title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/90

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2016
   (2016/C 299/22)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik na rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17. a 18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18. a 19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016 (3). Slovinsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Slovinsku za rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise předložila výsledky hloubkového přezkumu. Analýza Komise vedla k závěru, že se Slovinsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Nebezpečí představují nedostatky v bankovním sektoru, zadlužení podniků, nedostatek investic a ohrožení dlouhodobé fiskální udržitelnosti, které bude třeba řešit. Slovinský bankovní sektor si opět získal důvěru. Růst úvěrů však zůstává i nadále negativní a míra úvěrů v selhání je i nadále poměrně vysoká. Je nezbytné, aby se Slovinsko vypořádalo s ohrožením fiskální udržitelnosti, které je způsobeno zvyšujícím se tlakem na jeho systém zdravotní péče a důchodový systém, a snížilo vyšší veřejný dluh. Je třeba dále snižovat překážky pro investice, zejména v oblasti veřejné správy. Je třeba více zapojovat sociální partnery do navrhování a provádění politik strukturálních reforem, zejména v oblasti důchodů, zdravotní péče, dlouhodobé péče a trhu práce.

               (3)

               Dne 15. dubna 2016 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 byla zohledněna příslušná doporučení pro jednotlivé země. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude toto ustanovení využívat, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Program stability Slovinska z roku 2016 ukazuje, že na rozpočet má významný dopad mimořádný příliv uprchlíků, a poskytuje dostatečné důkazy o rozsahu a charakteru těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2015 dodatečné způsobilé výdaje 0,06 % HDP a pro rok 2016 se v současnosti odhadují na 0,07 % HDP. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 řeší tyto dodatečné výdaje, neboť příliv uprchlíků představuje mimořádnou událost, jeho dopad na veřejné finance Slovinska je značný a dočasné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle neohrozí udržitelnost. Vzhledem k tomu, že toto ustanovení neplatí pro rok 2015, protože Slovinsko podléhalo postupu při nadměrném schodku, bude na jaře roku 2017 na základě zjištěných údajů, které poskytnou slovinské orgány, uskutečněno konečné posouzení roku 2016, včetně způsobilých částek.

               (6)

               Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Slovinsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje postupné zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2016 na 0,4 % HDP v roce 2019. Střednědobého rozpočtového cíle – vyrovnaného strukturálního rozpočtu, který nesplňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu – by mělo být dosaženo v roce 2020, tedy mimo programové období. Přepočtené strukturální saldo (5) však ukazuje na strukturální schodek ve výši 1,2 % HDP v roce 2019. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2016 na 80,2 % HDP a v roce 2019 dále klesnout na 73,8 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Avšak opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se produkční mezera Slovinska v roce 2017 odhaduje na 1,8 % HDP, zatímco potenciální růst by měl být 1,1 % a růst reálného HDP 2,3 %. Podle toho se Slovinsko v roce 2017 bude nacházet v „příznivých podmínkách“, což bude vyžadovat strukturální korekci ve výši 1 % HDP. V konkrétním případě Slovinska však panuje výrazná nejistota ohledně výpočtu potenciálního růstu a produkční mezery vzhledem ke specifické situaci na trhu práce, k obzvláště velkému hospodářskému poklesu v období 2008–2013 a k probíhajícím strukturálním reformám. Alternativní odhady produkční mezery zabývající se delším obdobím a odrážející probíhající přezkum metody odhadu naznačují pro Slovinsko vyrovnanější profil produkční mezery, což znamená, že závěr o „příznivých podmínkách“ pro Slovinsko v roce 2017 by byl předčasný. Za současné situace se proto zdá vhodnější vyžadovat, aby strukturální úsilí v roce 2017 bylo v souladu s běžnými podmínkami. Zdá se, že v roce 2016 hrozí riziko určitého odchýlení se od doporučovaného postupu korekce k dosažení střednědobého cíle a při nezměněných politikách v roce 2017 riziko významného odchýlení se. Závěry pro rok 2016 by se nezměnily ani v případě, že by dopad mimořádného přílivu uprchlíků na rozpočet nebyl do posouzení zařazen. Předpokládá se, že Slovinsko v roce 2016 plně dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2017 jej dodrží obecně. Na základě svého posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Slovinsko nedodrží ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Pro zajištění souladu v roce 2016 a 2017 proto budou zapotřebí další opatření.

               (7)

               V červenci 2015 přijal slovinský parlament zákon o fiskálních pravidlech. Dosud však nebyla jmenována nezávislá fiskální rada, která by na provádění těchto pravidel dohlížela. Navíc nedošlo ke změně zákona o veřejných financích, která je potřebná pro to, aby zákon o fiskálních pravidlech fungoval v plném rozsahu, a jejímž cílem je dát právní rozměr víceletému přístupu při plánování rozpočtu.

               (8)

               Vysoká míra veřejného dluhu na úrovni, která značně převyšuje 60 % HDP, činí Slovinsko zranitelným vůči otřesům v oblasti nominálního růstu a úrokových sazeb. Obyvatelstvo Slovinska zároveň stárne rychleji než ve většině členských států. Slovinsko čelí vysokému riziku, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť tato země má kvůli předpokládanému růstu veřejných výdajů v souvislosti s důchody, zdravotnictvím a dlouhodobou péčí nejvyšší mezeru dlouhodobé udržitelnosti ze všech členských států. Předpokládané veřejné výdaje na důchody jsou nejvyšší ze všech členských států a odhaduje se, že z 11,8 % HDP v roce 2013 vzrostou v roce 2060 na 15,3 % HDP. Předpokládá se, že se index závislosti starší věkové skupiny v letech 2013 až 2060 více než zdvojnásobí, čímž se značně zvýší tlak na důchodové systémy. Implicitní závazky spojené s předpokládanými náklady, které souvisí se stárnutím obyvatelstva, odrážejí dlouhodobé problémy v této oblasti. Kromě toho se dají v budoucnu očekávat problémy s přiměřeností důchodů u pracovníků, kteří neodpracovali plný počet let, přičemž se bude zvyšovat počet osob s neúplnou nebo krátkou profesní kariérou, např. z důvodu jejich pozdního vstupu na trh práce, přerušení kariéry a nízké míry zaměstnaneckých příspěvků. Bílá kniha o důchodech byla zveřejněna v dubnu 2016 a bude sloužit jako základ pro konzultaci s širokou veřejností. Výsledky konzultace budou využity pro novou důchodovou reformu, která by měla být přijata během současného legislativního období, a urychleně by mělo dojít k dohodě se sociálními partnery ohledně klíčových prvků této reformy, konkrétně věku odchodu do důchodu, výše důchodů, valorizace a optimalizace druhého pilíře.

               (9)

               Počítá se s tím, že se v důsledku stárnutí populace do roku 2060 více než zdvojnásobí veřejné výdaje na dlouhodobou péči. To pro Slovinsko představuje značný problém, pokud jde o fiskální udržitelnost. Podíl obyvatel ve věku 80 let a více se podle prognóz ztrojnásobí – z 4,6 % v roce 2013 na 12,4 % v roce 2060. V letech 2003 až 2013 se celkové výdaje na dlouhodobou péči zvýšily o 85 %, přičemž výdaje soukromého sektoru rostou rychlejším tempem než výdaje veřejné. Ve Slovinsku neexistuje žádný integrovaný systém dlouhodobé péče. Slovinsko soustředí své výdaje na formální věcné dávky, přičemž většina z nich je spíše než na domácí péči vynakládána na péči ústavní, nicméně pod průměrem EU jsou obě hodnoty. Existuje značný prostor pro zvýšení nákladové efektivnosti zdravotnictví – mohou ji zvýšit opatření na zlepšování primární zdravotní péče, jako je registrující lékař primární péče, upřednostňování ambulantní péče před lůžkovou, zlepšení efektivnosti a správy v nemocnicích, zlepšování smluvních a platebních procesů u zdravotnických služeb, lepší informování o nákladech na úpravu importovaných skupin pro diagnostiku a další rozvoj rámce pro sledování kvality. Podíl společného zadávání veřejných zakázek je malý a při jejich zadávání je silný důraz kladen na kritérium „nejnižší ceny“. Komplexní přezkum systému zdravotní péče byl dokončen a usnesení ohledně plánu pro národní zdravotní péči na období 2016–2025 přijala vláda koncem roku 2015 a parlament v březnu 2016. Usnesení představuje strategický plán pro rozvoj systému zdravotní péče. Některá jeho opatření se již zavádějí, zatímco návrhy pro další klíčová závazná prováděcí opatření se teprve připravují a dosud nebyla představena. Rovněž není jasné, zda se bude reforma zabývat klíčovými otázkami, jako jsou režimy vestavěného automatického stabilizátoru, které by zmírnily výkyvy příjmů v průběhu hospodářského cyklu, nebo kvalita služeb a přístup k nim. Přijetí zákona o dlouhodobé péči i zákona o zdravotním pojištění bylo opakovaně odloženo a stávající plán na jejich přijetí ve druhé polovině roku 2016 se zdá být optimistický.

