0,50 EUR, 0,20 EUR a 0,10 EUR,

               —

               2 000 kusů mincí v hodnotě 0,05 EUR, 0,02 EUR a 0,01 EUR.

         Každý pytel/bedna by měly nést zřetelné údaje o odevzdávajícím subjektu, obsažené celkové hodnotě a hodnotě mincí, hmotnosti, datu zabalení a číslu pytle/bedny. Odevzdávající subjekt by měl k balení poskytnout seznam s přehledem odevzdávaných pytlů/beden.
   V případě, že je celkové množství nezpůsobilých euromincí menší než výše uvedené normy, měly by být nezpůsobilé euromince roztříděny podle hodnoty a lze je odevzdat v nestandardním obalu.
   Článek 10
   Kontroly členských států
   1.   Členské státy by měly u odevzdaných nezpůsobilých mincí kontrolovat:

               —

               množství uvedené pro každý/ou pytel/bednu,

               —

               pravost, aby se zajistilo, že se mezi nimi nenacházejí padělky,

               —

               vizuální vzhled, aby se určilo, že jsou v souladu s ustanoveními článku 7.

         2.   Kontroly množství odevzdaných mincí by se měly provádět zvážením každého pytle/bedny. Na jmenovitou hmotnost standardního obalu uvedenou v druhém odstavci článku 9 by se měla použít tolerance v rozmezí –2 % a +1 %. Rovnocenná kontrola by se měla provést tehdy, jestliže se vnitrostátní obalové zvyklosti liší od výše uvedených norem. Dále by se u každého pytle/bedny měly zkontrolovat viditelné odchylky.
   V případě, že je hmotnost pytle/bedny mimo rozmezí tolerance, je třeba zpracovat celé množství dotyčného pytle/bedny.
   3.   Kontroly pravosti a vizuálního vzhledu lze provádět výběrem vzorků. Měl by se zkontrolovat minimálně reprezentativní vzorek ve výši 10 % z odevzdaného množství u hodnot 2 EUR, 1 EUR, 0,50 EUR, 0,20 EUR a 0,10 EUR.
   4.   Kontroly pravosti by se na vzorcích uvedených v odstavci 3 měly provádět podle těchto postupů:

               i)

               v případě mechanického/automatického třídění by se stroje měly seřídit podle postupů stanovených v části II tohoto doporučení,

               ii)

               v ostatních případech se použijí kritéria národních mincovních analytických středisek.

         V případě detekce jednoho padělku je třeba ověřit pravost celého množství v pytli/bedně.
   5.   Kontroly vizuálního vzhledu by se měly na vzorcích uvedených v odstavci 3 provádět proto, aby se zjistilo, zda pytel/bedna vykazuje odchylky jako špatně roztříděné mince, cizí mince nebo euromince s nezjistitelnou hodnotou. V případě, že se tyto odchylky objevují v poměru větším než 1 %, měly by být příslušný pytel/bedna znovu zkontrolován/a a měl by být určen podíl nerefundovatelných mincí podle jedné z těchto metod:

               i)

               celé množství mincí v každém dotčené/m pytli/bedně se zkontroluje ručně způsobem definovaným příslušnými vnitrostátními orgány,

               ii)

               kromě vzorku stanoveného v odstavci 3 se zkontroluje vizuální vzhled 10 % vzorku z pytle/bedny. Kombinovaný podíl nerefundovatelných mincí spočítaný ve dvou vzorcích se pak vztáhne na celý obsah pytle/bedny.

