title: Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Slovinska na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou
politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých dostupných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a zejména vyjádřili plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení pro
jednotlivé země.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2013 a stanovisko
k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2012–2016. Dne 15.
listopadu 2013, v souladu s nařízením (EU) č.
473/2013[5],
předložila Komise své stanovisko k návrhu rozpočtového
plánu Slovinska na rok 2014[6].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[7],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Ve stejný den přijala Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[8],
ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
výsledky hloubkového přezkumu Slovinska[9]
podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na
základě své analýzy dospěla k závěru, že Slovinsko se nadále
potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje sledování
a pokračující rázná politická opatření. I když v průběhu
roku 2013 došlo díky makroekonomickým změnám a některým politickým
opatřením, které Slovinsko přijalo, ke zmírnění nerovnováhy,
rozsah potřebné korekce znamená, že stále přetrvávají významná
rizika. Konkrétně rizika pocházející z hospodářské struktury
charakterizované slabou správou a řízením společností, vysokým
stupněm zapojení státu do hospodářství, ztrátami nákladové
konkurenceschopnosti, převisem podnikových dluhů a značným
nárůstem veřejného zadlužení vyžadují velkou pozornost. Přestože
bylo dosaženo značného pokroku při korekci rozvah bank, jsou stále
zapotřebí rozhodné kroky s ohledem na úplné provedení ucelené strategie
pro bankovní sektor, včetně restrukturalizace, privatizace a zvýšeného
dohledu.
(8)
Dne 15. dubna 2014 předložilo Slovinsko
svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 24. dubna 2014 svůj
program stability na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba
programy posuzovány současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie
nastíněné v programu stability na rok 2014 je napravit  nadměrný
schodek do roku 2015 a dosáhnout střednědobého cíle do roku 2017.
Program potvrzuje předcházející střednědobý cíl dosáhnout
vyrovnaného rozpočtu, což je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě
a růstu. Nepředpokládá se však, že (přepočtené)
strukturální saldo dosáhne do roku 2017 střednědobého cíle. Podle
programu se má v roce 2015 v souladu s cílem stanoveným v doporučení k
postupu při nadměrném schodku snížit deficit pod 3 % HDP. Po
roce 2015 program předpokládá stálé snižování deficitu s tím, že v roce
2018 by mělo být dosaženo přebytku 0,3 % HDP. Podle programu má
veřejný dluh dosáhnout vrcholu v roce 2015 na hodnotě
81,1 % HDP a v roce 2016 má klesnout na 76 %. Celkově je
rozpočtová strategie popsaná v programu v souladu s požadavky Paktu o
stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, z něhož
rozpočtové projekce v programu vycházejí a který vypracoval nezávislý
subjekt (Ústav pro makroekonomickou analýzu a rozvoj), je obezřetný. Dne
5. března 2014 bylo Slovinsku zasláno autonomní doporučení Komise. V
programu stability jsou určena některá doplňující opatření,
která pomohou překlenout rozdíly vůči požadovanému fiskálnímu
úsilí. Na základě toho lze konstatovat, že program stability
částečně dodržel autonomní doporučení Komise. Nicméně
rizika zhoršení situace přetrvávají vzhledem k tomu, že opatření na
podporu programu nejsou dostatečně podrobná a mnohá z nich mají být
teprve přijata. Veškeré případné další potřeby rekapitalizace
bank vyplývající z výsledků přezkumu kvality aktiv a zátěžového
testu provedených v roce 2013 ve Slovinsku by zvýšily deficit a míru zadlužení,
zatímco veškeré výnosy z úspěšné privatizace subjektů nebo bank ve
vlastnictví státu, které nebyly v projekcích programu zahrnuty, by snížily
dluhové zatížení. Na základě prognózy Komise je fiskální úsilí v období
2013–2014 nedostatečné a výsledkem bude o 1,4 % nižší HDP, pokud jde
o (korigovanou) změnu strukturálního salda, a o 0,5 % nižší HDP,
pokud jde o počet potřebných opatření, která byla v době
vydání doporučení k postupu při nadměrném schodku považována za
nezbytná. Zatímco v programu se pro rok 2015 předpokládá deficit v souladu
s doporučením k postupu při nadměrném schodku, prognóza Komise z
jara 2014 odhaduje deficit ve výši 3,1 % HDP. Kromě toho se na
základě prognózy očekává, že fiskální úsilí měřené jak
pomocí (korigované) změny strukturálního salda, tak základního počtu
diskrečních opatření, která mají být provedena, bude poněkud
nižší, než doporučuje pro rok 2015 Rada. Na základě svého posouzení
programu a prognózy Komise podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
zastává Rada stanovisko, že v roce 2014 a v dalších letech je potřebné
další úsilí, aby byl zajištěn úplný soulad s doporučením k postupu
při nadměrném schodku, včetně požadovaného strukturálního
úsilí.
(10)
Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013
parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo
přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním
vyjádření. Avšak potřebné prováděcí právní předpisy,
konkrétně zákon o fiskálních pravidlech, který měl být schválen do
listopadu 2013, musí být teprve přijaty. Především je nutno
vytvořit právní základnu, která by definovala úlohu, pravomoci a
nezávislost fungující fiskální rady. Včasné
dokončení komplexního přezkumu výdajů všech rozpočtových
subjektů v hlavní oblasti výdajů na zdravotní péči by mohlo
určit opatření na podporu fiskální konsolidace a určit možnosti
pro zlepšení účinnosti a nákladové efektivnosti.
(11)
V roce 2013 bylo Slovinsku doporučeno posílit
dlouhodobou udržitelnost důchodového systému a zlepšit účinnost,
nákladovou efektivnost a kvalitu v oblasti dlouhodobé péče. Slovinsko dosáhlo omezeného pokroku, co se týče
opatření přijatých na základě tohoto doporučení. Hodnocení
důchodové reformy z roku 2012 bylo dokončeno v dubnu 2014 a první
zjištění jsou pozitivní. I když byly realizovány určité fiskální
úspory, úroveň důchodů zůstává nezměněna.
Slovinsko je ve střednědobém a dlouhodobém výhledu vystaveno vysokým
rizikům v souvislosti s fiskální udržitelností, zejména
kvůli zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva
vyplývajícím z tamější demografické situace. Jestliže se mají celkové
výdaje ve střednědobém a dlouhodobém výhledu stabilizovat při
zajištění přiměřených důchodů a dostatečného
přístupu k službám dlouhodobé péče, budou muset být
důchodový systém a systém dlouhodobé péče ve střednědobém
výhledu reformovány.  Příslušné orgány mají v
plánu vypracovat bílou knihu pro komplexní důchodovou reformu. Návrh
reformy dlouhodobé péče byl přijat na konci roku 2013 a
příslušná legislativa se očekává do konce roku 2014. Existuje však
riziko, že se reforma zpozdí kvůli tomu, že se opožďuje probíhající
reorganizace pojištění zdravotní péče.
(12)
Situace na trhu práce se zhoršila. V roce 2013
dosáhla nezaměstnanost 10,3 % a nezaměstnanost mladých se
vyšplhala na 21,6 %, zatímco podíl mladých lidí, kteří nepracují ani
se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy se mezi lety
2011 a 2013 zvýšil o 2,1 procentního bodu. Z hodnocení reformy trhu práce
přijaté v roce 2013 je zřejmá klesající segmentace mezi smlouvami na
dobu neurčitou a na dobu určitou, třebaže na základě
většího využívání jiných netrvalých smluvních forem, zatímco účinek
pobídek k zaměstnávání starších a mladších lidí je stále nejasný.
Segmentace trhu práce je také řešena pomocí lepší regulace práce
studentů. Přestože nový zákon čeká na schválení,
přetrvávají obavy, zda bude dostatečně řešit nedostatky
předcházejících předpisů. Vláda dosáhla
omezeného pokroku v provádění doporučení z loňského roku k minimální mzdě, která se nadále upravuje pouze podle inflace,
zatímco zákon o minimální mzdě umožňuje indexaci podle jiných
ekonomických podmínek. Omezeného pokroku bylo dosaženo v přípravě
účinných cílených opatření aktivní politiky na trhu práce a
řešení nesouladu mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu práce.
(13)
Vláda dosáhla značného pokroku v realizaci doporučení týkajících se stability v bankovním sektoru,
provedení spolehlivého přezkumu kvality aktiv a zátěžového testu, včasných
rekapitalizací a převodů úvěrů v selhání na společnost
spravující aktiva bank. Práce však zdaleka není
dokončena a jsou nezbytná rozhodná opatření k
dokončení a provedení komplexní strategie pro bankovní sektor oznámené v
prosinci 2013, včetně restrukturalizace, privatizace a zvýšeného
dohledu. Množství úvěrů v selhání v bankovním
systému zůstává vysoké. Je proto důležité, aby si banky vybudovaly
interní kapacitu pro řešení úvěrů v
selhání, včetně posílení vnitřní správy aktiv a
restrukturalizačních jednotek za účelem zrychleného řešení
úvěrů v selhání při maximalizaci hodnoty, která je získána
zpět, a zachování životaschopných podniků. Každý další
převod úvěrů v selhání na společnost
spravující aktiva bank musí být pečlivě
připraven, aby se usnadnila rychlá a účinná restrukturalizace
úvěrů společností, zejména v případě složitých,
vzájemně provázaných půjček uvnitř skupiny.
Předpokládá se komplexní plán strategie řízení a podnikatelský plán,
který by zdůvodnil cíle týkající se splácení dluhů pro společnost spravující aktiva bank. Na základě zkušeností získaných z přezkumu kvality aktiv a zátěžového testu jsou potřebná další rozhodná opatření ke zlepšení správy
všech bank a dohledu nad nimi, zejména těch, které zůstávají ve
vlastnictví státu, a to posílení řízení rizik, zdokonalení postupů
schvalování úvěrů a zlepšování kvality a dostupnosti dat s cílem
snížit podíl úvěrů v selhání a získat kontrolu nad budoucími riziky.
(14)
Vláda dosáhla omezeného pokroku v provádění
doporučení ke správě a řízení státních podniků, které
představují jednu šestinu celkové přidané hodnoty a tvoří
komplexní vzájemně provázanou soustavu domácích bank, pojišťovacích
skupin a nefinančních podniků s významným vzájemným vlastnictvím
podílů. Míra státního vlivu představuje významná
rizika pro veřejné finance, a to přímá i nepřímá
prostřednictvím závazků plynoucích ze záruk. Promyšlená strategie
řízení státních podniků
spolu se zlepšenou správou a řízením společností by vytvořila
příznivější prostředí pro přilákání zahraničních
přímých investic. Přestože byly provedeny první kroky a v květnu
2013 byl vypracován výchozí seznam patnácti společností pro zrychlenou
privatizaci, pokrok k dnešnímu dni je neurčitý a existuje značné
riziko, že lhůty nebudou dodrženy. V dubnu 2014 byly se zpožděním
zavedeny nové právní předpisy na podporu slovinského státního holdingového
úřadu, který je nástrojem pro konsolidaci správy státního majetku.
Předpokládá se komplexní strategie a přesná klasifikace hlavních a vedlejších
aktiv, včetně aktiv vyčleněných k
privatizaci. Je nutno určit a provést příslušná opatření k
