title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Litvy v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/56

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Litvy v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/15)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Litva předložila svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 17. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise litevský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Litvě pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Litvu (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Konečný plán by měl rozpracovat interakce mezi různými politikami a opatřeními napříč jednotlivými rozměry energetické unie, které jsou již prezentovány: mimo jiné energetická účinnost, energie z obnovitelných zdrojů a odvětví, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi. Návrh plánu rovněž uznává význam opatření v oblastech obnovitelné energie a energetické účinnosti pro energetickou bezpečnost, jež by měla být v konečném plánu dále rozpracována. Konečný plán by měl také vzít v úvahu rozměr vnitřního trhu a rozměry výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti při podpoře úsilí plánovaného pro ostatní rozměry energetické unie. Mezi významné části konečného plánu patří rovněž zvážení synergií mezi sektorem LULUCF a nařízením o sdílení úsilí, stejně jako zvážení dopadu zvýšení využití biomasy pro účely výroby energie na sektor LULUCF.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označila by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Litvu vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Litvy v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE LITVĚ:

                  1.

                  Dále rozpracovat svou strategii pro dosažení svého cíle emisí skleníkových plynů do roku 2030 ve výši –9 % ve srovnání s rokem 2005 u odvětví, na něž se nevztahuje systém EU obchodování s emisemi. To zahrnuje specifikaci úlohy sektoru využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) na základě pravidel započítávání podle nařízení (EU) 2018/841 a další definování plánovaných politik.

                  2.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí Litvy v podobě 45 % podílu energie z obnovitelných zdrojů v roce 2030 zmíněnou v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu jakožto příspěvek k dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, a to podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatřeními v souladu se závazky stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Uvést orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Předložit opatření ke splnění cíle v odvětví dopravy uvedeného v jejím návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 25 směrnice (EU) 2018/2001. Uvést další podrobnosti o zjednodušení administrativních postupů a o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Podstatně zvýšit míru svých ambicí směřujících ke snížení konečné i primární spotřeby energie do roku 2030 a navrhnout ambicióznější politiky a opatření, které by zajistily dosažení dalších úspor energie za účelem dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Vyjádřit svůj vnitrostátní příspěvek v oblasti energetické účinnosti jako objem konečné i primární spotřeby energie v roce 2030 v absolutním vyjádření. Uvést více informací o politikách a opatřeních v oblasti energetické účinnosti, uvést, které z nich budou pokračovat po roce 2020, které nové politiky budou zavedeny po roce 2020 a jaké budou mít dopady. Obzvláště zvážit zavedení dodatečných opatření v oblasti energetické účinnosti, která se budou zaměřovat na odvětví dopravy.

                  4.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu a přiměřenost výroby elektřiny vzhledem k ambicióznímu cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, například dodatečná opatření týkající se reakce strany poptávky a skladování. Při posuzování přiměřenosti zdrojů v odvětví elektrické energie brát v úvahu regionální kontext a skutečný potenciál propojovacích vedení a výrobní kapacity v sousedních zemích.

                  5.

                  Definovat perspektivní cíle a úkoly v souvislosti s integrací trhu, zejména opatření pro rozvoj konkurenceschopnějších velkoobchodních i maloobchodních trhů, včetně směřování k plně tržním cenám.

                  6.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od roku 2020 do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  7.

                  Zintenzivnit již nyní dobrou regionální spolupráci mezi pobaltskými zeměmi (Estonsko, Lotyšsko a Litva) a rozšířit ji do nových oblastí, včetně geografického rozšíření do severských zemí (Dánsko, Finsko, Island, Norsko a Švédsko). Regionální výměny by se měly zaměřovat na vnitřní trh s energií a energetickou bezpečnost, a to s ohledem na změny v elektroenergetických soustavách umožňující vyšší podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů, v jejichž důsledku se zvýší dovoz a vývoz elektřiny, jakož i potřeba flexibility systému, a také na snižování emisí uhlíku v odvětví dopravy a regionální spolupráci v oblasti výzkumu.

                  8.

                  Rozšířit analýzu investic nutných k modernizaci ekonomiky dosažením cílů v oblasti energetiky a klimatu a uvést další podrobnosti o zdrojích uvedených investic, včetně příslušného financování na vnitrostátní a regionální úrovni a na úrovni Unie.

                  9.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  10.