         Článek 11
   Tok informací a komunikace
   Členské státy by měly každý rok Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru hlásit refundované nebo nahrazené nezpůsobilé euromince. Informace by měly obsahovat množství těchto mincí a jejich hodnotu. Komise navíc vypracovává pro Hospodářský a finanční výbor pravidelné zprávy.
   Členské státy by měly zajistit, aby informace o službách určených k refundaci nebo nahrazení a o konkrétních předepsaných postupech, jako jsou normy pro balení a poplatky, byly k dispozici na příslušných internetových stránkách a v příslušných publikacích.
   ČÁST IV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 12
   Vyhodnocení
   Tři roky po zveřejnění tohoto doporučení budou současná pravidla vyhodnocena ve světle získaných zkušeností, pokud jde mj. o harmonizaci podmínek pro refundaci a nahrazování nezpůsobilých mincí stanovených v článku 7, vhodnost zrušení osvobození od manipulačních poplatků stanoveného v článku 8, možnost stanovit mechanismus vyrovnání mezi členskými státy za refundované nezpůsobilé mince a případnou potřebu právních předpisů.
   Článek 13
   Určení
   Toto doporučení je určeno zúčastněným členským státům definovaným v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 974/98 (2).

      V Bruselu dne 27. května 2005.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 181 ze dne 4.7.2001, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.


				|

		52014PC0206

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Mosambikem /* COM/2014/0206 final - 2013/ () */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Evropská unie a Mosambická republika podepsaly
protokol k dohodě o rybolovu, který platí od 1. února 2012. Platnost
protokolu, kterým se plavidlům EU udělují rybolovná práva a stanoví
finanční náhrada, skončí 31. ledna 2015.
Komise navrhuje sjednat nový protokol, který
by odpovídal skutečným možnostem a potřebám loďstva členských
států a byl v souladu se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími
se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské
politiky.
Rada se žádá, aby přijala směrnice
pro jednání, které jsou přílohou tohoto doporučení.
2.           DOPORUČENÍ
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem
Komise doporučuje, aby:
- Rada zmocnila Komisi zahájit a vést jednání
o obnovení protokolu v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu s
Mosambickou republikou;
- Komise byla pověřena vedením
jednání v této věci jménem Unie;
- Komise vedla tato jednání po konzultacích se
zvláštním výborem podle ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie;
- Rada schválila směrnice pro jednání,
které jsou přílohou tohoto doporučení.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Komise pověřuje, aby
jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o
partnerství v oblasti rybolovu s Mosambikem
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k tomu, že by měla být zahájena
jednání s cílem uzavřít nový protokol k dohodě o partnerství v
odvětví rybolovu s Mosambickou republikou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se zmocňuje, aby jménem Evropské
unie zahájila jednání s cílem obnovit protokol k Dohodě o partnerství
v odvětví rybolovu s Mosambickou republikou.
Článek 2
Tato jednání se vedou za konzultace s Pracovní
skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku a v souladu se
směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
PŘÍLOHA
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Komise pověřuje,
aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o
partnerství v oblasti rybolovu s Mosambikem
Směrnice pro jednání
–
Cílem jednání je obnovení protokolu k Dohodě o
partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mosambickou
republikou, a to v souladu se závěry Rady ze dne 19. března 2012
týkajícími se sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější
dimenzi společné rybářské politiky.
–
S cílem zajistit prostřednictvím tohoto nového
protokolu podporu udržitelného a odpovědného rybolovu jsou
směrnice pro jednání Komise založeny na následujícím:
·
zajištění přístupu do výlučné
ekonomické zóny Mosambické republiky a nezbytných povolení pro plavidla
loďstva Evropské unie, aby mohla provádět rybolov v této výlučné
ekonomické zóně;
·
řádné zohlednění nejlepšího dostupného
vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých
regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit a zvýšit
environmentální udržitelnost rybolovných činností, které budou
zaměřeny výhradně na dostupné zdroje, s přihlédnutím k
rybolovné kapacitě místního loďstva, přičemž zvláštní
pozornost bude věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích
populací;
·
snaha o získání přiměřeného podílu
na rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU,
mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva;
·
zajištění toho, aby přístup k rybolovu
vycházel z podobných kritérií, jaká se uplatňují na současný
protokol, při zohlednění změn zaznamenaných v posledních
letech a s ohledem na nejaktuálnější dostupná vědecká hodnocení;
·
pokračování dialogu za účelem posílení
odvětvové politiky a podpory zavedení odpovědné rybářské
politiky ve spojení s rozvojovými cíli dané země, zejména pokud jde o
správu, návazná opatření, kontrolu a monitorování rybolovné činnosti
a vědecká doporučení;
·
zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování
lidských práv a demokratických zásad;
·
pokud je to možné, zohlednění zájmů
nejvzdálenějších regionů EU, jež jsou hospodářsky a
sociálně spojeny s rybolovnou činností v Mosambiku.
–
S cílem zabránit přerušení rybolovných
činností by měl nový protokol obsahovat ustanovení o prozatímním
uplatňování ode dne následujícího po dni skončení platnosti
stávajícího protokolu.
–
Protokol by měl zejména definovat:
·
rybolovná práva, jež mají být udělena
plavidlům Evropské unie (podle kategorie),
·
finanční náhradu a podmínky její úhrady a
·
mechanismy realizace odvětvové podpory.