zabezpečení procesu restrukturalizace a dosažení jeho cílů,
včetně mimo jiného maximalizace hodnoty, kterou věřitelé
získají zpět, a vypracování seznamu nejnaléhavějších
případů k restrukturalizaci pro rychlé dosažení výsledku.
(15)
V roce 2013 byl
změněn insolvenční rámec, aby se usnadnilo včasné
vyřešení úvěrů v
selhání, ale nový rámec nebyl zatím z
velké části využit. Vysoká míra zadlužení a finanční problémy omezily
schopnost podnikatelského sektoru investovat do budoucích projektů.
Naléhavě potřebná finanční a provozní restrukturalizace
podnikatelského sektoru ve větším rozsahu teprve čeká na zahájení.
Pro urychlené vyřešení situace kolem úvěrů v selhání a pro usnadnění jednání o
restrukturalizaci, zejména v případě složitých, vzájemně
provázaných půjček uvnitř skupiny, je potřebný konsolidovaný přehled různých
úvěrových expozic v bankovním systému. Pro podporu a urychlení tohoto procesu by mohla
převzít iniciativu centralizovaná pracovní skupina se zkušenými zástupci
všech zúčastněných stran. Mezitím je zásadně důležité
rychle a účinně uzavřít několik probíhajících naléhavých
případů v rámci společnosti
pro správu bankovních aktiv.
(16)
Přes svůj potenciál
má Slovinsko jeden z nejnižších stavů přímých zahraničních
investic v EU (34,1 % HDP v porovnání s průměrem EU 47,1 %
HDP v roce 2012). I když privatizace a restrukturalizace podniků nabízí
soukromým investorům mnoho nových možností, vše nasvědčuje tomu,
že nedostatečně rozvinuté podnikatelské prostředí a kultura
brání Slovinsku těchto možností plně využít. V roce 2012 byl zahájen proces deregulace regulovaných
povolání a doposud poklesl počet regulovaných povolání z 323 na 262. Další
deregulace regulovaných povolání by přispěla ke zvýšení počtu
domácích i zahraničních poskytovatelů služeb a tím také ke zvýšení
konkurenceschopnosti. Existuje
potenciál ke zvýšení konzistentnosti opatření navržených ke zlepšení
podnikatelského prostředí a podnikatelských činností. V této
souvislosti poskytne strategie pro inteligentní specializaci připravovaná
v rámci evropských strukturálních a investičních fondů na období
2014–2020 příležitost zaměřit se na nejdůležitější
opatření, jako je vytváření obchodovatelných, inovativních výrobků.
(17)
Slovinsko je na počátku přípravy
návrhů komplexní reformy veřejného sektoru (která má být přijata
do ledna 2015). V této souvislosti musí Slovinsko obnovit kvalitu a
důvěryhodnost veřejné správy. Slovinsko dosáhlo určitého
pokroku ve zlepšování kvality soudního systému a snížilo
počet nevyřízených případů. Reforma správy
případů v obchodním a civilním soudnictví zlepšila fungování soudního
systému. Pozitivní trendy v občanskoprávních a obchodních sporech z poslední
doby zůstaly zachovány.
(18)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska. Posoudila program
stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny EU vzhledem k nutnosti posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro budoucí rozhodování
členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení č. 1 až 8.
(19)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Slovinska a její stanovisko[10] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(20)
Na základě hloubkového přezkumu
provedeného Komisí a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program
reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 1 až 8.
(21)
V kontextu evropského semestru provedla Komise také
analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této
analýzy vydala Rada konkrétní doporučení členským státům,
jejichž měnou je euro. Slovinsko by mělo rovněž zajistit, aby
uvedená doporučení byla včas a plně provedena,
DOPORUČUJE, aby Slovinsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Posílit
rozpočtovou strategii pomocí dostatečně specifikovaných
strukturálních opatření pro rok 2014 a následující léta za účelem
zajištění nápravy nadměrného schodku do roku 2015 udržitelným
způsobem dosažením strukturálního přizpůsobení specifikovaného v
doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Trvalá
náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje věrohodné provádění
ambiciózních strukturálních reforem ke zvýšení přizpůsobivosti a na
podporu růstu a zaměstnanosti. Po nápravě nadměrného
schodku každoročně provádět strukturální korekce ve výši
nejméně 0,5 % HDP a za příznivých ekonomických podmínek více,
nebo zajistit, aby bylo splněno pravidlo týkající se zadlužení za účelem
udržitelného snižování vysokého veřejného zadlužení. Pro zlepšení
důvěryhodnosti fiskální politiky v co nejkratší době
dokončit přijetí pravidla vyrovnaného nebo přebytkového
rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření,
učinit střednědobý rozpočtový rámec závazným,
všezahrnujícím a transparentním a vytvořit nezbytnou právní základnu pro
fungující fiskální radu, která by definovala její pravomoci v rámci
rozpočtového procesu a zavedla jasná procesní pravidla pro sledování
rozpočtových výsledků. Do konce roku 2014 zahájit komplexní
přezkum výdajů zahrnující státní i místní úroveň správy,
přímé i nepřímé rozpočtové subjekty a poskytovatele
veřejných služeb a jiných služeb v oblasti zdravotní péče, kteří
jsou ve vlastnictví obcí, za účelem realizace rozpočtových úspor v
roce 2015 a v dalších letech.
2.           Na základě veřejné
konzultace dohodnout opatření k zajištění udržitelnosti
důchodového systému po roce 2020 zahrnující úpravy hlavních
parametrů, např. propojení zákonem stanoveného věku odchodu do
důchodu se zvyšováním naděje dožití, a podporující soukromé
příspěvky do druhého pilíře důchodového systému. Udržet
kontrolu nad náklady spojenými se stárnutím obyvatelstva v oblasti dlouhodobé
péče přidělováním prostředků těm, kteří je
nejvíce potřebují a přesměrováním poskytování péče z
institucionální na domácí.
3.           Po konzultaci se sociálními
partnery a v souladu s vnitrostátními postupy vypracovat do konce roku 2014
komplexní dohodu o sociální politice zajišťující, aby vývoj mezd,
včetně minimální mzdy, podporoval konkurenceschopnost, domácí poptávku
a vytváření pracovních míst. Znovu definovat skladbu minimální mzdy a
přezkoumat systém její indexace. Přijmout opatření k dalšímu
snížení segmentace, zejména se zaměřením na účinnost pobídek k
přijímání mladých a starších pracovníků a využívání smluv občanského
práva. Přijmout zákon o práci studentů. Stanovit priority aktivní
pomoci neregistrovaným mladým lidem a zajistit dostatečné kapacity
veřejných služeb zaměstnanosti. Zvýšit zaměstnanost
pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků,
přizpůsobit pracovní prostředí delšímu produktivnímu životu a
soustředit zdroje na cílená opatření aktivní politiky na trhu práce
při současném zlepšení jejich účinnosti. Řešit nesoulad
mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu práce tím, že se zlepší
atraktivita odborného vzdělávání a přípravy a více se rozvine
spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami při
posuzování potřeb trhu práce.
4.           V roce 2014 podle plánu
dokončit privatizaci NKBM, připravit Abanku na privatizaci v roce
2015, pokračovat bez prodlení s prováděním plánů
restrukturalizace bank, které jsou příjemci státní podpory, a s nezbytnou
konsolidací bankovního sektoru. V srpnu 2014 na základě zkušeností
získaných z přezkumu kvality aktiv a zátěžového testu dokončit
komplexní akční plán pro banky, včetně konkrétních opatření
ke zlepšení správy, dohledu, řízení rizik, procesu schvalování
úvěrů a kvality a dostupnosti dat. Zlepšit způsobilost bank
řešit úvěry v selhání posílením vnitřní správy aktiv a
restrukturalizačních jednotek. Do září 2014 vyjasnit mandát
společnosti spravující aktiva bank zveřejněním komplexního plánu
strategie řízení a podnikatelského plánu, ve kterém bude podrobně
uvedena její úloha při restrukturalizaci jejích aktiv, cíle týkající se
splácení dluhů, rozpočty, plány správy aktiv a očekávané
návratnosti při současném zajištění přiměřených
zdrojů.
5.           Pokračovat v
provádění privatizací oznámených v roce 2013 ve stanovených lhůtách.
Přijmout strategii pro slovinský státní holdingový úřad s jasným
členěním aktiv v souladu s časovým plánem a definicemi
stanovenými v zákoně o slovinském státním holdingovém úřadu z roku
2014. Do listopadu 2014 závazně přijmout krátkodobý (horizont jednoho
až dvou let) harmonogram odprodeje řady vhodně vybraných aktiv s jasným
časovým vymezením. Zajistit jeho úplné fungování jako nástroje pro správu
aktiv, která zůstávají ve vlastnictví státu, a odprodej aktiv
vyčleněných podle aktů řízení v časovém rámci
stanoveném právními předpisy. Do září 2014 přijmout a
provést kodex správy a řízení pro státní podniky, aby bylo zajištěno
odborné, transparentní a nezávislé řízení.
6.           Do konce roku 2014
dokončit hlavní plán restrukturalizace podniků s jasnými prioritami a
účinným postupem provádění. Zřídit centralizovanou pracovní
skupinu pro restrukturalizaci podniků, která bude sledovat a koordinovat
celkový proces restrukturalizace, poskytovat nezbytné odborné znalosti, vedení
a poradenství a zprostředkovávat jednání mezi všemi zúčastněnými
stranami. Zpracovat seznam nejnaléhavějších případů
restrukturalizace při maximalizaci hodnoty, kterou věřitelé
získají zpět. Podporovat využití dostupných zákonných mechanismů a
mezinárodních osvědčených postupů všemi zúčastněnými
stranami v procesu restrukturalizace. Do září 2014 vyhodnotit poslední
změny právních předpisů týkajících se platební neschopnosti a
zajistit připravenost k zavedení jakýchkoli dalších nezbytných
opatření. Dále snížit délku soudních řízení na prvním stupni v
občanskoprávních a obchodních sporech, včetně případů,
které se řídí právními předpisy týkajícími se platební neschopnosti,
a snížit počet nevyřízených případů, zejména
případů exekuce a insolvenčních řízení.
7.           Odstraňovat
překážky pro podnikání ve Slovinsku v oblastech důležitých pro
hospodářský rozvoj a tím učinit Slovinsko atraktivnější zemí pro
přímé zahraniční investice, zejména prostřednictvím urychlené
liberalizace regulovaných povolání a snížení administrativní zátěže
včetně jednodušších režimů udělování oprávnění.
Zajistit dostatečnou rozpočtovou autonomii agentury na ochranu
hospodářské soutěže a zvýšit její institucionální nezávislost.
Zjednodušit priority, zajistit konzistenci mezi strategií pro výzkum a inovace
z roku 2011 a strategií pro průmyslovou politiku z roku 2013 s
připravovanými strategiemi pro inteligentní specializaci a dopravu a
zajistit jejich bezodkladné provedení a posouzení účinnosti.
8.           Přijmout účinná
opatření pro boj s korupcí, zvýšení transparentnosti a odpovědnosti a
zavedení externího hodnocení výsledků a postupů řízení kvality.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306,
23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 425 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s.11.
[6]               C(2013) 8010 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             Podle čl. 5 odst. 2
nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