               (10)

               Výkonnost trhu práce se postupně zlepšuje a sociální podmínky se stabilizovaly. Značně se zlepšila situace ve vytváření pracovních míst a nezaměstnanost klesá. Nicméně nadále zůstává problémem míra účasti starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací. Více než polovina všech nezaměstnaných je stále nezaměstnaná dlouhodobě a významný podíl dlouhodobě nezaměstnaných tvoří pracovníci málo kvalifikovaní nebo starší 50 let. Pokyny pro opatření aktivní politiky zaměstnanosti na období 2016–2020 představují pokračování dosavadního přístupu, nicméně výdaje pro tuto oblast politiky zůstávají nízké. V listopadu 2015 byli zaměstnavatelé, kteří zaměstnali nově pracovníky starší 55 let, dočasně osvobozeni od placení příspěvků na sociální zabezpečení. Očekává se, že v roce 2016 budou předložena další opatření, jejichž cílem bude prodloužit pracovní život a která jsou důležitá i pro udržitelnost důchodového systému; bude k nim patřit mj. úprava pracovního prostředí. Růst mezd zůstal v souladu s růstem produktivity a nadále podporoval vnější konkurenceschopnost. V listopadu 2015 přijal parlament zákon navržený odbory, který znovu vymezuje minimální mzdu a nezapočítává do ní některé prémie. Organizace zaměstnavatelů v důsledku toho odstoupily od sociální dohody, což značně oslabuje sociální dialog.

               (11)

               Pokroku bylo dosaženo při řešení úvěrů v selhání, i když ve srovnání s obdobím před krizí zůstávají nadále na vysoké úrovni. Slovinsko provedlo několik opatření ke zlepšení udržitelnosti bankovního sektoru. Patří mezi ně posilování kapacit bank při řešení úvěrů v selhání a zavedení opatření stanovujících konkrétní cíle pro snižování úvěrů v selhání. Slovinsko rovněž zavedlo několik opatření pro řízení úvěrového rizika. Pozitivní výsledky se očekávají do poloviny roku 2016. Politickými prioritami však v krátkodobém horizontu zůstává další řešení úvěrů v selhání a řízení úvěrového rizika. Byla dokončena provozní a finanční restrukturalizace velkých podniků a rámcové dohody o restrukturalizaci jsou nepřetržitě sledovány. Společnost spravující aktiva bank (Bank Asset Management Company – BAMC) je plně funkční a byla vypracována její strategie na období 2017–2022. I když BAMC pokročila ve vypracovávání svého úvěrového portfolia, stále přetrvává významné riziko pro udržitelnost veřejných financí. Její činnost přispěla v roce 2015 1 % HDP ke schodku veřejných financí ve výši 2,9 %. Dohled nad činností BAMC se jeví jako nedostatečný, neboť příslušné orgány v roce 2015 značně podcenily schodek této společnosti, a to o 0,7 % HDP, a zřejmě si nebyly vědomy úrovně odpisů provedených společností BAMC. K dispozici jsou i další nástroje pro restrukturalizaci. Na základě výrazného pokroku při restrukturalizaci velkých podniků začalo Slovinsko s restrukturalizací několika malých a středních podniků. V současné době banky uplatňují pokyny k restrukturalizaci malých a středních podniků. Pokroku bylo dosaženo v oblasti přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. K alternativním zdrojům financování, jako je rizikový kapitál, je nicméně přístup omezený. Malé podniky jsou stále příliš závislé na bankovních úvěrech i přes rostoucí dostupnost dluhových a kapitálových nástrojů na trhu. Tento segment je proto velmi zranitelný vůči vývoji na úvěrovém trhu.

               (12)

               Růst investic byl v posledních letech slabý, což omezilo hospodářské výsledky Slovinska a jeho vyhlídky na budoucí růst. Během hospodářské krize se prudce snížily soukromé investice a od té doby jejich podíl na HDP klesá. Vzhledem k tomu, že veřejné investice silně závisí na dynamice fondů EU, jsou ke stimulaci a udržení ekonomického růstu potřebné produktivnější investice. V posledních dvou letech ve Slovinsku markantně vzrostly přímé zahraniční investice, především díky zvýšenému úsilí v oblasti privatizace. Podnikatelské prostředí Slovinska je však stále omezováno probíhajícím snižováním páky a vysokou administrativní zátěží, zejména v oblasti stavebnictví, územního plánování a plnění daňových povinností, ale v cestě přílivu investic stojí také restriktivní regulace přístupu k regulovaným povoláním a jejich výkonu. Snadnější podnikání ve Slovinsku závisí na zvýšení důvěry podniků a na dalším odstraňování nedostatků ve veřejné správě i byrokracie, která vyplývá z vysokého počtu zákonů a jiných předpisů a z častých změn legislativy. Přibližně polovina opatření ke snižování administrativní zátěže, která byla stanovena v jednotném dokumentu vlády, byla uskutečněna, ale některá relevantní opatření, zejména co se týče stavebních povolení a územního plánování, byla zpožděna.

               (13)

               Strategie pro rozvoj veřejné správy na období 2015–2020, kterou Slovinsko přijalo jako součást splnění předpokladů pro přístup k evropským strukturálním a investičním fondům na období 2014–2020, jde napříč různými portfolii a má-li být provedena řádně a včas, vyžaduje to bezpodmínečně meziresortní koordinaci. V únoru 2016 přijala vláda druhou průběžnou zprávu o provádění programu „nulové tolerance vůči korupci“. V provádění tohoto programu bylo dosaženo určitého pokroku. Některá opatření programu (společné zadávání veřejných zakázek pro zdravotnictví, vyšetřování trestné činnosti v bankovním sektoru a přijetí zákona o integritě a prevenci korupce) se však zdržela. Zamýšlená změna zákona o integritě a prevenci korupce poskytne příležitost k lepšímu fungování Komise pro předcházení korupci a bude řešit otázky důvěryhodnosti a účinnosti její práce. V oblasti soudnictví se ještě více zkrátila délka soudních řízení a snížil se velmi vysoký počet nevyřízených případů, částečně díky menšímu počtu nově zahájených věcí. Tento pokles je rovněž do určité míry způsoben změnami v procesním a statistickém zpracování případů týkajících se prosazování právních předpisů. Nejvyšší soud i nadále aktualizuje pracovní postupy soudů a reformuje systémy vedení spisů. Navzdory zlepšení insolvenčního rámce, který podnikům nabízí lepší příležitosti pro reorganizaci, zůstávají likvidační řízení i nadále zdlouhavá a neefektivní.

               (14)

               Zapojení státu do ekonomiky je stále vysoké. Stát je ve Slovinsku největším zaměstnavatelem, správcem aktiv a držitelem korporátních dluhopisů. V reakci na doporučení k této otázce vydaná Slovinsku v letech 2012 až 2015 vypracovala tato země nový rámec pro společnost Slovenian Sovereign Holding. Obsahuje strategii pro správu státního majetku, soubor kritérií výkonnosti aktiv a plán řízení na rok 2016. Tento systém doplňuje nový kodex správy a řízení pro státní podniky přijatý na konci roku 2014. Strategie potvrzuje rozsah současného zapojení státu do ekonomiky a přesouvá zaměření směrem k lepší výkonnosti státních podniků. Provádění přepracovaného rámce společnosti Slovenian Sovereign Holding je proto o to důležitější, aby se zajistilo oddělení úlohy státu jako vlastníka, jeho regulačních funkcí a profesionálního řízení státních podniků. Tato skutečnost spolu s další privatizací vybraných aktiv by měla omezit podmíněné závazky pro rozpočet z této oblasti. V roce 2016 má být v souladu s plánem řízení společnosti Slovenian Sovereign Holding zahájena privatizace banky NLB (Nova Ljubljanska Banka).