title: Doporučení pro Doporučení Rady s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---          EVROPSKÁ KOMISE
                                       V Bruselu dne 15.6.2010
                                       SEK(2010) 741 v konečném znění
                           Doporučení pro
                        DOPORUČENÍ RADY
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru
CS                                                                    CS
 ---pagebreak---                                               Doporučení pro
                                           DOPORUČENÍ RADY
                s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Podle článku 126 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných
          financí.
   (2)    Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
          prostředkem pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst,
          jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
   (3)    V roce 2005 došlo k reformě Paktu o stabilitě a růstu, která se pokusila posílit jeho
          účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
          Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku
          byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě
          a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke
          zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
   (4)    Rada dne [13. července 2010] v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že na
          Kypru existuje nadměrný schodek.
   (5)    Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení
          a vyjasnění postupu při nadměrném schodku1 (které tvoří součást Paktu o stabilitě
          a růstu) je Rada také povinna podat dotyčnému členskému státu doporučení s cílem
          odstranit nadměrný schodek během určené lhůty. Doporučení musí stanovit nejvýše
          šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření, jakož
          i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, což by mělo být ukončeno v následujícím
          roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Při rozhodování o existenci
          zvláštních okolností by se měly zohlednit „rozhodující faktory“ upřesněné v čl. 2
          odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Rada by ve svém doporučení k odstranění
          nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení minimálního ročního zlepšení
          strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných
          dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP.
   1
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
CS                                                  2                                             CS
 ---pagebreak---    (6) Má se za to, že v případě Kypru existují zvláštní okolnosti, které jsou rozhodující
       pro větší flexibilitu při uplatňování postupu při nadměrném schodku, kterou zavedla
       reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005. V roce 2009 hospodářská aktivita poprvé
       za 35 let poklesla. V této recesi se odrazil podstatný pokles v domácí poptávce a
       nepříznivé vnější prostředí. Zejména vysoká zadluženost domácností spolu
       s přísnějšími úvěrovými podmínkami, zhoršujícím se výhledem na trhu práce a
       nepříznivými vlivy na důvěru občanů vedly k poklesu soukromé spotřeby. Současně
       došlo k silné korekci v oblasti investic v době, kdy byl zaznamenán pokles zahraniční
       poptávky po bydlení, malá míra využívání kapacit a restrukturalizace bilancí firem.
       Navíc se propadl vývoz zboží a služeb, zejména v oblasti cestovního ruchu,
       v důsledku finanční krize a celosvětového zpomalení a především mnohem nižšího
       očekávání růstu u hlavních obchodních partnerů (Spojené království, eurozóna,
       Rusko). Schodek v roce 2009 je následkem hospodářského útlumu i stimulačních
       opatření, která kyperské orgány přijaly v souladu s Plánem evropské hospodářské
       obnovy. Existence zvláštních okolností opravňuje Radu povolit nápravu nadměrného
       schodku ve střednědobém horizontu.