text:
               23.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/15

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro
   2011/C 217/05
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 20. června 2011 se v rámci Euroskupiny konala diskuse o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“) která se zabývala potřebou dále posílit koordinaci politiky v rámci Euroskupiny a sledování, jak členské státy, jejichž měnou je euro, provádějí doporučení jim určená.

               (2)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (3)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014). Členské státy a ve vhodných případech EU byly vyzvány, aby vzaly hlavní směry v úvahu ve svých hospodářských politikách.

               (4)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (5)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby tak mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (7)

               V dubnu a květnu 2011 členské státy eurozóny předložily své programy stability na období 2011–2014 za rok 2011 a své národní programy reforem na rok 2011. Tyto programy byly posuzovány současně.

               (8)

               Zkušenosti z prvního desetiletí existence eura obecně zdůraznily mnohé výhody jednotné měny. Globální krize však přinesla v roce 2009 hluboký pokles, kdy se HDP eurozóny propadl pod úroveň z roku 2006. Přestože v roce 2010 HDP opět narůstal, nadále zůstává nižší než v roce 2007. V důsledku toho vzrostla v eurozóně nezaměstnanost ze 7,6 % v roce 2007 na 10,1 % v roce 2010. Stav veřejných financí v eurozóně se zhoršil, což vyvolalo významné přehodnocení rizik spojených se státními dluhy v některých členských státech eurozóny a ohrozilo makrofinanční stabilitu. Růst se nyní obnovuje, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují odlišnosti způsobené jak strukturálními, tak cyklickými rozdíly. V návaznosti na krizi se začala snižovat makroekonomická nerovnováha, jež vznikla před krizí. Není však dosud jisté, zda bude toto snížení dostatečné a trvalé.

               (9)

               Salda veřejných financí v eurozóně se v roce 2010 začala v průměru zlepšovat. Na základě jarní prognózy útvarů Komise vycházející ze stávajících politik se očekává, že i v roce 2011 bude toto zlepšování pokračovat. Naproti tomu bude veřejný dluh do roku 2012 narůstat. Pokud nedojde v nadcházejících letech k jeho nápravě, může veřejný dluh vzhledem ke kombinaci nízkého potenciálního růstu a nepříznivého demografického vývoje ohrozit dlouhodobou fiskální udržitelnost. V roce 2010 se schodek eurozóny snížil na 6 % HDP, zatímco míra zadlužení vzrostla na 85,1 % HDP. Podle cílů programu stability na rok 2011 by schodek v eurozóně měl poklesnout na 1,3 % HDP v roce 2014 a míra zadlužení, jež dosáhne svého vrcholu v roce 2012, by se poté měla opět začít snižovat pod hranici 85 % HDP v roce 2014. Tato cesta fiskální konsolidace pro eurozónu jako celek by byla slučitelná se schválenou strategií překonání krize a potřebou návratu ke zdravým veřejným financím v souvislosti s posílením hospodářského oživení. Plánovaný důraz konsolidace na snížení výdajů v porovnání se zvýšením daní zvyšuje pravděpodobnost jejího úspěchu. Účinné provádění některých opatření je však ještě třeba potvrdit. Kromě toho několik členských států eurozóny nedávno zavedlo nová fiskální pravidla nebo oznámilo posílení pravidel stávajících, což by však mohlo v některých členských státech eurozóny vyžadovat další opatření, aby tato pravidla byla plně účinná. Vzhledem ke stárnutí obyvatelstva nejsou reformy důchodů a systémů sociálního zabezpečení zatím dostatečné, aby byla zajištěna celková dlouhodobá fiskální udržitelnost.

               (10)

               Politická reakce EU přinesla zlepšení pro fungování a stabilitu finančního systému. K výzvám ve finančním sektoru v několika členských státech eurozóny patří skutečnost, že banky jsou vystaveny dalším ztrátám jimi držených aktiv nebo zpřísnění podmínek na trzích refinancování, pokračující restrukturalizace a rekapitalizace bankovního sektoru. S tím, jak se budou podmínky ve finančním sektoru stabilizovat, bude třeba postupně ukončovat veřejnou podporu bankovního sektoru, přičemž bude nutné vzít řádně v úvahu zvláštní podmínky v bankovních sektorech jednotlivých členských států. Řešení těchto výzev napomůže snížení nejistoty ohledně podmíněných veřejných závazků.

               (11)

               Ke zvýšení růstového potenciálu eurozóny a k řešení makroekonomické nerovnováhy v eurozóně je nezbytné zlepšení produktivity a konkurenceschopnosti a odstranění strukturálních překážek pro soukromou domácí poptávku. V této souvislosti členské státy eurozóny ve svých národních programech reforem oznámily řadu strukturálních reforem. Existují však nadále nedostatky ohledně opatření nutných pro lepší fungování jejich trhů práce a trhů s produkty, zejména pokud jde o odvětví služeb, fiskální konsolidaci podporující růst a systémy stanovování mezd.

               (12)

               Za účelem zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie jsou členské státy eurozóny zvláště povinny považovat své hospodářské politiky za věc společného zájmu, jelikož se jejich vedlejší účinky mohou projevit v ostatních zemích sdílejících jednotnou měnu. Proto se s ohledem na krizi a současné výzvy ukázalo jako nezbytné přistoupit k ucelenější a trvalé změně koordinace hospodářské politiky na úrovni EU a eurozóny. Integrovaný roční cyklus dohledu zakotvený v „evropském semestru“, posílený rámec správy ekonomických záležitostí, vytvoření Evropské rady pro systémová rizika a evropských orgánů dohledu a Evropský mechanismus stability jsou zásadními prvky, z nichž některé musí být ještě plně přijaty nebo provedeny. Tento rámec dále posiluje také „Pakt euro plus“.

               (13)

               Komise posoudila programy stability a národní programy reforem členských států eurozóny, přičemž vzala v úvahu potřebu posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v eurozóně. Komise má za to, že je nezbytné přísné dodržování rozpočtových cílů, v některých členských státech eurozóny s posílením, a je také nutné zavést další opatření k posílení fiskálních pravidel a udržitelnosti. Rovněž by měla být přijata další opatření s cílem zlepšení finanční stability, daňových reforem podporujících růst a konsolidačních opatření, mechanismů stanovení mezd, hospodářské soutěže v odvětví služeb a provádění Paktu euro plus,

         DOPORUČUJE, aby členské státy, jejichž měnou je euro, provedly v období 2011–2012 tato opatření:

               1.

               Přísně dodržovat rozpočtové cíle stanovené v jejich programech stability na rok 2011, jakož i v memorandech o porozumění v případě členských států, které dostávají finanční pomoc EU/MMF, a případně posílit úsilí o konsolidaci v souladu se stanoviskem Rady. Zejména zajistit přiměřené fiskální úsilí s cílem napravit nadměrné schodky a přiblížit se střednědobým rozpočtovým cílům. Použít neplánované fiskální příjmy k urychlení korekce. To by také mělo napomoci zlepšení dynamiky veřejného dluhu.

               2.

               Zajistit fiskální disciplínu, a to jak na celostátní úrovni, tak na úrovních nižších, zejména zavedením nebo posílením dostatečně silných a závazných fiskálních rámců.

               3.

               Pokračovat v provádění reforem systémů sociálního zabezpečení, které zajistí dlouhodobou fiskální udržitelnost a řádně zohlední přiměřenost důchodů a sociálních dávek, a to zejména přizpůsobením důchodových systémů vnitrostátní demografické situaci.

               4.