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska a zveřejnila ji ve své zprávě o Slovinsku za rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru se odrazila v níže uvedených doporučeních č. 1 až 4.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (6) se odrazilo zejména v níže uvedeném doporučení č. 1.

               (17)

               Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se odrazila v níže uvedených doporučeních č. 1, 3 a 4.

         DOPORUČUJE Slovinsku v období 2016–2017:

               1.

               Po odstranění nadměrného schodku docílit roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a v roce 2017. Stanovit střednědobý rozpočtový cíl, který bude respektovat požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Posílit fiskální rámec jmenováním nezávislé fiskální rady a změnou zákona o veřejných financích. Dokončit a provést reformu systémů dlouhodobé a zdravotní péče, učinit je nákladově efektivnějšími, aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost dostupné a kvalitní péče. Přijmout do konce roku 2017 opatření nezbytná k zajištění dlouhodobé udržitelnosti a adekvátnosti důchodového systému.

               2.

               Po diskuzi se sociálními partnery zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších osob, mimo jiné cíleným celoživotním učením a aktivačními opatřeními.

               3.

               Zlepšit finanční podmínky pro úvěrově spolehlivé podniky, mimo jiné usnadněním trvalého řešení úvěrů v selhání a přístupu k alternativním zdrojům financování. Zajistit řádné provádění strategie společnosti spravující aktiva bank.

               4.

               Přijmout opatření pro modernizaci veřejné správy a snížit administrativní zátěž pro podniky. Zlepšit správu a výkonnost státních podniků.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky na základě informací obsažených v programu stability.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady (EU) 2016/213 ze dne 12. února 2016 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (11. ERF) za rozpočtový rok 2014

text:
               16.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 39/62

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2016/213
   ze dne 12. února 2016
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (11. ERF) za rozpočtový rok 2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) v platném znění,
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT–EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné jedenáctý Evropský rozvojový fond (11. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 7 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (3), a zejména na články 43 až 45 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 11. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2014, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2014 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě (4),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 7 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 11. ERF.

               (2)

               Provádění operací 11. ERF Komisí během rozpočtového roku 2014 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 11. ERF za rozpočtový rok 2014.

      V Bruselu dne 12. února 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17.

      (4)  Úř. věst. C 373, 10.11.2015, s. 289.


Avis juridique important

|

52004SC0835

Doporučení pro rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku na Slovensku  /* SEK/2004/0835 konecném znení */

Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o existenci nadměrného schodku na Slovensku(předlozené Komisí)ODůVODNĚNÍDne 7.dubna 2004 publikovala Komise své Prognózy na jaro 2004 [1]. Podle těchto prognóz, které zohlednily údaje, které Slovensko oznámilo v březnu 2004, se vseobecný vládní schodek na Slovensku snízil z 5,7% HDP v roce 2002 na 3,6% HDP v roce 2003 a překročil tak referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP.[1]  Prognóza Komise na jaro 2004 je k dispozici na následující webové adrese:Na základě tohoto zjevného důkazu iniciovala Komise dne 12.května 2004 pro Slovensko postup při nadměrném schodku a přijala zprávu předpokládanou v článku 104(3) Úmluvy  [2]. Dne 14.května 2004 obdrzela Komise program přiblízení Slovenska, který potvrdil hodnotu schodku 3,6% HDP za rok 2003.[2]  Úplný text této zprávy je k dispozici na následující webové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Aplikace postupu při nadměrném schodku (EDP) se řídí článkem 104 Úmluvy a Nařízením Rady (EC) č. 1467/97 "o urychlení a objasnění implementace postupu při nadměrném schodku", který je součástí Paktu stability a růstu [3]. Země, které vstoupily do EU 1.května 2004, jsou členskými státy s částečnou výjimkou a mají se vyhnout nadměrnému schodku, ale nelze pro ně uplatňovat sankce podle článku 104(9) a (11).[3]  Úř. Věst. L 209, 2.8.1997.Závěr zprávy Komise podle článku 104(3) Úmluvy uvádí, ze překročení slovenského schodku v roce 2003 nad referenční hodnotu Úmluvy 3% HDP nebylo způsobeno neobvyklou událostí, která by se vymkla kontrole slovenských orgánů, ani značným poklesem hospodářství ve smyslu Paktu stability a růstu, protoze reálný růst HDP dosáhl v roce 2003 4,2%. Pokud jde o vývoj v roce 2004, zpráva uzavírá, ze vseobecný státní schodek se pravděpodobně zvýsí a zůstane nad 3% HDP. Konkrétně Prognóza Komise na jaro 2004 předpovídá vseobecný vládní schodek 4,1% HDP v roce 2004, coz se přiblizuje 4% HDP, které v programu přiblízení předpovídaly slovenské orgány.Na základě prognóz Komise na jaro 2004 zpráva Komise také uzavírá, ze poměr zadluzení ku HDP, který v roce 2003 dosáhl 42,8% HDP, zůstane v roce 2004 pod referenční hodnotou Úmluvy ve výsi 60%. Konkrétně Prognóza Komise na jaro 2004 předpovídá, ze poměr zadluzení ku HDP dosáhne v roce 2004 45,1% HDP, coz se rovná 45,1% HDP, které v programu přiblízení předpovídaly slovenské orgány.Článek 104(4) Úmluvy říká, ze ,Výbor uvedený v článku 114 (tedy Ekonomický a finanční výbor) musí formulovat stanovisko ke zprávě Komise." Výbor vydal svoje stanovisko dne 24.května 2004, v němz se přihlásil k hodnocení ve zprávě Komise. Konkrétně Výbor dosel k závěru, ze rozpočtová situace na Slovensku naznačuje existenci nadměrného schodku podle prvních dvou kritérií předpokládaných v článku 104(2) pro identifikaci takových schodků. Zohlednění dalsích relevantních faktorů, konkrétně střednědobé rozpočtové pozice a poměru veřejných investic nezměnilo hodnocení na základě samotných kritérií. Výbor také očekával, ze vseobecný vládní schodek v roce 2004 značně překročí úroveň referenční hodnoty Úmluvy a ze vseobecný hrubý vládní dluh zůstane pod úrovní referenční hodnoty Úmluvy 60% HDP.Po přezkoumání relevantních faktorů obsazených ve své zprávě a při zohlednění stanoviska Výboru zastává Komise stanovisko, ze na Slovensku existuje nadměrný schodek. Toto stanovisko přijaté Komisí dne 24.června 2004 bylo podle článku 104(5) Úmluvy adresováno Radě. Komise doporučuje, aby Rada příslusným způsobem rozhodla v souladu s článkem 104(6) a předkládá zde doporučení pro takové rozhodnutí. Dále Komise předkládá Radě doporučení pro Doporučení Rady určené Slovensku s cílem odstranění situace nadměrného schodku podle článku 104(7) Úmluvy.Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o existenci nadměrného schodku na SlovenskuRADA EVROPSKÉ UNIES ohledem na Úmluvu zakládající Evropské společenství a konkrétně na článek 104(6) této smlouvy,S ohledem na doporučení Komise,S ohledem na postřehy, které učinilo Slovensko,Vzhledem k tomu, ze(1) Podle článku 104 Úmluvy se mají členské státy vyhnout nadměrnému schodku; to se týká také členských států s částečnou výjimkou, coz je případ vsech zemí, které vstoupily do EU 1.května 2004;(2) Pakt stability a růstu je zalozen na cílu zdravých vládních financí jako nástroje upevnění podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udrzitelný růst vedoucí k vytváření zaměstnanosti;(3) Postup při nadměrném schodku podle článku 104 určuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku a Protokol o postupu při nadměrném schodku v příloze k Úmluvě stanovuje dalsí ustanovení týkající se implementace postupu při nadměrném schodku. Nařízení Rady (EC) č. 3605/93 [4], ve znění Nařízení Rady (EC) č. 475/2000 [5] a ve znění Nařízení Komise (EC) č. 351/2002 [6], stanovuje detailní pravidla a definice pro aplikaci ustanovení tohoto Protokolu;[4]  OJ L 332, 31.12.1993, p. 7.[5]  OJ L 58, 3.3.2000, p. 1.[6]  OJ L 55, 26.2.2002 p. 23.(4) Článek 104(5) Úmluvy pozaduje, aby Komise předlozila stanovisko Radě, pokud se Komise domnívá, ze v členském státě existuje nebo můze dojít k existenci nadměrného schodku. Po přezkoumání vsech relevantních faktorů obsazených ve své zprávě podle článku 104(3) a při zohlednění stanoviska Ekonomického a finančního výboru podle článku 104(4) dosla Komise ve svém stanovisku z 24.června 2004 k závěru, ze na Slovensku existuje nadměrný schodek.(5) Článek 104(6) Úmluvy ukládá, aby Rada zohlednila veskeré postřehy, které daný členský stát můze učinit po celkovém zhodnocení před rozhodnutím, zda existuje nadměrný schodek;(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům. Vseobecný vládní schodek dosáhl v roce 2003 na Slovensku 3,6% HDP, coz je nad úrovní 3% HDP referenční hodnoty Úmluvy. Překročení referenční hodnoty vseobecného vládního schodku nebylo výsledkem neobvyklé události, která by se vymykala kontrole slovenských orgánů, ani značného poklesu hospodářství ve smyslu Paktu stability a růstu. Je pravděpodobné, ze v roce 2004 zůstane vseobecný vládní schodek nad 3% HDP. Konkrétně podle Prognózy Komise na jaro 2004 dosáhne v roce 2004 schodek 4,1% HDP, zatímco Slovensko v programu přiblízení očekává schodek ve výsi 4,0% HDP. Je pravděpodobné, ze poměr zadluzení, který byl v roce 2003 42,8%, zůstane v roce 2004 pod referenční hodnotou Úmluvy 60% HDP .PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Z celkového hodnocení vyplývá, ze na Slovensku existuje nadměrný schodek.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno pro Slovenskou republiku.V Bruselu dne [5.července 2004].Za RaduPředseda[...]