   (7) V letech předcházejících krizi, za příznivé hospodářské situace a za podpory
       výrazného růstu cen aktiv a vysokých daňových příjmů, byl Kypr schopen vytvářet
       rozpočtové přebytky a snížil poměr svého hrubého veřejného dluhu k HDP na 48,4 %
       v roce 2008 (ze 70,2 % v roce 2004). V roce 2009 však byly veřejné finance značně
       zatíženy hospodářskou krizí. V důsledku toho se rozpočtové saldo propadlo z přebytku
       0,9 % HDP v roce 2008 do schodku ve výši 6,1 % HDP v roce 2009. Bylo to také
       důsledkem řady diskrečních opatření v reakci na hospodářský útlum (v souladu
       s Plánem evropské hospodářské obnovy) a poměrně velkých účinků struktury HDP
       způsobených daňově mnohem méně výnosnou skladbou růstu. Oznámení v rámci
       postupu při nadměrném schodku z března 2010, předložené ministerstvem financí,
       předpokládá v roce 2010 další zvýšení schodku na 6,2 % HDP. Rozpočtové projekce
       obsažené v prognózách útvarů Komise z jara 2010 však naznačují, že schodek
       rozpočtu v roce 2010 dosáhne okolo 7 % HDP. Nebyla zahrnuta možná
       mimorozpočtová opatření, o nichž se dosud diskutuje a k nimž jsou k dispozici jen
       nejisté nebo žádné informace o způsobu a načasování jejich provádění.
   (8) Vzhledem ke zvláštním okolnostem a rámci Plánu evropské hospodářské obnovy je
       doporučeno průměrné roční fiskální úsilí. Fiskální úsilí by mělo zohlednit všechny
       faktory, jež mají význam pro dosažení cílů fiskální politiky, od úrovně schodku
       veřejných financí a hrubého zadlužení až po jiné ukazatele, jako je např. saldo běžného
       účtu, výše podmíněných závazků finančního sektoru, platby úroků, rizikové prémie a
       očekávaná změna ve výdajích souvisejících se stárnutím obyvatelstva ve
       střednědobém horizontu. Při výpočtu průměrného ročního fiskálního úsilí se za
       výchozí bod bere schodek za rok 2011 uvedený v prognóze útvarů Komise z jara
       2010. Celkové fiskální úsilí nezbytné k dosažení nominálního cílového schodku ve
       výši 3 % ve stanovené lhůtě se pak vypočte na základě předpokladu postupného
       zacelování mezery výstupu do roku 2015.
   (9) Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém
       rámci s lhůtou pro nápravu do roku 2012. Vzhledem ke značné vnější a domácí
       nerovnováze by věrohodný a udržitelný postup korekce od kyperských orgánů
       konkrétně vyžadoval, aby v roce 2010 posílily fiskální strategii pomocí opatření na
       kontrolu běžných výdajů pro snížení schodku pod 6 % HDP v roce 2010 a aby přijaly
       včasná opatření k vymezení konsolidační strategie zaměřené na stranu výdajů. Za
CS                                             3                                               CS
 ---pagebreak---         tímto účelem by kyperské orgány měly v letech 2010–2012 zajistit průměrné roční
        fiskální úsilí ve výši 1¾ % HDP a upřesnit opatření nezbytná k nápravě nadměrného
        schodku do roku 2012 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a
        k rychlejšímu snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové
        podmínky jsou lepší, než se momentálně očekává. Ve svém programu stability
        předloženém Komisi a Radě dne 1. dubna 2010 se Kypr zavázal snížit schodek na
        4,5 % HDP v roce 2011 a na 3,4 % HDP v roce 2012. Další úsilí, které od Kypru
        požaduje toto doporučení, se proto ve srovnání s původním plánem kyperských orgánů
        považuje za proveditelné a nezbytné. Konsolidace rozpočtu by také měla přispět
        k tomu, aby poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začal opět klesat a aby se
        obnovením odpovídající úrovně primárního přebytku uspokojivým tempem přibližoval
        k referenční hodnotě.
   (10) V nedávné minulosti došlo ke zkvalitnění rozpočtového rámce Kypru v souvislosti
        s přijetím účetního systému pro finanční řízení (FIMAS). Kypr počínaje rokem 2006
        rovněž provedl postupný přechod na tříletý střednědobý rozpočtový rámec a v roce
        2007 zavedl metodiku sestavování rozpočtu podle programů a výsledků. Tento nový