               Zlepšit fungování a stabilitu finančního systému a ihned využít výsledky nadcházejících celoevropských zátěžových testů, aby se zajistilo, že bankovní sektor bude i nadále posilovat svou odolnost vůči možným dalším ztrátám nebo omezené dostupnosti prostředků, a aby finanční instituce, jež nejsou životaschopné, byly schopny se restrukturalizovat nebo opustit trh, aniž by na finančních trzích způsobily zbytečné napětí.

               5.

               Pokračovat v daňových reformách, které upřednostní zdroje zdanění podporující růst a zároveň zachovají celkové daňové příjmy, zejména snížením daňového zatížení práce, aby se vyplácelo pracovat; při snižování veřejných výdajů chránit položky podporující růst, jako například výdaje na výzkum a vývoj, vzdělávání a energetickou účinnost; v případě potřeby upravit mechanismy tvorby mezd a mechanismy indexace ve spolupráci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy, aby se zajistilo, že se mzdy budou vyvíjet v souladu s produktivitou, konkurenceschopností a situací v oblasti zaměstnanosti.

               6.

               Provést další reformy s cílem zlepšit hospodářskou soutěž v odvětví služeb, zejména odstraněním neoprávněných omezení odborných služeb, maloobchodu a síťových odvětví.

               7.

               Zcela provést závazky plynoucí z Paktu euro plus, aby se v eurozóně posílily růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52012DC0325

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2015 /* COM/2012/0325 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Rumunska na rok
2012
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
Smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (pro období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politiky zaměstnanosti členských států[4], jež společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rumunska na rok
2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska
na období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politik ex-ante vycházející ze
strategie Evropa 2020.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné
správy.
(6)       Dne 2. března 2012
Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní
Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být
zahrnuty do programů stability či konvergenčních programů a
národních programů reforem.
(7)       Dne 23. dubna 2012
předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2012 a dne
11. května 2012 svůj konvergenční program na období 2012–2015.
(8)       Dne 6. května 2009 Rada
přijala rozhodnutí 2009/459/ES[5],
kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc na
období tří let podle ustanovení článku 143 Smlouvy. Průvodní
memorandum o porozumění podepsané dne 23. června 2009 a jeho následné
dodatky stanoví podmínky hospodářské politiky, na jejichž základě
byla finanční pomoc vyplacena. Rozhodnutí 2009/459/ES bylo dne 16.
března 2010 pozměněno rozhodnutím 2010/183/EU[6]. S ohledem na úspěšné
provádění programu Rumunska a na částečnou korekci běžného
účtu z důvodu přetrvávajících strukturálních nedostatků na
rumunském trhu s výrobky a trhu práce, které jsou příčinou citlivosti
země na mezinárodní cenové šoky, přijala Rada dne
12. května 2011 rozhodnutí 2011/288/EU[7],
aby se Rumunsku poskytla preventivní střednědobá finanční pomoc
na období tří let podle článku 143 Smlouvy. Průvodní memorandum
o porozumění bylo podepsáno dne 29. června 2011 a jeho první
dodatek dne 27. prosince 2011.
(9)       Druhý formální přezkum
programu střednědobé finanční pomoci, který proběhl
v období od konce dubna do začátku května 2012, prokázal, že
Rumunsko nadále pokračuje v provádění programu. Byl splněn
cílový rozpočtový schodek na hotovostní bázi pro rok 2011 a cíl podle
metodiky ESA[8]
by býval byl splněn také, nebýt jednorázového opatření svázaného se
soudními rozhodnutími, která vládu povinovala zaplatit náhradu některým
kategoriím zaměstnanců. Pokračuje se v plnění
rozpočtu na rok 2012 s cílem dosáhnout snížení schodku veřejných financí
pod 3 % HDP podle metodiky ESA. Rumunský bankovní sektor zůstal
odolný navzdory pokračujícímu zhoršování kvality aktiv, které snižovalo
jeho ziskovost. Podmínky programu ve finančním sektoru byly splněny,
ačkoli v některých případech došlo ke zpožděním. Vývoj
v klíčových oblastech strukturálních reforem, jako je energetika a
doprava a zlepšení čerpání finančních prostředků z EU, je
nevyrovnaný.
(10)     Po dvou letech poklesu vzrostl
reálný HDP Rumunska v roce 2011 o 2½ %. Očekává se, že se v roce
2012 růst zpomalí na 1,4 %. Podle předpovědí bude hlavním
motorem růstu domácí poptávka a dle očekávání zde sehrají v roce 2012
klíčovou roli investice podporované zlepšením čerpání finančních
prostředků z EU.
(11)     Na základě hodnocení
konvergenčního programu na rok 2012 podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž
jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Cílem v
programu vymezené rozpočtové strategie je dosáhnout v roce 2012 snížení
rozpočtového schodku pod hodnotu 3 % HDP, a to v souladu s
doporučeními Rady poskytnutými Rumunsku v rámci postupu při
nadměrném schodku. Následně si ukládá střednědobý
rozpočtový cíl stanovený jako schodek ve výši 0,7 % HDP ve
strukturálním vyjádření. Střednědobý rozpočtový cíl
přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a
růstu. Po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2012 se
očekává další snížení schodku na 2,2 % HDP v roce 2013, 1,2 %
HDP v roce 2014 a 0,9 % HDP v roce 2015. Na základě (nově
vypočteného) strukturálního rozpočtového salda[9] to znamená zlepšení schodku o
1,5 % v roce 2012, 0,5 % v roce 2013 a 0,7 % v roce 2014, v
souladu s referenční hodnotou 0,5 % HDP stanovenou v Paktu o
stabilitě a růstu. Tempo růstu veřejných výdajů je v
souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu pro období
2012–2015. Program předpokládá dosažení střednědobého
rozpočtového cíle v roce 2014. Hlavní rizika ohrožující
rozpočtové cíle představují nedoplatky podniků vlastněných
státem, jakož i možné opětovné nahromadění nedoplatků na úrovni
místní správy a v sektoru zdravotnictví. Veřejný dluh byl na konci roku
2011 pod hodnotou 34 % HDP a zůstává tudíž výrazně pod hranicí
60 % HDP.
(12)     Rumunsko předložilo
řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků
představených v roce 2011 souvisejí s posilováním konkurenceschopnosti,
podporou zaměstnanosti, zvyšováním udržitelnosti veřejných financí a
posilováním finanční stability.
DOPORUČUJE, aby Rumunsko v období
2012–2013 provedlo tato opatření:
Provést opatření stanovená v rozhodnutí
2009/459/ES ve znění rozhodnutí 2010/183/EU, jakož i opatření
stanovená v rozhodnutí 2011/288/EU, jež jsou dále upřesněna
v memorandu o porozumění ze dne 23. června 2009 a jeho
následných dodatcích a v memorandu o porozumění ze dne 29.
června 2011 a jeho následných dodatcích.
V Bruselu dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst L 209, 2.8.1997,
s. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               Úř. věst L 150, 13.6.2009,
s. 8.
[6]               Úř. věst L 83, 30.3.2010,
s. 19.
[7]               Úř. věst. L 132,
19.5.2011, s. 15.
[8]               Evropský systém účtů
[9]               Cyklicky očištěné rozpočtové saldo
jednorázových a dočasných opatření přepočítané útvary
Komise na základě informací poskytnutých v rámci programu při použití
obecně odsouhlasené metodiky.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 14. září 2012 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20)

text:
               22.9.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 286/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 14. září 2012
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ECB/2012/20)
   2012/C 286/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland skončil po provedení auditu za účetní rok 2011. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2012.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2012 až 2016 společnost RSM Farrell Grant Sparks,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost RSM Farrell Grant Sparks byla jmenována externím auditorem Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pro účetní roky 2012 až 2016.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. září 2012.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení č. S2 ze dne 22. října 2013 o nároku na věcné dávky pro pojištěné osoby a jejich rodinné příslušníky během pobytu ve třetí zemi podle dvoustranné úmluvy mezi příslušným členským státem a danou třetí zemí  Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem

text:
               18.2.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 46/8

         DOPORUČENÍ č. S2
   ze dne 22. října 2013
   o nároku na věcné dávky pro pojištěné osoby a jejich rodinné příslušníky během pobytu ve třetí zemi podle dvoustranné úmluvy mezi příslušným členským státem a danou třetí zemí
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)
   (2014/C 46/09)
   SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,
   s ohledem na čl. 72 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (1) ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, podle něhož je správní komise odpovědná za řešení všech správních otázek nebo otázek výkladu vyplývajících z ustanovení nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení (ES) č. 987/2009 (2),
   s ohledem na čl. 72 písm. c) nařízení (ES) č. 883/2004, podle kterého posiluje a rozvíjí spolupráci mezi jednotlivými členskými státy a jejich institucemi v otázkách sociálního zabezpečení,
   v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Zvláštní důležitost obecné zásady rovného zacházení pro pracovníky včetně příhraničních pracovníků, kteří nebydlí v členském státě, v němž jsou zaměstnáni, byla znovu zdůrazněna v 8. bodě odůvodnění a v článku 4 nařízení (ES) č. 883/2004.

               (2)

               Článek 4 nařízení (ES) č. 883/2004 zakazuje diskriminaci osob, na které se použije toto nařízení.

               (3)

               Soudní dvůr rovněž rozhodl, že kdyby používání některého ustanovení práva Unie mohlo být narušeno opatřením přijatým v rámci provádění dvoustranné úmluvy, i když tato úmluva spadá mimo oblast působnosti Smlouvy, je každý členský stát povinen usnadnit používání uvedeného ustanovení (3).

               (4)

               I když úmluva uzavřená mezi jediným členským státem a jednou nebo několika třetími zeměmi nespadá do definice „právních předpisů“ ve smyslu čl. 1 písm. l nařízení (ES) č. 883/2004, nemůže tím být dotčena povinnost každého členského státu zajistit soulad se zásadou rovného zacházení stanovenou v článku 45 Smlouvy (4).