				|

		52015PC0099

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie /* COM/2015/099 final - 2015/ () */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Smlouva o fungování Evropské
unie stanoví, že členské státy považují své hospodářské politiky a
podporu zaměstnanosti za věc společného zájmu a koordinují své
činnosti v rámci Rady. Ve dvou různých článcích Smlouva stanoví,
že Rada přijme návrh hlavních směrů hospodářských politik
členských států (článek 121) a hlavní zásady politiky
zaměstnanosti (článek 148), a upřesňuje, že hlavní zásady
politiky zaměstnanosti musí být slučitelné s hlavními směry
hospodářských politik. S ohledem na tento právní základ jsou hlavní zásady
politiky zaměstnanosti a hlavní směry hospodářských politik
předkládány jako dva různé, ale vzájemně propojené právní
nástroje:
·
doporučení Rady o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie – část I integrovaných
hlavních směrů,
·
rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států – část II integrovaných
hlavních směrů.
Tyto hlavní směry politik
byly poprvé přijaty společně („integrovaný balíček“)
v roce 2010 a bezprostředně přispívají k plnění
strategie Evropa 2020. V roce 2010 bylo rovněž rozhodnuto,
že integrované hlavní směry by měly zůstat až do roku
2014 v zásadě stabilní. Zatímco hlavní směry hospodářských
politik zůstávají v platnosti po jakoukoli dobu, hlavní směry
politiky zaměstnanosti se musí vypracovávat každý rok.
Hlavní směry politik
kromě toho vymezují rozsah a směr koordinace politik
členských států a rovněž poskytují základ pro doporučení
pro jednotlivé země v příslušných oblastech.
Cílem stávajícího souboru
„integrovaných hlavních směrů“ je podpořit strategii Evropa 2020
v kontextu nového přístupu k tvorbě hospodářských politik,
který staví na investicích, strukturálních reformách a fiskální
odpovědnosti, jak je uvedeno v roční analýze růstu na rok
2015 vypracované Komisí. Integrované hlavní směry mají zároveň
přispět k dosažení inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění a cílů evropského semestru pro
koordinaci hospodářských politik.
„Integrované hlavní směry“ jsou tyto:
Hlavní směr 1:             Podpora investic
Hlavní směr 2:             Posílení
růstu prováděním strukturálních reforem
Hlavní směr 3:             Odstranění
základních překážek pro růst a zaměstnanost na úrovni EU
Hlavní směr 4:             Zlepšení
udržitelnosti a prorůstové orientace veřejných financí
Hlavní směr 5:             Podpora
poptávky po pracovní síle
Hlavní směr 6:             Zlepšení
nabídky práce a dovedností
Hlavní směr 7:             Zlepšení
fungování trhů práce
Hlavní směr 8:             Zajištění spravedlnosti, boj s
chudobou a prosazování rovných příležitostí
Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
s ohledem na závěry Evropské rady,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Členské státy by měly považovat
své hospodářské politiky za věc společného zájmu a měly by
je koordinovat v rámci Rady. Hlavní zásady politiky zaměstnanosti
a hlavní směry hospodářských politik členských států
by měly být přijaty Radou jako vodítko pro politiky členských
států a Unie.
(2) Unie v souladu s ustanoveními Smlouvy
vytvořila a provádí nástroje pro koordinaci politik zaměřené na
fiskální politiku a makrostrukturální politiky. Evropský semestr kombinuje
různé nástroje v souhrnném rámci pro integrovaný mnohostranný
hospodářský a rozpočtový dohled. Jak je uvedeno v roční
analýze růstu pro rok 2015 vypracované Komisí, zefektivněním
evropského semestru a zvýšením úsilí při provádění činností
v rámci evropského semestru se dále zlepší jeho fungování.
(3) Finanční a hospodářská krize
odhalila a posílila významné nedostatky v ekonomice Unie a jejích
členských států. Mimoto zdůraznila vzájemnou provázanost
ekonomik a trhů práce členských států. V dnešní době
je zásadním úkolem posunout Unii na úroveň silného a udržitelného
růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních
příležitostí. To vyžaduje koordinovaná a ambiciózní politická
opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež
budou v souladu s ustanoveními Smlouvy a se správou ekonomických
záležitostí Unie. Tato opatření by měla být kombinací opatření
na straně nabídky a poptávky a měla by zahrnovat podporu
investic, obnovený závazek ke strukturálním reformám a výkon fiskální
odpovědnosti.
(4) Členské státy a Unie by měly
také řešit sociální dopady krize a usilovat o vytvoření soudržné
společnosti, jejíž členové jsou schopni předjímat a zvládat
změny a mohou se aktivně podílet na životě společnosti a na
fungování ekonomiky. Měl by být zajištěn přístup a příležitosti
pro každého a snížena chudoba a sociální vyloučení, a to zejména
zajištěním účinného fungování trhů práce a systémů
sociálního zabezpečení a odstraněním překážek omezujících
účast na trhu práce. Členské státy by rovněž měly zajistit,
aby z hospodářského růstu měli prospěch všichni
občané a všechny regiony.
(5) Opatření, jež jsou v souladu s
hlavními zásadami a směry politik, významně přispívají k
dosažení cílů strategie Evropa 2020. Hlavní zásady a směry politik
představují integrovaný soubor evropských a vnitrostátních politik,
jež by členské státy a Unie měly provádět, aby bylo
dosaženo příznivých vedlejších účinků koordinovaných
strukturálních reforem a vhodné celkové kombinace hospodářských politik a
zajistil se soustavnější přínos evropských politik pro cíle strategie
Evropa 2020.
(6) I když jsou tyto hlavní zásady a
směry určeny členským státům a Unii, měly by se
provádět ve spolupráci se všemi vnitrostátními, regionálními a místními
orgány, do níž by se měly intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i
sociální partneři a zástupci občanské společnosti.
(7) Hlavní směry hospodářských
politik poskytují členským státům vodítka, pokud jde o provádění
reforem, s ohledem na jejich vzájemnou provázanost a v souladu
s Paktem o stabilitě a růstu. Hlavní směry by
měly být základem pro veškerá specifická doporučení, která Rada
přijímá pro konkrétní členský stát,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
Členské státy a tam, kde je to
vhodné, Unie by měly ve svých hospodářských politikách zohlednit
hlavní směry uvedené v příloze. Tyto hlavní směry jsou
součástí „integrovaných hlavních směrů“.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda


title: Doporučení Rady ze dne 31. května 2007 o prevenci zranění a podpoře bezpečnosti Text s významem pro EHP

text:
               18.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 164/1