                  Uvést analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, uvést dopady na znečištění ovzduší v případě různých scénářů, poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  11.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Dále rozpracovat opatření řešící otázky energetické chudoby, mimo jiné specifikováním cílů a zamýšlených dopadů plánovaných politik a opatření, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final, 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Maďarska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/64

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Maďarska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/17)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Maďarsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. ledna 2019. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise maďarský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) je zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Maďarsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady pro Maďarsko (5) v rámci evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru zohlednily i jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Některé interakce s politikami jsou v plánu již zohledněny na úrovni cílů, nicméně Maďarsko by mělo v konečném plánu dále rozpracovat své posouzení vzájemných propojení mezi politikami a opatřeními a popsat, jak je hodlá řešit. Konkrétně by Maďarsko mělo dále rozpracovat synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství. Dalšími prvky, jež by měly být v konečném plánu dále rozpracovány, jsou interakce mezi výrobou elektrické energie z obnovitelných zdrojů a podporou elektromobility a rozvojem rozvodných sítí. V konečném plánu by měly být rovněž uvedeny další podrobnosti o vazbě mezi plánovaným větším využíváním biomasy v odvětví vytápění a chlazení a započtenými emisemi a pohlcováním v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, jakož i požadavky na udržitelnost. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí rovněž podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a označila by vhodné vazby na podnikatelskou a průmyslovou politiku. Rovněž by mu mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím a zdůraznění jeho potenciálu pro úspory emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Maďarsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Maďarska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE MAĎARSKU:

                  1.

                  Zvýšit míru svých ambicí pro rok 2030 na nejméně 23 % podíl energie z obnovitelných zdrojů jakožto příspěvek Maďarska k dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999, s ohledem na potřebu zvýšit úsilí nutné pro společné dosažení tohoto cíle. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivně. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení za účelem dosažení orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a předložit opatření za účelem dosažení cíle pro dopravu uvedeného v plánu v souladu s cílem uvedeným v článku 25 téže směrnice. Vzhledem k tomu, že biomasa představuje významný příspěvek pro celou skladbu zdrojů energie Maďarska, zejména v odvětví vytápění a chlazení, uvést další podrobnosti o konkrétních opatřeních plánovaných pro zajištění udržitelnosti dodávek biomasy a jejího využívání v energetice. Zavést opatření pro snížení administrativní zátěže a opatření pro rámce umožňující samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Podstatně zvýšit míru ambicí směřujících ke snížení konečné i primární spotřeby energie do roku 2030 s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí pro dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Navrhnout ambicióznější politiky a opatření, které by do roku 2030 zajistily dosažení dalších úspor energie. Jasně v konečném plánu rozlišit stávající a dodatečné politiky a opatření a uvést komplexnější posouzení dopadů plánovaných iniciativ a lepší odhad očekávaných úspor energie.

                  3.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu, a strategii pro zajištění dlouhodobých dodávek jaderných materiálů a paliva, obzvláště v perspektivě rozšiřování své kapacity pro výrobu jaderné energie.

                  4.

                  Uvést další podrobnosti o perspektivních cílech a úkolech týkajících se integrace trhu a předložit adekvátní politiky a opatření pro jejich dosažení. Dále umožnit provozovatelům sítě pokrytí veškerých jejich odůvodněných a efektivně vynaložených nákladů a dát jim přístup k efektivnímu právnímu přezkumu rozhodnutí regulačních orgánů. Nastínit strategii a harmonogram pro přechod na plně tržní ceny.

                  5.

                  Dále kvantifikovat své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo od nynějška do roku 2030, aby byly ihned měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  6.

                  Pokračovat v konzultacích se sousedními zeměmi a v regionální spolupráci v rámci skupiny na vysoké úrovni pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC) a v rámci Visegrádské skupiny sestávající z České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska. Regionální výměny by se mohly zaměřovat na další integraci na vnitřním trhu s energií, snižování emisí uhlíku a zavádění obnovitelných zdrojů energie, jakož i na výzkum, inovace a konkurenceschopnost se zohledněním společných problémů a sdílených cílů. Sem patří posuzování adekvátnosti systému, otázky spravedlivé transformace a změny energetické soustavy nutné pro vyšší využití energie z obnovitelných zdrojů a další plánované události, které by mohly mít dopad na propojení elektroenergetických soustav a obchod v regionu.