        rámec je však stále ve fázi zavádění a předpokládá se, že v plném rozsahu bude
        zaveden až v roce 2012. Jeho dopad by se proto mohl projevit až ve střednědobém
        horizontu. Včasné zavedení nového rámce by mělo zásadní význam pro úspěšnou a
        trvalou konsolidaci veřejných financí. Stávající postup přijímání dodatečných rozpočtů
        v průběhu roku znamenal růst běžných výdajů nad plánované přerozdělení prostředků.
        Nový rozpočtový rámec by měl po úplném zavedení tuto praxi ukončit a měl by vést
        k efektivnějšímu a účinnějšímu procesu sestavování rozpočtu, který přispěje
        k omezení výdajů podle jednotlivých ministerstev a stanovených stropů. Zároveň by
        nový proces sestavování rozpočtu měl položit pevný základ pro přerozdělení výdajů ve
        prospěch aktivit podporujících hospodářský růst.
   (11) Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně převyšuje průměr EU,
        což je dáno především relativně vysokým růstem výdajů na důchody v poměru k HDP
        v nadcházejících desetiletích částečně v důsledku toho, že důchodový systém je stále
        ve fázi rozvoje. Důchodová reforma zahájená v dubnu 2009 má růst výdajů na
        důchody mírně snížit, a především zvýšit výši příspěvků na sociální zabezpečení.
        Reforma by měla zlepšit dlouhodobé saldo důchodového systému a zmenšit rizika
        ohrožující udržitelnost, neměla by však mít vliv na celkové hodnocení. Rozpočtová
        pozice v roce 2009 dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru
        udržitelnosti. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, jež byla
        v roce 2009 ve zprávě Komise o udržitelnosti2 hodnocena jako vysoká, by přispělo
        zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu a zavedení dalších opatření
        zaměřených na omezování významného růstu výdajů souvisejících se stárnutím
        obyvatelstva, zejména výdajů na důchody a zdravotnictví.
   (12) Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 činil hrubý veřejný dluh
        v roce 2009 56,2 % HDP. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména podstatným
   2
        V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské
        státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost
        na strategie orientované na udržitelnost“ a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou
        politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé
        udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o
        udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.
CS                                                    4                                                   CS
 ---pagebreak---         zhoršením primárního salda a dluh zvyšujícími „efekty sněhové koule“ v důsledku
        klesajícího nominálního HDP. Úroveň zadlužení negativně ovlivnila i vnitřní
        dynamika dluhu, odpovídající přibližně 1 procentnímu bodu HDP, způsobená
        akumulací státních aktiv na konci roku s cílem splnit závazky vyplývající ze splatnosti
        dluhů, připadající na začátek ledna 2010, jakož i rozdíly mezi hotovostním a
        akruálním principem. Na rok 2010 oznámil Kypr plánovaný dluh ve výši 62 % HDP,
        který tak překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy (program stability
        z dubna 2010 počítá s mírně nižší hodnotou (61 %) a předpokládá další nárůst na
        63,2 % HDP v roce 2011). Vzhledem k rizikům nepříznivého vývoje ohrožujícím
        makroekonomický scénář a plnění rozpočtových cílů je možné, že vývoj míry
        zadlužení by mohl být méně příznivý, než se plánuje. Prognóza útvarů Komise z jara
        2010 předpokládá další růst dluhu na 62,3 % HDP v roce 2010 a na 67,6 % v roce
        2011 v důsledku zhoršeného primárního salda.
   (13) Posílený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku si vyžádá pravidelnou
        a včasnou kontrolu pokroku v provádění strategie fiskální konsolidace. V tomto
        ohledu by mohla být uvedené otázce účelně věnována samostatná kapitola
        v nadcházejících aktualizacích kyperského programu stability.
