Důležité právní upozornění

|

52005SC0146

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2004–2007  /* SEK/2005/0146 konecném znení */

	V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 146 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2004–2007(předložená Komisí)  DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, tj. země, které dosud nepřijaly jednotnou měnu, předloží Komisi a Radě své konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení Rada na základě hodnocení, které připraví Komise a výbor zřízený článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor), jednotlivé konvergenční programy přezkoumá. Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydá Rada po přezkoumání programu stanovisko. Podle uvedeného nařízení členské státy každoročně předloží aktualizované verze konvergenčních programů, které pak může Rada stejnými postupy rovněž přezkoumat.Členské státy, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, se neúčastní jednotné měny, avšak za účelem přijetí eura mají v přiměřené době splnit konvergenční kritéria včetně kritéria udržitelnosti stavu veřejných financí. Vzhledem k tomu, že v roce 2003 Slovensko zaznamenalo celkový schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP, Rada dne 5. července 2004 rozhodla, že na Slovensku existuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl tento nadměrný schodek napraven nejpozději do roku 2007, v souladu s konvergenčním programem z května 2004. Slovensku bylo zejména doporučeno, aby s důrazem provedlo opatření plánovaná v konvergenčním programu a aby urychlilo fiskální přizpůsobení, jestliže výsledný růst po provedení strukturálních reforem bude vyšší, než se předpokládalo. Komise ve svém oznámení ze dne 22. prosince 2004 dospěla k názoru, že slovenská vláda podnikla účinné kroky, pokud jde o opatření plánovaná k dosažení cílové hodnoty schodku pro rok 2005.Členské státy, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, se zavázaly předložit konvergenční programy do dne 15. května 2004 a koncem roku 2004 tyto programy poprvé aktualizovat. První konvergenční program Slovenska, který pokrývá období 2004 – 2007, byl předložen dne 14. května 2004 a zhodnocen Radou dne 5. července 2004. Dne 30. listopadu 2004 Slovensko předložilo aktualizovanou verzi konvergenčního programu. Útvary Komise provedly technické zhodnocení aktualizovaného programu s ohledem na výsledky hospodářských předpovědí útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na kodex chování[2], všeobecně dohodnuté metody pro odhad potenciálního výstupu, na doporučení v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003 – 2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace v oblasti rozpočtové politiky[3]. To vede k následujícímu hodnocení:-  Dne 30. listopadu 2004 Slovensko předložilo aktualizovanou verzi konvergenčního programu. Aktualizovaný program zahrnuje období 2004–2007 a dále indikativní předpověď do roku 2010. Vláda dokument přijala. Dokument je v souladu s rozpočtem pro rok 2005, který byl schválen parlamentem dne 9. prosince 2004, a s víceletým rozpočtovým rámcem vlády pro období 2005–2007, který vzal parlament v úvahu. Program je velmi dobře prezentován a splňuje požadavky na pozměněný „kodex chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“.[4]-  Aktualizovaný program předpokládá, že reálný HDP vzroste za období 2004 – 2007 v průměru o 5 %; v roce 2005 se očekává zpomalení na 4,5 % (kvůli klesajícímu zahraničnímu příspěvku) a v roce 2007 urychlení na téměř 5,5 % (kdy se očekává opětovný vzrůst zahraničního příspěvku). Nezaměstnanost bude podle předpokladu klesat jen pozvolna z přibližné hodnoty 18,5 % v roce 2004 (na základě průzkumu pracovních sil) na 16,5 % v roce 2007. Tento vývoj je věrohodný a byl obecně potvrzen předpovědí Komise z podzimu 2004 zahrnující období do roku 2006. Rychlý pokles inflace přibližně na 2,5 % v roce 2007 je možný pouze za předpokladu, že budou důsledně potlačeny sekundární účinky vysoké hladiny celkové inflace v roce 2004. Aktualizovaný program předpokládá v roce 2007 kladnou hodnotu běžného účtu platební bilance (po dočasném zhoršení s hodnotou schodku téměř 3 % HDP v roce 2005). Předpokládané saldo běžného účtu a plánovaná výše schodku předpokládá kladnou hodnotu úspor v soukromém sektoru po celou dobu aktualizovaného období.