                  7.

                  Zdokonalit a rozšířit analýzu investičních potřeb, jež je v současnosti k dispozici pro energetickou účinnost budov, energii z obnovitelných zdrojů a elektromobilitu, tak, aby poskytla obecný přehled investičních potřeb pro modernizaci ekonomiky dosažením cílů v oblasti energetiky a klimatu. Uvést obecné posouzení zdrojů uvedených investic, včetně příslušného financování na vnitrostátní a regionální úrovni a na úrovni Unie. Zvážit jako zdroj financování rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9).

                  8.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření přijatá k jejich postupnému zrušení.

                  9.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší o více kvantitativních informací, přinejmenším včetně požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  10.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Konkrétně by měl být řešen dopad na obyvatele regionů s vysokými emisemi uhlíku nebo průmyslových regionů. Dále rozpracovat opatření řešící otázky energetické chudoby, včetně samostatného posouzení energetické chudoby, jak požaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1016 final.

         (5)  COM(2019) 517 final, 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Portugalska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/84

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Portugalska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/22)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Portugalsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise portugalský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Portugalsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Portugalsku (5) v rámci procesu evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  Portugalsko má ucelený soubor střednědobých a dlouhodobých cílů v oblasti snižování emisí. Aby dosáhlo ambiciózních cílů v oblasti snižování emisí uhlíku, plánuje elektrifikaci hospodářství. Odvětví elektrické energie je třeba dále rozvíjet za pomoci nové kapacity pro výrobu elektrické energie z obnovitelných zdrojů, zejména solární, větrné a vodní. Tento vývoj má silné důsledky pro další rozměry energetické unie, zejména pro rozměry vnitřního trhu a výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti. Konečný plán musí vyjasnit synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ tím, že v něm bude vysvětleno, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství a řešení otázky energetické chudoby. Cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti musí podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěl komplexní přehled konkurenceschopnosti nejen energeticky náročných odvětví, ale také odvětví nízkouhlíkových technologií, komplexní analýza aktuálního postavení na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů, stanovila by měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a vhodně by je propojila s podnikatelskou a průmyslovou politikou. Plánu by rovněž prospělo, kdyby se dále rozpracovaly interakce s oběhovým hospodářstvím.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Portugalsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Portugalska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE PORTUGALSKU:

                  1.

                  Podpořit vítanou úroveň ambicí ve výši 47 % podílu energie z obnovitelných zdrojů na rok 2030 jakožto příspěvku Portugalska k cíli Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím podrobných a kvantifikovaných politik a opatření, které jsou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a umožňují včasné a nákladově efektivní dosažení tohoto příspěvku. V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvést orientační trajektorii, která dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bodu 2) nařízení (EU) 2018/1999. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení za účelem splnění orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a zavést vhodná opatření ke splnění cíle v oblasti dopravy stanoveného v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 25 téže směrnice. Uvést další informace o zjednodušení správních postupů a poskytnout další podrobnosti o rámcích umožňujících samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Podstatně zvýšit míru ambicí, pokud jde o příspěvek ke konečné spotřebě energie vzhledem k nutnosti zvýšit úsilí o dosažení cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 a identifikovat dodatečné politiky a opatření, které by do roku 2030 mohly přinést další úspory energie. V rámci podrobnějšího posouzení dopadů předložit řádné vyčíslení úspor energie, jejichž dosažení se od plánovaných politik a opatření očekává, a uvést, jak by mohly přispět k vnitrostátním příspěvkům v oblasti energetické účinnosti.

                  3.

                  Definovat výhledové cíle a cíle týkající se integrace trhu, zejména opatření k rozvoji konkurenceschopnějších trhů s elektřinou a plynem, včetně pokroku směrem k plně tržním cenám.

                  4.

                  Dále vyjasnit vnitrostátní cíle a cíle týkající se financování v oblasti výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti, konkrétně v souvislosti s energetickou unií, jichž má být dosaženo do roku 2030, tak aby tyto cíle byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory plnění cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  5.

                  Posílit stávající dobrou regionální spolupráci se Španělskem a Francií. Regionální výměny by se měly zaměřit na oblast vnitřního trhu s energií a energetické bezpečnosti, zejména na přeshraniční a meziregionální propojení. Zvážit posílení opatření regionální spolupráce v oblastech obnovitelné energie a energetické účinnosti.