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 31. května 2007
   o prevenci zranění a podpoře bezpečnosti
   (Text s významem pro EHP)
   (2007/C 164/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhý pododstavec čl. 152 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve Společenství zemře každoročně přibližně 235 000 občanů v důsledku úrazu nebo násilí. Zranění jsou po kardiovaskulárních chorobách, rakovině a nemocech dýchacího ústrojí čtvrtou nejčastější příčinou úmrtí v členských státech.

               (2)

               U dětí, dospívajících a mladých lidí jsou nehody a zranění hlavní příčinou úmrtí.

               (3)

               Mnozí z těch, kteří přežili těžká zranění, trpí celoživotními následky. Úrazy a zranění jsou hlavní příčinou trvalého poškození zdraví mladých lidí, které je připraví o mnoho let života ve zdraví, čemuž se dalo v mnohých případech zabránit.

               (4)

               Průměrně jsou zranění příčinou přibližně 6,8 milionu hospitalizací, což představuje 11 % veškerých hospitalizací v Evropské unii.

               (5)

               Zranění představují obrovské finanční zatížení systémů zdravotní a sociální péče, neboť způsobují přibližně 20 % pracovní neschopnosti a jsou hlavním faktorem snížené produktivity.

               (6)

               Riziko zranění je v členských státech i v sociálních skupinách nerovnoměrně rozděleno a liší se podle věku i podle pohlaví. Riziko úmrtí v důsledku zranění je pětkrát vyšší v členském státě s nejvyšší mírou úrazů než v členském státě s nejnižší mírou úrazů.

               (7)

               Na rozdíl od mnohých jiných příčin chorob nebo předčasného úmrtí lze zraněním předcházet vytvořením bezpečnějšího prostředí pro život, jakož i bezpečnějších výrobků a služeb, které používáme. Existují dostatečné důkazy o účinnosti opatření k předcházení úrazům, které v rámci Společenství stále ještě nejsou běžně uplatňována.

               (8)

               Většina těchto opatření se osvědčila jako nákladově efektivní, protože přínos prevence pro systémy zdravotní péče často mnohonásobně přesahuje náklady na zásah.

               (9)

               Výrazný pokrok, kterého bylo dosaženo v několika oblastech důležitých z hlediska bezpečnosti, jako je například silniční provoz nebo pracovní prostředí, by měl i nadále pokračovat. Kromě toho by měla být věnována větší pozornost dalším dosud méně sledovaným oblastem, jako jsou úrazy, k nimž dojde v domácnosti, ve volném čase, při sportu, a prevence zranění dětí a starších občanů.

               (10)

               Pozornost je třeba věnovat také spojitosti mezi spotřebou alkoholu a drog a počtem zranění a nehod, jakož i úmyslným zraněním, zejména pokud jde o domácí násilí na ženách a dětech.

               (11)

               Zdá se proto být nutné lépe využívat stávajících údajů a v případě potřeby vytvořit mechanismus sledování a podávání zpráv týkajících se zranění, což by mohlo v členských státech zajistit koordinovaný přístup k vytváření a zavádění vnitrostátních politik v oblasti prevence zranění, včetně výměny osvědčených postupů. Takovýto mechanismus by mohl být vytvořen v rámci programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2), veškerých následných programů a všech dalších příslušných programů Společenství a měl by být založen na reprezentativních vnitrostátních nástrojích pro sledování a podávání zpráv týkajících se zranění, které budou vytvořeny tak, aby byly propojené a navzájem se doplňovaly.

               (12)

               V zájmu usměrňování zdrojů programu Společenství v oblasti veřejného zdraví a veškerých následných programů Společenství a v zájmu co nejúčinnějšího přístupu k prevenci zranění byly vymezeny tyto prioritní oblasti: bezpečnost dětí a dospívajících, bezpečnost starších občanů, bezpečnost ohrožených účastníků silničního provozu, prevence zranění při sportu a ve volném čase, prevence zranění zapříčiněných výrobky a službami, prevence sebepoškozování a prevence násilí, zejména domácího násilí na ženách a dětech. Tyto prioritní oblasti byly stanoveny s přihlédnutím k sociálnímu dopadu zranění vzhledem k počtu a závažnosti zranění, důkazům o účinnosti zásahů a možnosti úspěšného provedení v členských státech,

         DOPORUČUJE:
   Členské státy by v zájmu dosažení vysoké úrovně veřejného zdraví měly:

               1)

               lépe využívat stávajících údajů a v případě potřeby vytvořit reprezentativní nástroje sledování a podávání zpráv týkajících se zranění s cílem získat srovnatelné informace, monitorovat vývoj rizik zranění a účinků preventivních opatření v průběhu času a posoudit potřebu zavedení dalších iniciativ v oblasti bezpečnosti výrobků a služeb a v jiných oblastech;

               2)

               stanovit národní plány nebo odpovídající opatření za účelem prevence nehod a zranění, včetně zvyšování povědomí veřejnosti o otázkách bezpečnosti. Tyto plány a opatření by měly podnítit a podpořit spolupráci mezi jednotlivými útvary i mezi jednotlivými státy, účinně využívat možností financování preventivních opatření a podpořit bezpečnost. Při jejich provádění by se měla věnovat zvláštní pozornost hlediskům pohlaví a ohroženým skupinám, jako jsou děti, starší občané, postižené osoby a ohrožení účastníci silničního provozu, a zraněním při sportu a ve volném čase, zraněním zapříčiněným výrobky a službami, násilím a sebepoškozováním.

               3)

               povzbudit zavedení prevence zranění a podpory bezpečnosti na školách a při odborné přípravě odborníků v oblasti zdravotnictví i v jiných oblastech tak, aby tyto skupiny mohly v oblasti prevence zranění působit jako kompetentní subjekty a poskytovat poradenství.

         TÍMTO VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

               1)

               shromažďovala a zpracovávala informace z celého Společenství týkající se zranění založené na vnitrostátních nástrojích sledování a podávala o nich zprávy;

               2)

               usnadnila výměnu informací o osvědčených postupech a o politických opatřeních ve stanovených prioritních oblastech, jakož i šíření informací příslušným zúčastněným stranám;

               3)

               podpořila členské státy při začlenění informací o prevenci zranění do odborné přípravy ptracovníků v oblasti zdravotnictví a v jiných oblastech;

               4)

               uskutečnila výše uvedená opatření Společenství s využitím zdrojů poskytnutých v rámci programu Společenství v oblasti veřejného zdraví i následných programů, obecného rámce financování opatření Společenství na podporu spotřebitelské politiky (3), rámcového programu pro výzkum (4) a všech dalších příslušných programů Společenství;

               5)

               čtyři roky po přijetí tohoto doporučení vypracovala hodnotící zprávu s cílem posoudit účinnost navržených opatření a potřebu dalších opatření.

      V Bruselu dne 31. května 2007.

            Za Radu

            předseda

         F. MÜNTEFERING

      (1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      (2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008) Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1.

      (3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 20/2004/ES ze dne 8. prosince 2003, kterým se zřizuje obecný rámec financování opatření Společenství na podporu spotřebitelské politiky v letech 2004 až 2007, Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 1.