               (5)

               Z tohoto důvodu by mělo být upřesněno, že dvoustranné úmluvy o sociálním zabezpečení mezi členským státem a třetí zemí musí být vykládány v tom smyslu, že tyto dvoustranné úmluvy musí být používány takovým způsobem, aby ani osobě ani jejím rodinným příslušníkům (čl. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 883/2004) nebyla upírána práva spojená s využíváním volného pohybu v rámci Evropské unie, jak je stanoveno ve Smlouvě.

               (6)

               Volný pohyb nelze plně využívat, pokud osobě, na niž se použijí právní předpisy jiného členského státu, než je její stát bydliště, nebylo přiznáno stejné právní zacházení jako osobám s bydlištěm v uvedeném členském státě, které se nacházejí v téže situaci.

               (7)

               Ustanovení hlavy III kapitoly 1 nařízení (ES) č. 883/2004 obsahují kolizní pravidla, která stanoví, za jakých podmínek má pojištěná osoba a její rodinní příslušníci nárok na věcné dávky v nemoci poskytované na účet příslušné instituce v době, kdy má (mají) bydliště nebo pobývá (pobývají) v jiném členském státě.

               (8)

               Cílem článků 17 a 24 až 26 nařízení (ES) č. 883/2004 je zajistit, aby poskytnutí věcných dávek v nemoci nezáviselo na bydlišti pojištěné osoby v příslušném členském státě, aby migrující pracovníci nebyli odrazováni od využívání svého práva na volný pohyb (5).

               (9)

               Tato ustanovení se použijí i na rodinné příslušníky podle definice v čl. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 883/2004, kteří obdrží v členském státě bydliště věcné dávky v nemoci poskytované na účet příslušné instituce institucí místa bydliště na základě článků 17 nebo 24 až 26 nařízení (ES) č. 883/2004.

               (10)

               Zásada rovného zacházení by se měla obecně použít rovněž v případech, kdy příslušný členský stát uzavřel se třetí zemí dvoustrannou úmluvu, ve které jsou zahrnuta ustanovení týkající se věcných dávek v nemoci, které se stanou z lékařského hlediska ve třetí zemi nezbytné, a pod podmínkou, že uvedená třetí země je ochotna spolupracovat v konkrétních případech,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Členský stát, který uzavřel se třetí zemí dvoustrannou úmluvu o sociálním zabezpečení, v níž jsou zahrnuta ustanovení týkající se věcných dávek v nemoci, použije tato ustanovení na osoby, na něž se použijí právní předpisy tohoto členského státu, a rovněž na jejich rodinné příslušníky, kteří bydlí v jiném členském státě a kteří jsou oprávněni pobírat věcné dávky na základě článků 17 nebo 24 až 26 nařízení (ES) č. 883/2004, pokud se věcné dávky v nemoci stanou z lékařského hlediska nezbytné během doby pobytu v uvedené třetí zemi.

               2.

               Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od prvního dne druhého měsíce následujícího po jeho zveřejnění.

            předsedkyně správní komise

         Mariana ZIUKIENE

      (1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1, (opravené znění v Úř. věst. L 200, 7.6.2004, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

      (3)  Věc C-55/00 Gottardo [2002] Sb. rozh. I-413, bod 31 a věc 235/87 Matteucci [1988] Sb. rozh. 5589, bod 19.

      (4)  Věc C-55/00 Gottardo [2002] Sb. rozh. I-413, bod 35 a věc C-23/92 Grana-Novoa [1993] Sb. rozh. I-4505.

      (5)  Věc C-286/03 Silvia Hosse [2006] Sb. rozh. I-01771, bod 54.


title: Doporučení Rady ze dne 21. června 2013 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Maltě

text:
               26.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 180/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. června 2013
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Maltě
   2013/C 180/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 126 Smlouvy se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (3)

               Rada dne 21. června 2013 rozhodla v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o existenci nadměrného schodku na Maltě.

               (4)

               Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) je Rada povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požaduje dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP.

               (5)

               V souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 1467/97 má rozpočtový cíl doporučený pro závěrečný rok období nápravy zajistit, že k požadovanému snížení rozdílu mezi úrovní poměru dluhu k HDP a referenční hodnotou ve výši 60 % HDP stanovenou Smlouvou dojde během dvou let následujících po nápravě nadměrného schodku, a to na základě prognózy Komise.

               (6)

               Prognóza Komise z jara 2013 předpovídá, že schodek bude v letech 2013 a 2014 i nadále nad referenční hodnotou, a to ve výši 3,7 % HDP v roce 2013 a 3,6 % HDP v roce 2014. Tyto rozpočtové projekce jsou založeny na stávajících politikách, a počítají tedy s rozpočtem na rok 2013, který byl schválen parlamentem v dubnu 2013, jenž zahrnuje expanzivní opatření na příjmové i výdajové straně, stejně jako již plánované zvýšení vlastního kapitálu podniku Air Malta (0,6 % HDP), což představuje dopad zvyšující čistý schodek o 0,3 % HDP. Expanzivní opatření jsou pouze částečně kompenzována zvýšením spotřebních daní, výběrem daňových nedoplatků, jakož i úsporami výdajů a vyššími sociálními příspěvky vyplývajícími z důchodové reformy z roku 2006. Kromě toho by podíl čistých jednorázových operací snižujících schodek, které určila Komise, ve vztahu ke konsolidačnímu úsilí po roce 2012 prudce poklesl. Vzhledem k očekávaným pokračujícím primárním schodkům v letech 2013 a 2014 vzroste podle prognózy Komise z jara 2013 veřejný dluh dále na 73,9 % HDP v roce 2013 a na 74,9 % HDP v roce 2014. V roce 2015 a 2016 se bude podle předpovědí schodek veřejných financí pohybovat nad referenční hodnotou 3 % HDP a poměr dluhu k HDP se do roku 2016 zvýší na 75,6 % HDP.

               (7)

               Podle nařízení (ES) č. 1467/97 by odstranění nadměrného schodku mělo být ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Náprava nadměrného schodku do roku 2014 je proto odůvodněna. Zejména by věrohodný a udržitelný postup korekce vyžadoval, aby Malta dosáhla cílového celkového schodku veřejných ve výši 3,4 % HDP v roce 2013 a 2,7 % HDP v roce 2014, což je v souladu s ročním zlepšením strukturálního salda ve výši 0,7 % HDP v roce 2013 a 0,7 % HDP v roce 2014. Cíl pro rok 2014 zaručuje, že k požadovanému snížení rozdílu mezi úrovní poměru dluhu k HDP a referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou dojde během dvou let následujících po nápravě v rámci postupu při nadměrném schodku. K dosažení výše uvedených strukturálních cílů by Malta musela přijmout dodatečná konsolidační opatření ve výši přibližně 0,4 % HDP v roce 2013, kromě opatření, která již byla zahrnuta v základním scénáři, a přibližně ¾ % HDP v roce 2014. Tyto cíle zohledňují skutečnost, že je třeba kompenzovat negativní vedlejší účinky fiskální konsolidace na veřejné finance, a to konkrétně dopad této konsolidace na růst HDP. Základní scénář, na němž je založen postup korekce, zapracovává prognózu Komise z jara roku 2013 a provádí její extrapolaci až do roku 2016, přičemž spoléhá na standardní předpoklady ohledně uzavírání mezery výstupu a citlivosti rozpočtu na daný cyklus; nepočítá však s dodatečným kapitálovým vkladem do společnosti Air Malta, který je plánován na rok 2015 podle programu stability na rok 2013. Má se tedy za to, že kapitálový vklad se neuskuteční, nebo bude vyrovnán opatřeními v opačném směru.

               (8)

               Maltský fiskální rámec je dost flexibilní a jeho nezávazná povaha a fiskální plánování v krátkodobém horizontu příliš nepodporují zdravou fiskální pozici. Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (2) dosud nebyla provedena ve vnitrostátním právu. Kromě toho v souladu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (3) by Malta měla zřídit nezávislé subjekty pro kontrolu dodržování fiskálních pravidel. I když program stability obsahuje záměr vlády zřídit fiskální rady, žádné konkrétní plány nejsou stanoveny.

               (9)

               V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 473/2013 by Malta měla Komisi a Radě předložit program hospodářského partnerství, a to souběžně se zprávou, jež má být předložena v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97.

               (10)

               Podle názoru Rady by měla opatření na vyrovnání rozpočtu zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností ekonomiky,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Malta by měla odstranit současný nadměrný schodek do roku 2014.

               2)

               Konkrétně by Malta měla:

                           a)

                           dosáhnout cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,4 % HDP v roce 2013 a 2,7 % HDP v roce 2014, což odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda ve výši 0,7 % HDP v roce 2013 a 0,7 % HDP v roce 2014. Tento postup korekce by umožnil snížení celkového schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014 a zároveň by zajistil, že se míra poměru hrubého veřejného dluhu k HDP bude uspokojivým tempem přibližovat k referenční hodnotě 60 % HDP;

                           b)

                           upřesnit a důsledně provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2014 a využívat všech neočekávaných příjmů na snížení schodku.

               3)

               Rada stanoví lhůtu 1. října 2013, ve které musí Malta přijmout účinná opatření a v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovat o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem dosažení cílů.
               I po nápravě nadměrného schodku by Malta měla nadále postupovat ve vhodném tempu směrem ke svému střednědobému cíli strukturálně vyrovnaného rozpočtu, včetně splnění výdajového kritéria. V zájmu omezení rizik ohrožujících plnění rozpočtu Rada vyzývá Maltu, aby posílila účinnost svého rozpočtového rámce a zlepšila monitorování provádění rozpočtu během roku. Zejména by Malta měla zavést závaznější víceletý fiskální rámec s jasnými pravidly. V souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 473/2013 by měla být navíc posílena úloha nezávislých subjektů kontrolujících fiskální politiku.
               A konečně, za účelem zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace se maltské orgány vyzývají, aby proces fiskální konsolidace podpořily komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady určenými Maltě v rámci evropského semestru, a zejména těmi, které se týkají preventivní složky postupu při makroekonomické nerovnováze (4).
               Toto doporučení je určeno Maltě.