                  6.

                  Poskytnout obecný přehled o investicích, které jsou zapotřebí k modernizaci hospodářství splněním cílů v oblasti energetiky a klimatu stanovených v souladu s vnitrostátním investičním plánem. Předložit obecné posouzení zdrojů těchto investic, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Zvážit jako zdroj financování rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (9).

                  7.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  8.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou týkající se kvality ovzduší a emisí do ovzduší, představit dopady různých scénářů na znečištění ovzduší a poskytnout podkladové informace a zvážit synergie a kompenzační efekty.

                  9.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření. Dále rozvíjet metody řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné poskytováním posouzení počtu a typů domácností postižených energetickou chudobou a cílů na snížení energetické chudoby, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Komise ze dne 18. června 2019 k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Slovinska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030

text:
               3.9.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 297/92

      DOPORUČENÍ KOMISE
      ze dne 18. června 2019
      k návrhu integrovaného vnitrostátního plánu Slovinska v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období 2021–2030
      (2019/C 297/24)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 3 odst. 1 a přílohou I nařízení (EU) 2018/1999 má každý členský stát povinnost předložit Komisi návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu pokrývajícího období od roku 2021 do roku 2030. První návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu měly být předloženy do 31. prosince 2018.

                  (2)

                  Slovinsko předložilo svůj návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dne 31. prosince 2018. Předložení tohoto návrhu je základem a prvním krokem iterativního procesu mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich následné implementace.

                  (3)

                  Podle nařízení (EU) 2018/1999 má Komise povinnost návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu posoudit. Komise slovinský návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu komplexně posoudila, přičemž vzala v úvahu příslušné prvky nařízení (EU) 2018/1999. Toto posouzení (2) bylo zveřejněno spolu s tímto doporučením. Níže uvedená doporučení z uvedeného posouzení vycházejí.

                  (4)

                  Doporučení Komise se mohou zejména zaměřit na: i) úroveň ambicí cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na úroveň propojitelnosti elektroenergetických soustav, které hodlá členský stát dosáhnout v roce 2030, ii) politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah, iii) veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, iv) interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i různých rozměrů energetické unie a na jejich konzistentnost.

                  (5)

                  Při vypracování svých doporučení Komise zohlednila, že na jedné straně musí sečíst určité kvantifikované plánované příspěvky všech členských států, aby bylo možné posoudit ambice na úrovni Unie, a na straně druhé musí být dotčenému členskému státu poskytnut dostatek času na to, aby doporučení Komise řádně zohlednil předtím, než finalizuje svůj vnitrostátní plán.

                  (6)

                  Doporučení Komise týkající se ambicí členských států ve věci obnovitelných zdrojů energie vycházejí ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení (EU) 2018/1999, který je založen na objektivních kritériích.

                  (7)

                  Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou v případě potřeby zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovace budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.

                  (8)

                  Nařízení o správě ukládá členským státům, aby poskytly obecný přehled investic, které jsou k dosažení cílů, úkolů a příspěvků stanovených v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu zapotřebí, jakož i obecné posouzení zdrojů těchto investic. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly zajistit transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.

                  (9)

                  Komise současně v rámci cyklu evropského semestru 2018–2019 klade silný důraz na investiční potřeby členských států v oblasti energetiky a klimatu. To se odráží ve zprávě o Slovinsku pro rok 2019 (4) a v doporučení Komise pro doporučení Rady Slovinsku (5) v rámci procesu evropského semestru. Komise ve svém posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednila nejnovější zjištění a doporučení, která vyplynula z evropského semestru. Doporučení Komise doplňují nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby nejnovější doporučení pro jednotlivé země vydaná v rámci evropského semestru byla zohledněna i v rámci jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

                  (10)

                  Nařízení o správě dále od každého členského státu vyžaduje, aby ve svém návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jenž má být předložen do 31. prosince 2019, řádně zohlednil jakákoli doporučení Komise, a pokud se dotčený členský stát doporučením nebo jeho podstatnou částí neřídí, měl by pro to předložit odůvodnění a zveřejnit je.