      (4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002–2006), Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/6

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015
   (2015/C 272/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovinsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Ve zprávě jsou rovněž uvedeny výsledky hloubkového přezkumu, který byl pro Slovinsko proveden podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Slovinsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Díky probíhajícímu obnovování rovnováhy a rozhodným politickým opatřením, lepším výsledkům vývozu a lepším podmínkám růstu se oproti minulému roku snížila některá rizika, zejména ta, která souvisejí s vnější udržitelností. Slabá správa a řízení společností, vysoká úroveň státního vlastnictví, vysoký pákový efekt u společností a rostoucí veřejné zadlužení na druhou stranu ohrožují finanční stabilitu a růst a je jim třeba věnovat pečlivou pozornost. Nerovnováhy již tedy nejsou považovány za nadměrné, ale nadále vyžadují velkou pozornost.

               (7)

               Dne 30. dubna 2015 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Slovinsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability z roku 2015 má vláda v plánu do roku 2015 v souladu se lhůtou stanovenou Radou napravit nadměrný schodek a do roku 2020 – tj. rok po skončení programového období – dosáhnout střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu. Vláda hodlá postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 2,9 % HDP v roce 2015 a na 0,9 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout maxima na úrovni 81,6 % a poté by měl začít klesat. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá včasná a trvalá náprava nadměrného schodku do roku 2015. Fiskální úsilí je zároveň nižší, než doporučuje Rada, a to pokud jde o strukturální saldo i přijatá diskreční opatření. Dojde-li podle plánu ke včasné nápravě nadměrného schodku, bude Slovinsko od roku 2016 zařazeno do preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Opatření na podporu plánovaných cílů týkajících se schodku po roce 2016 nebyla dostatečně upřesněna. S ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se proto zdá, že v roce 2016 existuje riziko značného odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého cíle a že budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Slovinsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013 Parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření. Potřebné prováděcí právní předpisy však nebyly dosud přijaty. Předpokládá se, že revizí zákona o veřejných financích bude vytvořen nezbytný právní základ, pokud jde o procesní otázky, jež budou zásadní pro zákon o fiskálních pravidlech.

               (9)

               Slovinsko přijalo opatření ke zmírnění tlaku na střednědobou udržitelnost důchodového systému, avšak k zajištění udržitelnosti tohoto systému po roce 2020 je třeba stále upravit některé hlavní parametry. Důchodová reforma z roku 2013 měla pozitivní vliv a do konce roku 2015 by měl být přijat právní akt, kterým bude zřízen demografický fond. K zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodů však budou zapotřebí další reformy. Pokud jde o reformu dlouhodobé péče, nedošlo k žádnému pokroku. Na konci roku 2013 přijala vláda plán reformy dlouhodobé péče, ale přijetí právních předpisů k provedení této reformy bylo odloženo do konce roku 2015, aby bylo možné nejdříve rozhodnout o reformě zdravotního pojištění včetně otázky zdrojů financování celkové zdravotní a dlouhodobé péče. Nad náklady spojenými se stárnutím obyvatelstva v oblasti dlouhodobé péče lze udržet kontrolu přidělováním prostředků těm, kteří je nejvíce potřebují, a větším zaměřením na poskytování domácí péče oproti institucionální.

               (10)

               V lednu 2015 byla uzavřena dohoda o sociální politice, podle níž budou mzdy ve veřejném sektoru růst pomaleji než mzdy v sektoru soukromém. Na skladbu a indexaci minimální mzdy se tato dohoda nevztahuje. Minimální mzda zůstává ve srovnání s průměrnou mzdou poměrně vysoká, avšak její růst byl v poslední době omezený. Z hodnocení reformy trhu práce v roce 2013 vyplývá, že na trhu práce ubylo omezení, ale přetrvávají strukturální problémy, pokud jde o dlouhodobou nezaměstnanost a nízkou míru zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Slovinsko podniklo některé kroky k řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho dalších opatření se plánuje do roku 2020.

               (11)

               Bankovní sektor byl dále stabilizován rekapitalizací bank Abanka a Banka Celje v roce 2014. V lednu 2015 byl dokončen a úřadu předsedy vlády předložen komplexní akční plán pro banky. Slovinská národní banka přijala opatření k řešení nedostatků zjištěných v rámci přezkumu kvality aktiv v roce 2013 a v prvním čtvrtletí roku 2015 začne znovu provádět kontroly na místě, aby ověřila, zda byla vydaná doporučení bankami realizována. Hlavní banky reorganizovaly a posílily svá oddělení pro řešení nesplácených úvěrů a restrukturalizaci. Pro zdravější bankovní sektor je však třeba zvýšit dlouhodobou ziskovost a omezit množství úvěrů v selhání v podnikovém sektoru. Byl vypracován hlavní plán restrukturalizace podniků a zřízena centralizovaná pracovní skupina pro restrukturalizaci podniků. Další snížení zadlužení podnikového sektoru, mj. pomocí společnosti spravující aktiva bank a prostřednictvím plného uplatňování nových právních předpisů týkajících se platební neschopnosti, by pomohlo obnovit podmínky pro oživení soukromých investic. Úvěrová činnost bank dále klesá, což postihuje především malé a střední podniky. Očekává se, že výsledky nedávné rekapitalizace bankovního sektoru se plně projeví až v roce 2016. Omezené poskytování bankovních úvěrů a vysoké úrokové sazby nepříznivě ovlivňují finanční kapacitu malých a středních podniků. Zatímco podíl zamítnutých žádostí o úvěr se za posledních šest let snížil, počet malých a středních podniků, které informují o menší ochotě bank poskytovat úvěry, výrazně stoupl a je jeden z nejvyšších v Unii.

               (12)

               Pokračuje se v realizaci programu privatizace, ačkoli dochází k určitým zpožděním. Podle plánu probíhá restrukturalizace pěti hlavních státních bank a likvidace dvou menších domácích bank. Slovinský státní holdingový úřad, odpovědný za správu a odprodej státních aktiv, již plně zahájil svou činnost. Parlament ještě musí schválit návrh strategie správy aktiv a poté by mělo následovat zveřejnění harmonogramu odprodeje řady vhodně vybraných aktiv ve vlastnictví státu. V prosinci 2014 přijal slovinský státní holdingový úřad nový kodex správy a řízení a v lednu 2015 byl jmenován kontrolor dodržování předpisů.

               (13)

               V roce 2014 se dále zlepšovala efektivnost soudů, i když pomalejším tempem. Do jisté míry se podařilo zkrátit délku soudních řízení v prvním stupni u občanskoprávních a obchodních sporů, včetně případů, které se řídí právními předpisy týkajícími se platební neschopnosti, přesto zůstávají délka řízení a počet případů čekajících na vyřízení značné.

               (14)

               Nepříznivé podnikatelské prostředí ve Slovinsku je klíčovým faktorem pro nízkou úroveň investic do slovinských podniků a kvůli velkému množství zákonů a jejich četným změnám je obtížné podnikat a dodržovat místní předpisy. Počet regulovaných povolání klesl z 323 na 242, ale je stále vysoký. Provedeno bylo přibližně 25 % opatření obsažených v jednotném dokumentu ke snížení administrativní zátěže. Zajištěna byla dostatečná rozpočtová autonomie agentury na ochranu hospodářské soutěže a její institucionální nezávislost.

               (15)

               Nová vláda zopakovala svůj závazek bojovat proti korupci a v lednu 2015 přijala nový dvouletý program 11 trvalých opatření. K určitému pokroku došlo, pokud jde o transparentnost a odpovědnost. Připravuje se komplexní reforma veřejného sektoru. Žádný pokrok nebyl zaznamenán, co se týče zpráv o hodnocení výsledků a postupů řízení kvality.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovinsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (17)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Slovinsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Slovinsku v období 2015–2016:

               1.

               Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v roce 2015 a docílit fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Přijmout zákon o fiskálních pravidlech a provést revizi zákona o veřejných financích. Pokročit v realizaci dlouhodobé reformy důchodového systému. Do konce roku 2015 přijmout reformu zdravotní a dlouhodobé péče.

               2.