      V Lucemburku dne 21. června 2013.

            Za Radu

            předseda

         M. NOONAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41.

      (3)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

      (4)  Všechny dokumenty týkající se postupu o nadměrném schodku na Maltě jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm


title: Doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech

text:
               24.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 378/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 9. prosince 2013
   o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech
   2013/C 378/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s čl. 19 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii je jednou ze základních hodnot Unie rovnost. Podle čl. 3 odst. 3 druhého pododstavce Smlouvy o EU Unie bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje ochranu práv dítěte.

               (2)

               Podle článku 10 Smlouvy o fungování EU se Unie při vymezování a provádění svých politik a činností zaměřuje na boj proti diskriminaci na základě rasy nebo etnického původu.

               (3)

               Ustanovení čl. 19 odst. 1 Smlouvy o fungování EU Radě umožňuje přijmout vhodná opatření k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.

               (4)

               Podle čl. 21 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie se zakazuje jakákoli diskriminace založená na pohlaví, rase, barvě pleti, etnickém nebo sociálním původu, genetických rysech, jazyku nebo příslušnosti k národnostní menšině.

               (5)

               Směrnice Rady 2000/43/ES (1) stanoví rámec pro boj proti diskriminaci na základě rasy nebo etnického původu v Unii v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, vzdělávání, sociální ochrany (včetně sociálního zabezpečení a zdravotní péče), sociálních výhod a přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování, včetně bydlení.

               (6)

               Pro účely tohoto doporučení se, podobně jako v jiných politických dokumentech Evropského parlamentu a Rady, termín „Romové“ používá jako zastřešující pojem, který zahrnuje skupiny obyvatelstva s více či méně podobnými kulturními charakteristikami, jako jsou Sinti, Travellers, Kalé, Gens du voyage atd., ať už se jedná o populaci usazenou, či nikoli.

               (7)

               Mnozí Romové v Unii stále čelí velké chudobě, sociálnímu vyloučení, diskriminaci a překážkám při výkonu svých základních práv, čímž jsou více ohroženi vykořisťováním, například obchodováním s lidmi. Proto je třeba zvážit účinnější opatření pro sociální začleňování přizpůsobená jejich situaci a potřebám.

               (8)

               Obzvlášť znepokojivá je situace romských dětí v Unii, a to vzhledem k řadě faktorů, které je mohou činit zvláště ohroženými a kvůli nimž mohou mít problémy související mimo jiné se špatným zdravím, nevyhovujícím bydlením, nesprávnou výživou, vyloučením, diskriminací, rasismem a násilím. Sociální vyloučení romských dětí často souvisí s absencí rodného listu a dokladů totožnosti, s nízkou účastí na předškolním vzdělávání a péči, vyšším vzdělávání, jakož i s vyšší mírou předčasného ukončování školní docházky. Vážnou překážkou bránící v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání je segregace. Některé romské děti se také stávají obětí obchodování s lidmi a vykořisťování pracovní síly.

               (9)

               Romové, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a pobývají legálně v některém členském státě, se také mohou dostat do nejisté pozice, zejména pokud žijí ve stejně obtížných životních podmínkách, jako mnozí Romové, kteří jsou občany Unie, a zároveň se potýkají s problémy mnoha migrantů přicházejících ze států mimo Unii.

               (10)

               V kontextu mobility uvnitř Unie je nezbytné respektovat právo na volný pohyb občanů Unie a podmínky jeho výkonu, včetně vlastnictví dostatečných zdrojů a zdravotního pojištění, kterým jsou kryta všechna rizika, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (2), a současně také usilovat o zlepšení životních podmínek Romů a provádět opatření na podporu jejich hospodářské a sociální integrace v členských státech původu i v členských státech pobytu.

               (11)

               V usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. září 2010 o situaci Romů a o svobodě pohybu v Evropské unii a v usnesení ze dne 9. března 2011 o strategii EU pro začleňování Romů se Komise a členské státy vyzývají, aby mobilizovaly stávající strategie a nástroje Unie k zajištění sociálního a hospodářského začlenění Romů.

               (12)

               Komise ve svém sdělení ze dne 5. dubna 2011 o rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 vyzvala členské státy, aby přijaly nebo dále rozvíjely souhrnný přístup a potvrdily řadu cílů v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče a bydlení s cílem urychlit integraci Romů.

               (13)

               Rada dne 19. května 2011 přijala závěry o rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020, v nichž je vyjádřen závazek členských států dosáhnout pokroku v sociálním a hospodářském začleňování Romů.

               (14)

               Evropská rada na zasedání konaném ve dnech 23. a 24. června 2011 vyzvala k urychlenému provedení závěrů Rady ze dne 19. května 2011, zejména pokud jde o přípravu, aktualizaci nebo rozvoj strategií členských států pro integraci Romů nebo integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování týkajících se zlepšení postavení Romů.

               (15)

               Ve sdělení ze dne 21. května 2012 nazvaném „Vnitrostátní strategie integrace Romů: první krok při provádění rámce EU“ Komise předložila výsledky prvního hodnocení všech vnitrostátních strategií integrace Romů a integrovaných souborů politických opatření a vyzvala členské státy, aby v zájmu dosažení pokroku uvážily řadu úprav.

               (16)

               Komise zintenzivnila dialog s členskými státy o integraci Romů, zejména prostřednictvím sítě národních kontaktních míst pro integraci Romů, kterou zřídila v říjnu roku 2012, s cílem diskutovat o řešeních zjištěných problémů. V listopadu a prosinci roku 2012 skupina národních kontaktních míst pro integraci Romů podrobněji jednala o tom, jak zvýšit účinnost opatření v zájmu dosažení integrace Romů v členských státech. Uvedená skupina poté podala zprávu síti národních kontaktních míst pro integraci Romů.

               (17)

               Komise ve sdělení ze dne 26. června 2013 nazvaném „Další kroky v provádění vnitrostátních strategií integrace Romů“ zdůraznila potřebu dalších opatření s cílem zajistit nezbytné předpoklady pro úspěšné provádění opatření zaměřených na urychlení pokroku v oblasti integrace Romů v co nejkratší době.

               (18)

               Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (strategie Evropa 2020) poskytlo nový podnět pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení stanovením společných evropských cílů, k nimž patří snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení úrovně dosaženého vzdělání a úrovně zaměstnanosti. V této souvislosti je integrace Romů nepostradatelnou součástí společných snah Unie a členských států. Současné řízení evropského semestru podporuje provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země a další vodítko v úsilí o zabezpečení růstu podporujícího začlenění poskytují závěry Rady „Za sociální investice pro růst a soudržnost“ ze dne 20. června 2013.

               (19)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na zjištěné nedostatky je třeba účinnost opatření v oblasti integrace Romů zlepšit a monitorovat. To je třeba provést tak, aby byla plně respektována zásada subsidiarity a prvořadá odpovědnost členských států v této oblasti, a zároveň je třeba zohlednit skutečnost, že shromažďování údajů o etnických aspektech může být citlivou otázkou, a uznat, že by si členské státy měly samy zvolit metody monitorování, včetně případných metod shromažďování údajů, a možné ukazatele.

               (20)

               Cílem tohoto doporučení je využít různých doporučení, která již byla dříve uvedena v usneseních Evropského parlamentu, závěrech Rady a sděleních Komise o integraci Romů. Jeho cílem je doplnit stávající právní předpisy Unie v oblasti boje proti diskriminaci s cílem přispět k jejich účinnějšímu provádění a prosazování.

               (21)

               Toto doporučení se nevztahuje na rozdíly v zacházení na základě státní příslušnosti a nejsou jím dotčena ustanovení a podmínky související s právním postavením státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti na území členských států podle právních předpisů členských států a Unie ani právní účinky tohoto postavení.

               (22)

               V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) se členské státy vyzývají, aby stanovily integrovaný přístup s cílem řešit zvláštní potřeby zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou nebo cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo sociální vyloučení, se zvláštním zřetelem na marginalizované skupiny obyvatel. Jako doplňkový nástroj k ostatním evropským strukturálním a investičním fondům (4) zahrnuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (5) pro programové období 2014–2020 investiční prioritu v rámci Evropského sociálního fondu, zaměřenou na socioekonomickou integraci marginalizovaných skupin, jako jsou Romové.

         KONSTATUJÍC TYTO SKUTEČNOSTI:
   ÚČEL
   Účelem tohoto doporučení je poskytnout členským státům vodítko při zvyšování účinnosti jejich opatření k dosažení integrace Romů a posílit provádění jejich vnitrostátních strategií integrace Romů nebo integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování zaměřených na zlepšení situace Romů a na odstranění veškerých rozdílů mezi Romy a obecnou populací.
   Velikost romské populace a její sociální a ekonomická situace se v jednotlivých členských státech značně liší. Vnitrostátní přístupy k integraci Romů by proto měly být uzpůsobeny konkrétním podmínkám a potřebám v jednotlivých zemích, a to mimo jiné přijetím nebo pokračujícím prováděním politik, které problematiku marginalizovaných a znevýhodněných skupin, jako jsou Romové, řeší v širším kontextu.
   Toto doporučení se výslovně zaměřuje na opatření na podporu integrace Romů, aniž by byly vyloučeny jiné marginalizované a znevýhodněné skupiny. Opatření v oblasti integrace by měla za srovnatelných podmínek vycházet ze stejných zásad.
   DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY PŘIJALY TATO OPATŘENÍ:
   1.   ZÁSADNÍ POLITICKÉ OTÁZKY

      Účinná politická opatření

               1.1

               V zájmu podpory úplné rovnosti Romů v praxi přijmout účinná politická opatření k zajištění rovného zacházení s Romy a dodržování jejich základních práv, včetně rovného přístupu ke vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péči a bydlení. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo buď prostřednictvím standardních opatření, nebo prostřednictvím cílených opatření, včetně zvláštních opatření k předcházení znevýhodnění či k jejich vyrovnání, nebo kombinací obojího, se zvláštním přihlédnutím k hledisku rovnosti žen a mužů.