                  (11)

                  Je-li to na místě, měly by členské státy ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a v pozdějších aktualizacích vykazovat tytéž údaje, jaké vykazují Eurostatu nebo Evropské agentuře pro životní prostředí. Využívání stejných zdrojových údajů a evropských statistik, jsou-li k dispozici, má rovněž zásadní význam pro výpočet výchozího scénáře pro účely modelování a odhadů. Využití evropských statistik umožní lepší porovnatelnost údajů a odhadů použitých v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu.

                  (12)

                  V konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu mají být zahrnuty veškeré prvky přílohy I nařízení (EU) 2018/1999. V tomto kontextu by měly být posouzeny makroekonomické, a je-li to proveditelné, i zdravotní, environmentální, dovednostní a sociální dopady a dopady na zaměstnanost a oblast vzdělávání plánovaných politik a opatření. Do přípravy konečného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by měla být zapojena veřejnost a další zúčastněné subjekty. Tyto a další prvky jsou podrobně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise zveřejněném spolu s tímto doporučením (6).

                  (13)

                  V konečném plánu musí Slovinsko zajistit, aby všechny prvky, které v návrhu chybí, jako je scénář stávajících opatření, posouzení dopadů a investiční potřeby, byly řešeny u všech rozměrů. Měly by být rovněž zohledněny vzájemné vazby mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními, zejména: synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“. Důležitými prvky, kterými je třeba se v konečném plánu zabývat, je také posouzení toho, zda stávající politiky zajistí snížení používání fosilních paliv v energetickém odvětví, jakož i informace o fungování trhu s energií. Obdobně musí cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému vnitrostátnímu plánu v oblasti energetiky a klimatu by prospěla komplexní analýza aktuálního postavení odvětví nízkouhlíkových technologií na globálním trhu, která by upozornila na oblasti konkurenčních výhod i možných problémů. Prospěšné by bylo rovněž stanovit měřitelné cíle pro budoucnost, jakož i politiky a opatření pro jejich dosažení, a vhodně je propojit s podnikatelskou, průmyslovou a vzdělávací politikou. Konečnému integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu by mohla prospět lepší interakce s oběhovým hospodářstvím s důrazem na jeho potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů.

                  (15)

                  Doporučení Komise pro Slovinsko vycházejí z posouzení návrhu integrovaného plánu Slovinska v oblasti energetiky a klimatu, které je zveřejněno spolu s tímto doporučením (7),

            DOPORUČUJE SLOVINSKU:

                  1.

                  Upřesnit nákladově efektivní dodatečné politiky a opatření zejména u budov za účelem splnění cíle pro rok 2030 v oblasti snížení emisí skleníkových plynů u odvětví mimo systém EU pro obchodování s emisemi o –15 % ve srovnání s rokem 2005 a odpovídající závazek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (8) spočívající v tom, že by emise z využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví neměly překročit objem pohlcování.

                  2.

                  Po řádném zvážení relevantních okolností a vnitrostátních omezení významným způsobem zvýšit míru ambicí u podílu energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 minimálně na 37 % jakožto příspěvek Slovinska k cíli Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030, jak je uvedeno ve vzorci v příloze II nařízení (EU) 2018/1999. Vzhledem k potřebě zvýšit úsilí o společné dosažení tohoto cíle uvést v konečném integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu orientační trajektorii, která v souladu s uvedeným podílem dosáhne všech referenčních bodů podle čl. 4 písm. a) bod 2) nařízení (EU) 2018/1999. Předložit podrobné a kvantifikované politiky a opatření, které budou v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (9), aby bylo možné tohoto příspěvku dosáhnout včas a nákladově efektivním způsobem. Zajistit, aby cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2020 stanovený v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (10) byl od roku 2021 a dále v plné míře plněn a udržen jako výchozí podíl, a vysvětlit, jak Slovinsko hodlá tento výchozí podíl plnit a udržet. Zvýšit míru ambicí v odvětví vytápění a chlazení, aby bylo dosaženo orientačního cíle uvedeného v článku 23 směrnice (EU) 2018/2001 a cíle v odvětví dopravy uvedeného v článku 25 téže směrnice. Stanovit konkrétní opatření pro zjednodušení správních postupů a rámci umožňujícím samospotřebu elektřiny z obnovitelných zdrojů a společenství pro obnovitelné zdroje v souladu s články 21 a 22 směrnice (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Podstatně zvýšit ambice směřující ke snížení spotřeby primární energie v roce 2030 s ohledem na potřebu zvýšit míru úsilí, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030. Vyjádřit svůj příspěvek v podobě konečné spotřeby energie. Navrhnout ambicióznější politiky a opatření, s jejichž pomocí by se do roku 2030 dosáhlo dalších úspor energie. Uvést politiky a opatření na celé období 2021–2030 včetně jejich dopadu, pokud jde o očekávané úspory energie a harmonogram provádění.