   (14) Obecně by podle názoru Rady měla opatření na konsolidaci rozpočtu zajistit trvalé
        zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných
        podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností
        ekonomiky,
   PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   (1)    S vědomím, že rozpočtová pozice Kypru v roce 2009 je výsledkem opatření
          odpovídajících přibližně 1½ % HDP v roce 2009, jež byla přiměřenou reakcí na
          hospodářský útlum v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, jakož i
          výsledkem volného působení automatických stabilizátorů, by kyperské orgány měly
          odstranit současný nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2012.
   (2)    Kyperské orgány by měly věrohodným a udržitelným způsobem snížit schodek
          veřejných financí pod 3 % HDP prostřednictvím opatření ve střednědobém rámci. Za
          tímto účelem by kyperské orgány konkrétně měly:
          a)    provést nezbytná opatření ke snížení schodku pod 6 % HDP v roce 2010 a
                vymezit konsolidační strategii zaměřenou na stranu výdajů s cílem snížit do
                roku 2012 schodek pod referenční hodnotu;
          b)    zajistit za tímto účelem průměrné roční fiskální úsilí ve výši nejméně 1¾ %
                HDP v období let 2010–2012, což by také mělo přispět k postupnému návratu
                poměru hrubého veřejného dluhu k HDP k referenční hodnotě uspokojivým
                tempem prostřednictvím obnovení odpovídající úrovně primárního přebytku;
          c)    upřesnit a důkladně provést opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku
                do roku 2012 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a zrychlit
                snižování schodku, pokud se ukáže, že jsou hospodářské nebo rozpočtové
                podmínky lepší, než se momentálně očekává.
CS                                             5                                                CS
 ---pagebreak---    (3)      Za účelem omezení rizik ohrožujících korekci by Kypr měl posílit závaznou povahu
            střednědobého rozpočtového rámce, jakož i zlepšit dohled nad dodržováním
            rozpočtových cílů během roku.
   (4)      Zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zavedením reformních opatření
            ke kontrole výdajů na důchody a zdravotní péči s cílem omezit předpokládaný růst
            výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.
   (5)      Kyperské orgány by měly dále využít každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí,
            včetně lepších hospodářských podmínek, aby urychlily snižování poměru hrubého
            veřejného dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě.
   (6)      Rada stanoví lhůtu do [13. ledna 2011], ve které kyperská vláda přijme účinná
            opatření a upřesní ta opatření, jež budou nezbytná k dosažení pokroku při nápravě
            nadměrného schodku. Ve zhodnocení účinných opatření se přihlédne
            k hospodářskému vývoji ve srovnání s hospodářským výhledem v prognóze útvarů
            Komise z jara 2010.
   Kyperské orgány by měly podávat zprávy o pokroku při provádění těchto doporučení
   v samostatné kapitole nadcházejících aktualizací programů stability, dokud nebude postup při
   nadměrném schodku zrušen.
   Rada rovněž zdůrazňuje význam dosažení střednědobého cíle pro řádné řízení rozpočtu
   v době hospodářského útlumu. Vyzývá proto kyperské orgány, aby po nápravě nadměrného
   schodku zajistily rozpočtovou konsolidaci směřující ke střednědobému cíli pro rozpočtovou
   pozici v podobě vyrovnaného strukturálního salda rozpočtu. Dodržení rozpočtových cílů a
   rozhodné omezení výdajů ve střednědobém horizontu by bylo možné zlepšit tím, že bude
   v plném rozsahu podle plánu proveden efektivní víceletý rozpočtový rámec.
   Toto doporučení je určeno Kyperské republice.
   V Bruselu dne
                                                Za Radu
                                                předseda/předsedkyně
CS                                                6                                             CS