               1.2

               Přijmout opatření, která mohou vycházet ze socioekonomických ukazatelů, jako jsou vysoká dlouhodobá nezaměstnanost, úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní parametry, nebo mohou být zaměřena na zeměpisné oblasti, které jsou marginalizované nebo izolované.

      Přístup ke vzdělání

               1.3

               Přijmout účinná opatření s cílem zaručit rovné zacházení a úplný přístup romských chlapců i dívek ke kvalitnímu a většinovému vzdělávání a zajistit, aby všichni romští žáci dokončili alespoň povinnou školní docházku (6). Tohoto cíle by mohlo být dosaženo například prostřednictvím těchto opatření:

                           a)

                           odstraněním veškeré segregace ve školách;

                           b)

                           ukončením veškerého nevhodného umísťování romských žáků do speciálních škol;

                           c)

                           omezením předčasného ukončování školní docházky (7) na všech stupních vzdělávání, a to i na středoškolské úrovni a v rámci odborného vzdělávání;

                           d)

                           zlepšením přístupu k předškolnímu vzdělávání a péči a zlepšením jejich kvality, a to případně včetně cílené podpory;

                           e)

                           zvážením potřeb jednotlivých žáků a jejich odpovídajícím řešením v úzké spolupráci s jejich rodinami;

                           f)

                           využitím individuálně uzpůsobených metod výuky a učení podporujících začlenění, včetně podpůrné výuky pro žáky s problémy s učením a opatření v oblasti boje proti negramotnosti, a podporou dostupnosti a využívání mimoškolní činnosti;

                           g)

                           v případě potřeby povzbuzováním k většímu zapojení rodičů a zlepšením odborné přípravy učitelů;

                           h)

                           podporou zapojení Romů do sekundárního a terciárního vzdělávání a jeho dokončení;

                           i)

                           rozšířením přístupu ke vzdělávání druhé šance a vzdělávání dospělých a poskytováním podpory při přechodu mezi stupni vzdělávání a podporou osvojování dovedností, které jsou přizpůsobeny potřebám trhu práce.

      Přístup k zaměstnání

               1.4

               Přijmout účinná opatření k zajištění rovného zacházení s Romy, pokud jde o přístup na trh práce a k pracovním příležitostem. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo například prostřednictvím těchto opatření:

                           a)

                           podporou první pracovní zkušenosti, odborného vzdělávání, profesní přípravy na pracovišti, celoživotního učení a rozvoje dovedností;

                           b)

                           podporou samostatné výdělečné činnosti a podnikání;

                           c)

                           zajištěním rovného přístupu ke standardním veřejným službám zaměstnanosti společně se službami na podporu jednotlivých uchazečů o zaměstnání, se zaměřením na poradenství přizpůsobené potřebám jednotlivců a individuální akční plánování, a případně podporou pracovních příležitostí v rámci veřejné služby;

                           d)

                           odstraněním překážek, které brání (opětovnému) vstupu na trh práce, včetně diskriminace.

      Přístup ke zdravotní péči

               1.5

               Přijmout účinná opatření k zajištění rovného zacházení s Romy v přístupu k všeobecně dostupným zdravotnickým službám (8) na základě všeobecných kritérií způsobilosti. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo například prostřednictvím těchto opatření:

                           a)

                           odstraněním veškerých překážek, které brání přístupu k systému zdravotní péče přístupnému obecné populaci;

                           b)

                           zlepšením přístupu k lékařským prohlídkám, předporodní a poporodní péči a službám plánovaného rodičovství, jakož i k péči o sexuální a reprodukční zdraví, jež jsou obecně poskytovány v rámci vnitrostátních zdravotnických služeb;

                           c)

                           zlepšením přístupu k bezplatným očkovacím programům zaměřeným zejména na děti a k očkovacím programům zaměřeným zejména na nejohroženější skupiny osob a osoby žijící v marginalizovaných nebo odlehlých oblastech;

                           d)

                           podporou informovanosti o otázkách zdraví a zdravotní péče.

      Přístup k bydlení

               1.6

               Přijmout účinná opatření k zajištění rovného zacházení s Romy, pokud jde o přístup k bydlení. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo například prostřednictvím těchto opatření:

                           a)

                           odstraněním jakékoli územní segregace a podporou desegregace;

                           b)

                           podporou nediskriminačního přístupu k sociálnímu bydlení;

                           c)

                           poskytnutím tábořišť pro kočovné Romy v poměru k místním potřebám;

                           d)

                           zajištěním přístupu k veřejným službám (jako jsou dodávky vody, elektřiny a plynu) a infrastruktuře pro bydlení v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

               1.7

               Zajistit v příslušných případech, aby součástí žádostí místních orgánů o projekty městské obnovy byly integrované intervence v oblasti bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin obyvatelstva.

               1.8

               Prosazovat místní, komunitami řízený rozvoj nebo integrované územní investice podporované z evropských strukturálních a investičních fondů.

      Financování

               1.9

               Přidělit odpovídající finanční prostředky na provádění a monitorování svých vnitrostátních a místních strategií a akčních plánů ze všech dostupných zdrojů financování (místních, celostátních, unijních a mezinárodních) s cílem dosáhnout cíle integrace Romů prostřednictvím standardních či cílených opatření.

               1.10

               Prosazování sociálního začleňování a boje proti chudobě a jakékoli diskriminaci, mimo jiné i včetně socioekonomické integrace marginalizovaných skupin obyvatelstva, jako jsou Romové, by mělo být usnadněno tím, že by v každém členském státě bylo nejméně 20 % celkových prostředků z Evropského sociálního fondu přiděleno na investice do lidí ve smyslu článků 3 a 4 nařízení (EU) č. 1304/2013.

               1.11

               V závislosti na velikosti a sociální a ekonomické situaci svých romských komunit a na rozdílech mezi romskou a neromskou populací a rovněž s ohledem na výzvy vymezené v rámci evropského semestru pro řadu členských států přijmout vhodná opatření pro zahrnutí integrace Romů mezi priority dohod o partnerství týkajících se využívání evropských strukturálních a investičních fondů (9) na období let 2014–2020.

               1.12

               Zlepšit s podporou technické pomoci poskytované v rámci evropských strukturálních a investičních fondů své řídící, monitorovací a hodnotící kapacity a usnadnit využívání vnitrostátních finančních prostředků a prostředků Unie k podpoře budování kapacit místních orgánů a organizací občanské společnosti tak, aby mohly účinně provádět projekty.

               1.13

               Zaměřit přidělování veřejných finančních prostředků na provádění vnitrostátních strategií integrace Romů nebo integrovaných souborů politických opatření na specifické potřeby Romů nebo na zeměpisné oblasti nejvíce postižené chudobou a sociálním vyloučením a vzít v úvahu hledisko rovnosti žen a mužů.

         2.   HORIZONTÁLNÍ POLITICKÁ OPATŘENÍ

      Boj proti diskriminaci

               2.1

               Nadále vyvíjet úsilí o zajištění účinného praktického prosazování směrnice 2000/43/ES, zejména zajištěním toho, aby jejich celostátní, regionální a místní správní předpisy byly nediskriminační povahy a aby nevedly k segregaci. Jako referenční materiál pro soulad příslušných ustanovení a praxe s lidskými právy by měla sloužit příslušná judikatura Evropského soudu pro lidská práva.

               2.2

               Případně provádět na regionální i místní úrovni desegregační opatření týkající se Romů. Politiky a opatření pro boj proti segregaci by měly být doprovázeny vhodnými programy odborné přípravy a informačními programy, zahrnujícími odbornou přípravu a informace o ochraně lidských práv, jež by byly určeny místním státním úředníkům a zástupcům občanské společnosti i samotným Romům.

               2.3

               Zajistit, aby v případech nuceného vystěhování byly plně dodržovány právní předpisy Unie i další mezinárodní závazky v oblasti lidských práv, jako jsou závazky plynoucí z Evropské úmluvy o lidských právech.

               2.4

               Ve všech oblastech společnosti uplatňovat opatření k boji proti diskriminaci Romů a předsudkům vůči nim, jež jsou někdy označovány jako protiromské smýšlení. Tato opatření by mohla zahrnovat:

                           a)

                           zvyšování povědomí o přínosech integrace Romů v romských komunitách i mezi širokou veřejností;

                           b)

                           zvyšování povědomí široké veřejnosti o rozmanité povaze společností a zvyšování vnímavosti veřejného mínění vůči problémům, jimž Romové čelí v souvislosti se začleňováním, mimo jiné tím, že tyto aspekty budou případně zahrnuty do vzdělávacích programů a výukových materiálů v rámci veřejného vzdělávání;

                           c)

                           přijetí účinných opatření s cílem potírat protiromskou rétoriku a nenávistné verbální projevy a řešení problému rasistických, stereotypních nebo jinak stigmatizujících výroků či jiného chování, jež by mohlo být podnětem k diskriminaci Romů.

      Ochrana romských dětí a žen

               2.5

               Bojovat proti všem formám diskriminace, včetně vícenásobné diskriminace, jíž čelí romské děti a ženy, proti násilí, včetně domácího násilí, páchanému na ženách a dívkách, obchodování s lidmi, sňatkům nezletilých osob a vynuceným sňatkům a žebrání se zapojením dětí, zejména prostřednictvím prosazování právních předpisů. K tomuto účelu by členské státy měly zajistit, aby byly do těchto činností zapojeni všichni příslušní aktéři včetně veřejných orgánů, občanské společnosti a romských komunit. V této souvislosti se vyzývá ke spolupráci mezi členskými státy v situacích s přeshraničním rozměrem.