                  4.

                  Specifikovat opatření na podporu cílů v oblasti energetické bezpečnosti, pokud jde o diverzifikaci a snížení energetické závislosti, včetně opatření zajišťujících flexibilitu.

                  5.

                  Definovat výhledové cíle a cíle týkající se integrace trhu, zejména opatření k rozvoji konkurenceschopnějších velkoobchodních a maloobchodních trhů.

                  6.

                  Objasnit své vnitrostátní cíle a cíle financování, pokud jde o výzkum, inovace a konkurenceschopnost, jež se vztahují specificky k energetické unii a jichž má být dosaženo mezi lety 2023 a 2030, aby byly snadno měřitelné a vhodné pro účely podpory dosahování cílů v ostatních rozměrech integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Podpořit uvedené cíle specifickými a adekvátními politikami a opatřeními včetně těch, jež mají být vypracovány ve spolupráci s ostatními členskými státy, jako je Evropský strategický plán pro energetické technologie.

                  7.

                  Provést plnohodnotné konzultace se sousedními zeměmi a ostatními členskými státy s cílem podpořit dosažení cílů energetické unie, a to nákladově optimálním způsobem. Dále zkoumat přeshraniční potenciál a makroregionální aspekty koordinované politiky v oblasti energetiky a klimatu, zejména v Jaderském regionu, s cílem snížit uhlíkovou stopu regionu a zavést ekosystémový přístup.

                  8.

                  Poskytnout obecný přehled o investicích, které jsou zapotřebí k modernizaci jeho hospodářství dosažením cílů v oblasti energetiky a klimatu, a celkové posouzení zdrojů těchto investic, včetně odpovídajícího financování na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Jako zdroj financování zvážit rovněž nákladově efektivní převody jiným členským státům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 (11).

                  9.

                  Uvést veškeré dotace v energetice, zejména včetně dotací na fosilní paliva, a opatření či plány přijaté k jejich postupnému zrušení.

                  10.

                  Doplnit analýzu interakcí s politikou v oblasti kvality ovzduší a emisí do ovzduší o více kvantitativních informací, alespoň včetně požadovaných informací o předpokládaných emisích látek znečišťujících ovzduší v rámci plánovaných politik a opatření.

                  11.

                  Lépe integrovat aspekty spravedlivé transformace, zejména uvedením více podrobností o dovednostních a sociálních dopadech a dopadech na zaměstnanost plánovaných cílů, politik a opatření, zejména v souvislosti s postupným ukončením výroby elektřiny z uhlí. Dále rozvíjet metody řešení otázek energetické chudoby, mimo jiné specifikací posouzení požadovaného nařízením (EU) 2018/1999.

         V Bruselu dne 18. června 2019.

               Za Komisi

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1023 final.

         (5)  COM(2019) 524 final, 5. června 2019.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

         (11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 19. března 2020 Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka (ECB/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 98/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 19. března 2020
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka (ECB/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Latvijas Banka skončí po provedení auditu za účetní rok 2019. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2020.

                  (3)

                  Latvijas Banka si za svého externího auditora pro účetní roky 2020 až 2024 vybrala společnost SIA Ernst & Young Baltic,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost SIA Ernst & Young Baltic byla jmenována externím auditorem Latvijas Banka pro účetní roky 2020 až 2024.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. března 2020.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Doporučení Rady (EU) 2021/892 ze dne 3. června 2021, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení

text:
                  4.6.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 198/1

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2021/892
         ze dne 3. června 2021,
         kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) a čl. 292 první a druhou větu této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“).

                     (2)

                     Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5).
                     Dne 17. prosince 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/2169, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (6). Dne 28. ledna 2021 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2021/89, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (7). Dne 2. února 2021 přijala Rada doporučení (EU) 2021/132, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, které nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (8), a dne 6. května 2021 doporučení (EU) 2021/767, (9) kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, které nejsou nezbytně nutné.