               Po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi přezkoumat mechanismus stanovování minimální mzdy, a zejména úlohu příspěvků, a zohlednit přitom dopad na chudobu pracujících, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost. Zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Přijmout opatření proti dlouhodobé nezaměstnanosti a poskytovat adekvátní pobídky k prodloužení pracovního života.

               3.

               Zavedením konkrétních cílů snížit v bankách množství úvěrů v selhání. Zlepšit kapacitu pro sledování úvěrového rizika v bankách. Pokračovat v restrukturalizaci podniků a zachovat silnou správu a řízení ve společnosti spravující aktiva bank. Přijmout opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. Přijmout strategii pro slovinský státní holdingový úřad s jasnou klasifikací aktiv, realizovat roční plán správy aktiv a uplatňovat výkonnostní kritéria.

               4.

               Zajistit, aby reformy přijaté ke zvýšení efektivnosti civilního soudnictví napomohly zkrácení řízení.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska za rok 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 115).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Chorvatska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/96

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Chorvatska z roku 2016
   (2016/C 299/23)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Chorvatsku. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byl rovněž zahrnut hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise představila výsledky hloubkového přezkumu. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Chorvatsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Je zejména nezbytné řešit zranitelnost spojenou s vysokým veřejným, podnikovým a zahraničním zadlužením v souvislosti s vysokou nezaměstnaností. Další nedostatky, které vyžadují konkrétní politická opatření, zahrnují fiskální řízení, řízení státem vlastněných podniků, efektivitu veřejné správy a řešení nesplácených úvěrů.

               (3)

               Dne 28. dubna 2016 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem představuje poměrně ambiciózní reformní plán, který by – bude-li kompletně realizován v uvedených termínech – pomohl řešit makroekonomické nerovnováhy země. Vytyčuje relevantní opatření pro zdokonalení řízení veřejných financí, zdravotního sektoru a podnikatelského prostředí a obsahuje závazky k ambiciózním reformám veřejné správy, důchodového systému, sociálního zabezpečení, jakož i k lepšímu řízení státem vlastněných podniků. Na základě posouzení politických závazků Chorvatska v této fázi není třeba zintenzivňovat postup při makroekonomické nerovnováze.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Chorvatsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda očekává, že celkový schodek vládního sektoru bude v roce 2016 s hodnotou 2,6 % HDP nižší než 3 % HDP, a následně dále klesne na 1,0 % HDP v roce 2019. Vláda dále očekává, že v průběhu období programu dosáhne svého střednědobého rozpočtového cíle v podobě schodku ve výši 1,75 % HDP ve strukturálním vyjádření. Poměr veřejného dluhu k HDP dosáhl v roce 2015 maximální hodnoty ve výši 86,7 %, avšak podle konvergenčního programu má postupně klesat až na 80,0 % v roce 2019. Prognózy poměru veřejného dluhu k HDP obsažené v programu na první pohled splňují doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Avšak zatímco makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je v reálném vyjádření realistický, růst nominálního HDP je vyšší, než předpokládá prognóza Komise, zejména pro rok 2016. Předpokládané snižování poměru zadlužení proto pracuje s příznivými prognózami nominálního růstu; navíc počítá s výrazným působením ostatních faktorů působících na úroveň dluhu na základě prodeje finančních aktiv, které nejsou dostatečně upřesněny. Opatření, kterými je třeba podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2017, také většinou nebyla upřesněna. Na základě prognózy Komise z jara 2016 má schodek veřejných financí v roce 2016 dosáhnout 2,7 % HDP, což je v souladu s celkovým cílovým schodkem vládního sektoru uvedeným v doporučení Rady ze dne 21. ledna 2014 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Předpokládá se, že doporučené fiskální úsilí na základě postupu při nadměrném schodku bude splněno. Na základě prognózy Komise se naopak nepředpokládá, že doporučená hodnota pro snižování dluhu zaměřená do budoucna bude dodržena. Zatímco k dosažení střednědobého rozpočtového cíle by byla dostatečná strukturální korekce ve výši 0,2 % HDP v roce 2017, k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu by byla třeba strukturální korekce větší. Konkrétně vzhledem k vysokému zadlužení a aktuálním cyklickým podmínkám v Chorvatsku by zřejmě byla vhodná korekce přesahující referenční hodnotu 0,5 % HDP. V současnosti se v roce 2017 předpokládá zhoršení strukturálního salda o 0,2 % HDP. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že hrozí, že Chorvatsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V roce 2017 proto budou pro dodržení uvedených ustanovení třeba další opatření.

               (6)

               Rozpočtové plánování v Chorvatsku trpí nadále značnými nedostatky, i když změnou zákona o státním rozpočtu v roce 2015 došlo k určitému zlepšení. Propojení mezi víceletým rozpočtovým rámcem a ročními rozpočty zůstává slabé a chybí jasná pravidla pro změny rozpočtových plánů během roku. Strategické plánování jednotlivých rozpočtových jednotek nepodléhá systematické kontrole a nepodporuje dostatečně sladění politických priorit se střednědobými fiskálními cíli. Rozpočtový proces nevěnuje dostatečnou pozornost rozsáhlým mimorozpočtovým operacím a účetním úpravám, které mají dopad na schodek veřejných financí a veřejný dluh. V současné době jsou revidována numerická fiskální pravidla. Jedním z hlavních úkolů je operativnější používání těchto pravidel a jejich lepší sladění s Paktem o stabilitě a růstu. Je rovněž nutné vyvinout úsilí za účelem zlepšení statistického základu pro rozpočtové plánování.

               (7)

               Komise pro fiskální politiku, jejímž úkolem je monitorovat plnění rozpočtových pravidel na vnitrostátní úrovni, je úzce propojena s vnitrostátními rozpočtovými orgány a potýká se s nedostatkem zaměstnanců. Za těchto podmínek není zajištěna její politická a funkční nezávislost. Revize institucionálního uspořádání a mandátu Komise pro fiskální politiku byla oznámena na třetí čtvrtletí roku 2016.

               (8)

               Chorvatsko zahájilo reformu systému komunálních poplatků, která byla představena jako krok k širší reformě zdanění nemovitostí. Kombinovaný výnos z periodických daní z nemovitostí a komunálních poplatků je v poměru k HDP relativně nízký.

               (9)

               Hlavní problémy představují vysoká úroveň daňových nedoplatků, podvody v oblasti DPH a stínová ekonomika. Jsou přijímána opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů, včetně vytvoření systému řízení rizik v souvislosti s dodržováním pravidel. Důkazy o účinnosti přijatých opatření jsou však dosud omezené.

               (10)

               Objem veřejného dluhu je vysoký a stále roste, a proto je nezbytné zaujmout proaktivní přístup ke správě veřejného dluhu zaměřený do budoucnosti. Plánuje se brzké přijetí strategie řízení dluhu na období 2016–2018. Chorvatsku však stále chybí komplexnější přístup k řízení dluhu, který zahrnuje mimo jiné každoroční revize, které zohledňují vývoj trhu, vhodnou strategii v oblasti řízení rizik a posílení funkce provádění souvisejících úkolů.

               (11)

               Velký podíl populace v produktivním věku se neúčastní trhu práce. Jedním z hlavních důvodů této skutečnosti je předčasný odchod do důchodu, rovněž mezi muži v nejproduktivnějším věku. Předčasný odchod do důchodu je možný celých pět let před dosažením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a finanční pobídky, aby lidé pracovali do uvedeného věku (a déle), jsou nízké. Navíc se důchodový systém vyznačuje řadou zvláštních ustanovení pro specifické kategorie pracovníků a velkorysými možnostmi předčasného odchodu do důchodu pro některé profese. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy je slaďován a zvyšován na 67 let, avšak pouze pomalu. Stávající a budoucí přiměřenost důchodů je nízká a vytváří vysoké riziko chudoby ve vyšším věku, zejména u lidí s krátkým produktivním věkem.