      Snížení chudoby prostřednictvím sociálních investic

               2.6

               Bojovat proti chudobě a sociálnímu vyloučení, jež postihují znevýhodněné osoby včetně Romů, prostřednictvím investic do lidského kapitálu a politik sociální soudržnosti. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo například prostřednictvím těchto opatření:

                           a)

                           podporou Romů ve všech fázích jejich života, přičemž začít by se mělo v co nejranějším věku a systematicky by se měla řešit rizika, jimž Romové čelí, mimo jiné prostřednictvím investic do kvalitního předškolního vzdělávání a péče podporujících začlenění, cílených systémů záruk pro mladé lidi, celoživotního učení a opatření pro aktivní stárnutí;

                           b)

                           prováděním politik aktivace a vytváření příležitostí prostřednictvím podpory (opětovného) vstupu na trh práce pomocí cílených nebo standardních programů podpory zaměstnanosti a podporou trhu práce podporujícího začlenění tím, že bude řešen problém diskriminace na pracovišti;

                           c)

                           zajištěním toho, aby sociální dávky a sociální služby poskytované znevýhodněným, včetně Romů, v souladu s vnitrostátními předpisy byly přiměřenější a udržitelnější, a to prostřednictvím koordinovanějších sociálních politik, zjednodušením postupů a bojem proti podvodům a chybám; zajištěním zájmu o programy sociální pomoci; a poskytováním odpovídající podpory příjmů pro způsobilé osoby.

               2.7

               V závislosti na velikosti a sociální a ekonomické situaci svých romských populací uvážit zařazení problematiky integrace Romů mezi důležité otázky svých národních programů reforem nebo zpráv o vnitrostátní sociální situaci v kontextu strategie Evropa 2020.

      Posílení postavení

               2.8

               Podpořit aktivní občanství Romů prosazováním jejich sociální, hospodářské, politické a kulturní účasti ve společnosti, a to i na místní úrovni, neboť aktivní zapojení a účast samotných Romů, mimo jiné prostřednictvím jejich zástupců a organizací, mají zásadní význam pro zlepšení jejich životních podmínek i pro posílení jejich sociálního začlenění.

               2.9

               Je-li to vhodné vzhledem k místním přístupům k integraci, podporovat odbornou přípravu a zaměstnávání kvalifikovaných mediátorů, kteří se budou věnovat Romům, a využívat mediaci jako jedno z opatření k řešení nerovných podmínek, jimž Romové čelí, pokud jde o přístup ke kvalitnímu vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péči a bydlení.

               2.10

               Provádět informační činnosti pro další zvýšení povědomí Romů o jejich právech (zejména v souvislosti s diskriminací a možnostmi zjednání nápravy) a o jejich občanských povinnostech.

         3.   STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ

      Místní opatření

               3.1

               Při zohlednění pravomocí regionálních a místních a orgánů tyto orgány podporovat, aby vypracovaly místní akční plány či strategie nebo soubory místních politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování, které by mohly obsahovat základní podmínky, kritéria a měřitelné cíle v oblasti integrace Romů a zajistit náležité financování.

               3.2

               Do vypracování, provádění a monitorování svých vnitrostátních strategií nebo integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování zapojit regionální a místní orgány a místní občanskou společnost. Příslušné zástupce a zúčastněné strany je třeba zapojit do dohod o partnerství a operačních programů spolufinancovaných z evropských strukturálních a investičních fondů. Při provádění strategií by měly spolupracovat ústřední a místní orgány.
               Podporovat za tímto účelem místní veřejné orgány s cílem usnadnit provádění souborů opatření politik na místní úrovni.

               3.3

               Usilovat na místní úrovni o integrovaný přístup v souvislosti s rodinami romského původu, které čelí současně několika problémům, jako jsou nedokončená školní docházka, dluhy, chudoba a špatný zdravotní stav. Za tímto účelem měla být posílena kapacita místních orgánů tak, aby mohly efektivně vyvíjet činnost ve spolupráci s dotčenými rodinami, ale také například se školami, organizacemi péče o mládež, policií, veřejnými zdravotnickými organizacemi, organizacemi sociální péče a společnostmi působícími v oblasti bydlení, přičemž je třeba respektovat rozdělení pravomocí uvnitř jednotlivých členských států.

      Monitorování a hodnocení politik

               3.4

               Vhodným způsobem monitorovat a hodnotit účinnost svých vnitrostátních strategií nebo integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování. To je možné provádět za pomoci opatření, jako je stanovení základních či měřitelných cílů, nebo shromažďováním příslušných kvalitativních nebo kvantitativních údajů o sociálních a hospodářských účincích uvedených strategií či opatření, v souladu s platnými vnitrostátními a unijními právními předpisy, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů.

               3.5

               Využívat veškeré příslušné hlavní ukazatele nebo metody empirického sociálního výzkumu či shromažďování údajů pro pravidelné monitorování a hodnocení pokroku, zejména na místní úrovni, což umožní efektivní podávání zpráv o situaci Romů v členských státech, a to za dobrovolné podpory ze strany Agentury Evropské unie pro základní práva.

      Orgány pro podporu rovného zacházení

               3.6

               Podporovat práci a institucionální kapacitu orgánů pro podporu rovného zacházení tím, že jim poskytnou přiměřené zdroje, aby právní a soudní pomoc, již poskytují, mohly efektivně využívat romské oběti diskriminace.

               3.7

               Podporovat pravidelný dialog mezi národními kontaktními místy pro integraci Romů a vnitrostátními orgány pro podporu rovného zacházení.

      Národní kontaktní místa pro integraci Romů

               3.8

               Poskytnout národním kontaktním místům pro integraci Romů přiměřený mandát a zdroje odpovídající jejich úloze, aby mohla účinně koordinovat napříč odvětvími monitorování politik pro integraci Romů s ohledem na jejich provádění, a to při respektování rozdělení pravomocí v rámci jednotlivých členských států.

               3.9

               Zapojit svá národní kontaktní místa pro integraci Romů do rozhodovacích procesů týkajících se vypracovávání, financování a provádění příslušných politik. Národní kontaktní místa pro integraci Romů by měla při provádění vnitrostátních strategií a místních akčních plánů pro integraci Romů usnadňovat účast a zapojení romské občanské společnosti.

      Nadnárodní spolupráce

               3.10

               Podporovat rozvoj nadnárodních forem spolupráce na celostátní, regionální nebo místní úrovni prostřednictvím politických iniciativ, zejména projektů a dvoustranných či vícestranných dohod, a aktivní zapojení do takové spolupráce, s cílem:

                           a)

                           koordinovat otázky související s přeshraniční mobilitou Romů v rámci Unie;

                           b)

                           podporovat vzájemné učení a šíření osvědčených postupů, například prostřednictvím spolupráce mezi orgány spravujícími strukturální fondy, s cílem navrhnout účinné intervence v oblasti integrace Romů.

               3.11

               Nadnárodní spolupráce uvedená v bodě 4.8 by měla doplňovat opatření přijatá jako součást vnitrostátních strategií integrace Romů a integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování a v rámci veškerých stávajících dohod o spolupráci mezi členskými státy, jako je například strategie pro Podunají, a dalších mezinárodních organizací, jako je Rada Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE).

         4.   PODÁVÁNÍ ZPRÁV A NÁVAZNÉ KROKY

               4.1

               Do dne 1. ledna 2016 oznámit Komisi veškerá opatření přijatá v souladu s tímto doporučením.

               4.2

               Následně Komisi každoročně oznamovat veškerá nově přijatá opatření, a to na konci každého roku, spolu s informacemi o pokroku dosaženém při provádění svých vnitrostátních strategií integrace Romů nebo integrovaných souborů politických opatření v rámci širších politik sociálního začleňování.

         VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

               5.1

               zajistila, aby informace poskytnuté členskými státy sloužily jako základ pro přípravu výročních zpráv Komise o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů určených Evropskému parlamentu a Radě a aby byly využity v rámci evropského semestru, jenž je součástí strategie Evropa 2020, prostřednictvím doporučení pro jednotlivé země.

               5.2

               Na tomto základě podrobně monitorovala situaci a do dne 1. ledna 2019 posoudila nutnost přezkumu a aktualizace tohoto doporučení.

      V Bruselu dne 9. prosince 2013.

            Za Radu

            předsedkyně

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  Směrnice Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22).

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Evropskými strukturálními a investičními fondy se rozumí Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, p. 470).

      (6)  Právo dítěte na vzdělávání je zakotveno v článku 28 úmluvy OSN o právech dítěte.

      (7)  Viz doporučení Rady ze dne 28. června 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky (Úř. věst. C 191, 1.7.2011, s. 1). Jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020, které schválila Evropská rada, je snížit podíl osob, které předčasně ukončí školní docházku, na méně než 10 % a zajistit, aby přinejmenším 40 % osob mladší generace dosáhlo kvalifikace v rámci terciárního vzdělávání nebo jeho ekvivalentu.

      (8)  Tímto doporučením nejsou dotčena ustanovení směrnice 2004/38/ES, v nichž se požaduje, aby občané Unie pohybující se v rámci Unie měli „pro sebe a své rodinné příslušníky dostatečné prostředky, aby se po dobu svého pobytu nestali zátěží pro systém sociální pomoci hostitelského členského státu, a byli účastníky zdravotního pojištění, kterým jsou v hostitelském členském státě kryta všechna rizika“.

      (9)  EFRR může být využit k podpoře projektů infrastruktury v odvětví zdravotnictví, vzdělávání a bydlení.


title: Doporučení Rady ze dne 8. března 2005 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 77/14

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. března 2005
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/256/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na třetí úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 8. prosince 1984,
   s ohledem na interní dohodu 86/126/EHS o financování a správě pomoci Společenství (1), a zejména na čl. 29 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 11. listopadu 1986 pro šestý Evropský rozvojový fond (6. ERF) (2), a zejména na články 66 až 73 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se 6. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2003, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 včetně odpovědí Komise (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 29 odst. 3 interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 6. ERF.

               (2)

               Provádění operací 6. ERF Komisí během rozpočtového roku 2003 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE,
   aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 6. ERF za rozpočtový rok 2003.

      V Bruselu dne 8. března 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            Předseda

      (1)  Úř. věst. L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím 86/281/EHS (Úř. věst. L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (2)  Úř. věst. L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (3)  Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 315.