                     (3)

                     Dne 20. května 2021 Rada přijala doporučení (EU) 2021/816, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (10) s cílem aktualizovat kritéria používaná k posouzení toho, zda jsou cesty ze třetích zemí, jež nejsou nezbytně nutné, bezpečné a zda by měly být povoleny.

                     (4)

                     V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.

                     (5)

                     Od té doby se v Radě za důkladné konzultace s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU uskutečnila jednání ohledně přezkumu seznamu třetích zemí uvedeného v příloze I doporučení Rady při uplatnění kritérií a metodiky stanovených v doporučení Rady ve znění doporučení (EU) 2021/816. Na základě těchto jednání by měl být seznam třetích zemí uvedený v příloze I změněn. Konkrétně by na tento seznam mělo být doplněno Japonsko.

                     (6)

                     Ochrana hranic je věcí zájmu nejen členského státu, na jehož vnějších hranicích se provádí, nýbrž všech členských států, které zrušily ochranu vnitřních hranic. Členské státy by proto měly zajistit, aby opatření přijatá na vnějších hranicích byla koordinována, aby bylo zajištěno řádné fungování schengenského prostoru. Za tímto účelem by měly členské státy od 3. června 2021 nadále koordinovaně rušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady změněného tímto doporučením.

                     (7)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto doporučení a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto doporučení doplňuje schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto doporučení Radou, zda je provede.

                     (8)

                     Toto doporučení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (11); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto doporučení pro ně není závazné ani použitelné.

                     (9)

                     Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES (12).

                     (10)

                     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (13) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí 2008/146/ES (14).

                     (11)

                     Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto doporučení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES (15) ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (16).

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
         Doporučení Rady (EU) 2020/912 ve znění doporučení (EU) 2020/1052, doporučení (EU) 2020/1144, doporučení (EU) 2020/1186, doporučení (EU) 2020/1551, doporučení (EU) 2020/2169, doporučení (EU) 2021/89, doporučení (EU) 2021/132, doporučení (EU) 2021/767 a doporučení (EU) 2021/816 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení se mění takto:

                     1)

                     První odstavec bodu 1 doporučení Rady se nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Členské státy by měly od 3. června 2021 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I.“

                     2)

                     Příloha I doporučení se nahrazuje tímto:

                           „PŘÍLOHA I
                           Třetí země a zvláštní administrativní oblasti, na jejichž rezidenty by se nemělo vztahovat dočasné omezení na vnějších hranicích, pokud jde o cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné:

                                       I.

                                       STÁTY

                                                   1.

                                                   AUSTRÁLIE

                                                   2.

                                                   IZRAEL

                                                   3.

                                                   JAPONSKO

                                                   4.

                                                   NOVÝ ZÉLAND

                                                   5.

                                                   RWANDA

                                                   6.

                                                   SINGAPUR

                                                   7.

                                                   JIŽNÍ KOREA

                                                   8.

                                                   THAJSKO

                                                   9.

                                                   ČÍNA (*)

                                       II.

                                       ZVLÁŠTNÍ ADMINISTRATIVNÍ OBLASTI ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY

                                                   Zvláštní administrativní oblast Hongkong (*1)

                                                   Zvláštní administrativní oblast Macao (*1)

                        (*1)  pokud bude potvrzena vzájemnost"

                        (*1)  pokud bude potvrzena vzájemnost"

            V Bruselu dne 3. června 2021.

                  Za Radu

                  předseda

               P. N. SANTOS

            (1)  Úř. věst. L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Úř. věst. L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Úř. věst. L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Úř. věst. L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Úř. věst. L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Úř. věst. L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Úř. věst. L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Úř. věst. L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Úř. věst. L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (11)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (12)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (13)  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (14)  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (15)  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (16)  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Doporučení Rady ze dne 10. října 2019 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky 2019/C 351/01

text:
               17.10.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 351/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 10. října 2019
      o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
      (2019/C 351/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 a čl. 139 odst. 2 této smlouvy,
      s ohledem na Protokol č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.2 uvedeného protokolu,
      DOPORUČUJE EVROPSKÉ RADĚ:
      jmenovat pana Fabia PANNETTU členem Výkonné rady Evropské centrální banky na osmileté funkční období začínající dne 1. ledna 2020.

         V Bruselu dne 10. října 2019.

               Za Radu

               předseda

            M. LINTILÄ