               12)

               Problém vysoké neaktivity zhoršuje vysoká nezaměstnanost, nízké využití pracovní síly brzdí růst. Klíčovým problémem zůstává nezaměstnanost mladých lidí, což poukazuje na nedostatky ve vzdělávacím systému, a stále existuje prostor pro zlepšení účinnosti, sledování a vyhodnocování záruky pro mladé lidi. Míry dlouhodobé nezaměstnanosti v nedávné době klesly, avšak stále jsou přibližně dvakrát vyšší, než je průměr EU. Účast na celoživotním učení zůstává vzhledem k nedostatečně rozvinutému systému vzdělávání dospělých velmi nízká.

               (13)

               Existují regionální rozdíly ve výdajích na sociální ochranu na obyvatele a nesrovnalosti, pokud jde o kritéria způsobilosti pro systémy obecné sociální ochrany a systémy zaměřené na konkrétní kategorie. Navíc pouze malý podíl celkového rozpočtu na sociální zabezpečení je vynaložen na celostátní systém minimálního příjmu. To vede k neefektivitě a neposkytuje dostatečnou ochranu nejchudším osobám. Reforma systému sociálního zabezpečení se zpozdila, pokud jde o konsolidaci různých dávek a vytvoření jednoho kontaktního místa jako jediného správního bodu pro poskytování služeb sociální ochrany.

               (14)

               Funkční rozdělení pravomocí orgánů veřejné správy mezi centrální a místní úrovní je složité a systém je roztříštěn. Přidělení decentralizovaných správních funkcí není v souladu s fiskální kapacitou místních pověřených jednotek. Z tohoto důvodu jsou místní jednotky silně závislé na prostředcích poskytnutých ústřední vládou, což vede ke značným regionálním rozdílům v poskytování veřejných služeb. Roztříštěnost veřejné správy zatěžuje poskytování služeb, podnikatelské prostředí a efektivitu veřejných výdajů. Reforma veřejné správy v podstatě nepokročila. Byl zaveden právní rámec pro dobrovolné slučování místních vládních jednotek, avšak nebyly poskytnuty pobídky pro využití této možnosti. Racionalizace systému státních agentur probíhá pomalu.

               (15)

               Mzdy ve veřejném sektoru jsou napříč veřejnými institucemi regulovány nejednotnými ustanoveními, pokud jde o definování složitosti práce, doplňkových výhod a mzdových příplatků. To omezuje kontrolu vlády nad mzdovými náklady a zatěžuje efektivitu veřejného sektoru. Vzhledem k relativně vysokému podílu veřejného sektoru na celkové zaměstnanosti je vývoj mezd ve veřejném sektoru rovněž významný z hlediska širší ekonomiky.

               (16)

               V ekonomice je vysoce zastoupeno státní vlastnictví podniků. Nedostatky v oblasti správy a řízení, včetně chybějícího odpovídajícího sledování výkonnosti, vedou i nadále k značně nižší ziskovosti státem vlastněných podniků oproti srovnatelným soukromým korporacím, což má negativní dopad na veřejné finance. Kotování akcií státem vlastněných podniků na burze cenných papírů může pomoci zlepšit jejich správu a řízení, zejména posílením mechanismů pro vykazování a interních kontrolních mechanismů. V loňském roce pomalu pokročily kroky k převodu státem vlastněných podniků do soukromého vlastnictví.

               (17)

               Národní podpůrná banka ve vlastnictví státu „Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj (HBOR)“ by mohla hrát v obnově Chorvatska zásadní roli. Její úvěrová činnost by mohla mít podstatný dopad na podporu investic a současně by řešila selhání trhu. Za účelem zvládání rizika spojeného s její činností je potřebný odpovídající regulační rámec a řádná správa a řízení, zejména proto, že se HBOR stále více zapojuje do poskytování přímých úvěrů.

               (18)

               Jedním z kroků pro řešení těchto úkolů je nezávislý přezkum kvality aktiv úvěrového portfolia HBOR, který chorvatské orgány plánují provést v roce 2017. Do té doby je však nutné posílit mechanismy sledování a odpovědnosti vztahující se na HBOR.

               (19)

               Míra čerpání evropských a investičních fondů je dosud v důsledku faktorů, jako je nedostatečná správní kapacita, zatěžující postupy a omezený počet projektů připravených k provádění, nízká.

               (20)

               Podnikatelské prostředí v Chorvatsku trpí nadále velkými nedostatky, které mají vliv na investiční prostředí. Řada parafiskálních poplatků vybíraná od firem stále narušuje podnikatelské prostředí. Regulační prostředí pro poskytovatele služeb a regulovaná povolání zůstává restriktivní. U některých regulovaných povolání je omezen přístup a výkon, včetně právnických profesí a daňových poradců. Chorvatsko přezkoumává potřebu těchto omezení a jejich proporcionalitu, avšak provádění opatření se zpozdilo. Regulovaná povolání a regulované podniky trpí vysokou administrativní zátěží.

               (21)

               Na podnikatelské prostředí mají rovněž vliv nestabilita v oblasti regulace a vnímaná nízká kvalita právních předpisů. Kvalita a efektivita soudního systému a zejména obchodních soudů se potýká s problémy, jako je zdlouhavé řízení, vysoký počet nevyřešených případů a nekonsistentní judikatura. Systémy IKT nejsou dostatečně rozvinuty, zejména pokud jde o komunikaci se stranami v soudních řízeních a elektronické doručování soudních dokumentů.

               (22)

               Pro řešení převisu dluhu v ekonomice je zásadní řešení nesplácených úvěrů. V této souvislosti byly učiněny důležité kroky posílením předinsolvenčního a insolvenčního rámce pro podniky a přijetím postupu insolvenčního řízení pro fyzické osoby. Dopad nových rámců je třeba podrobně sledovat. Právní nejistota v oblasti daňového zacházení s odpisy však stále představuje překážku pro banky, aby mohly rychle snížit objem nesplácených úvěrů.

               (23)

               Komise v souvislosti s evropským semestrem provedla komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku v roce 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (24)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (4) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (25)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

         DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2016–2017:

               1.

               Do roku 2016 zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku. V roce 2017 následně dosáhnout roční fiskální korekce ve výši alespoň 0,6 % HDP. Použít případné neočekávané zisky k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Do září 2016 posílit numerická fiskální pravidla a nezávislost a mandát Komise pro fiskální politiku. Do konce roku 2016 zlepšit rozpočtové plánování a posílit víceletý rozpočtový rámec. Do konce roku 2016 zahájit reformu periodického zdanění nemovitého majetku. Posílit rámec pro správu veřejného dluhu. Přijmout strategii řízení dluhu na období 2016–2018 a zahájit její provádění.

               2.

               Do konce roku 2016 přijmout opatření odrazující od předčasného odchodu do důchodu, urychlit přechod k vyššímu zákonem stanovenému věku odchodu do důchodu a sladit ustanovení v oblasti důchodů pro určité kategorie s pravidly obecného režimu. Poskytnout přiměřená opatření k získání nových dovedností či k rekvalifikaci za účelem zvýšení uplatnitelnosti obyvatel v produktivním věku na trhu práce a zaměřit se na osoby s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnané. Konsolidovat dávky sociálního zabezpečení, včetně zvláštních režimů, a to sladěním kritérií způsobilosti a integrací jejich správy, a zaměřit podporu na ty, kteří ji nejvíce potřebují.

               3.

               Do konce roku 2016 začít snižovat roztříštěnost a zlepšovat funkční rozdělení pravomocí ve veřejné správě za účelem zlepšení efektivity a snížení územních rozdílů při poskytování veřejných služeb. V konzultaci se sociálními partnery harmonizovat rámce pro tvorbu mezd ve veřejné správě a veřejných službách. Pokročit v procesu odprodeje státního majetku a posílit sledování výkonu státem vlastněných podniků a odpovědnosti jejich řídicích orgánů, mimo jiné i dosažením pokroku s kotací akcií státem vlastněných podniků.

               4.

               Významně snížit parafiskální poplatky. Odstranit neodůvodněná regulační omezení, která brání v přístupu k regulovaným profesím a jejich výkonu. Snížit administrativní zátěž podniků.

               5.

               Přijmout opatření pro zvýšení kvality a efektivity soudního systému u obchodních a správních soudů. Usnadnit řešení nesplácených úvěrů, zejména zlepšením ustanovení týkajících se jejich zdanění.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.