-  Slovensko nedávno přešlo od implicitních inflačních cílů k explicitním, pokračuje však v režimu řízeného plovoucího kurzu. Aktualizovaný program potvrzuje záměr orgánů připojit se k eurozóně v roce 2009 a uvádí, že Slovensko pravděpodobně vstoupí do ERM2 nejpozději v první polovině roku 2006. V roce 2004 celková inflace ve výši 7,5 % odrážela opět především účinky úprav regulovaných cen a nepřímých daní. Rozdíl oproti eurozóně u dlouhodobých úrokových sazeb se pohyboval kolem 100 bsp a méně. Po několikaměsíční stabilizaci se po snížení politické úrokové sazby směnný kurz začal v nedávné době opět zvyšovat. Za celý rok 2004 koruna posílila téměř o 6 %.-  Cílem aktualizovaného programu je snížit schodek na referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Největší snížení celkového a primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánované celkové přizpůsobení o 0,8 procentního bodu je odloženo na rok 2007. Přes čistý dopad pramenící ze zavedení dotovaného důchodového pilíře počátkem roku 2005 (odhadovaný na 0,4 % HDP v roce 2005 a asi 1 % HDP v letech 2006 a 2007) se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech. Ve srovnání s programem z května 2004, v němž se přizpůsobení zakládalo na výdajích, aktualizovaný program počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů. Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizovaný program obecně potvrzuje plánovaný rozvrh přizpůsobení stanovený v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní. Bez ohledu na značné úspěchy konsolidace v minulosti a účinek důchodové reformy tak nabývá ještě více na důležitosti možnost urychlit snížení schodku (zejména v roce 2005). To by usnadnilo provádění strategie Slovenska pro přijetí eura, posílila finanční důvěryhodnost v souvislosti s ERM2, potlačila cykličnost a mohl by být odvrácen tlak na posilování kurzu. Byla by rovněž připravena cesta pro strukturovaný rozpočet s téměř vyrovnaným nebo přebytkovým stavem a zajistilo by se bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro deficit s běžnými makroekonomickými výkyvy.-  Zdá se, že rizika spojená s předpovědí rozpočtu v programu jsou víceméně vyrovnaná z pohledu rozpočtu jakožto celku. Na základě uvedených makroekonomických předpokladů se zdá, že na straně příjmů existuje opačné riziko, a to v průběhu celého uvažovaného období. Vyvážená nejistota se objevuje i v souvislosti s účinky důchodové reformy. Využití fondů EU (a spolufinancování) bude pravděpodobně nižší, než plánoval rozpočet na léta 2004 až 2006, jelikož absorbční kapacita se stále vyvíjí. Mohlo by však překročit částku plánovanou v rozpočtu pro rok 2007, pokud se dostatečně rychle uskuteční odložené výdaje. Nejistotu představují rovněž parlamentní volby plánované na rok 2006, zejména pokud jde o rozsah, v jakém bude provedeno další omezení výdajů v roce 2007. V takovém případě by mohlo dojít k nesplnění nebo překročení stávajících plánů. S ohledem na posouzení těchto rizik je přístup k rozpočtu vyjádřený v programu zřejmě dostatečný, aby do roku 2007, který je posledním rokem programu, došlo ke snížení hodnoty schodku na 3 % HDP, nestanovuje však žádné bezpečnostní pásmo.-  Program počítá s nárůstem poměru veřejného dluhu k HDP o 2,5 procentního bodu na 45,5 % mezi lety 2004 a 2007. Dynamika poměru veřejného dluhu k HDP odráží plán největšího snížení schodku v závěru období a je mnohem méně ovlivněna vnitřní dynamikou dluhu a výjimečnými faktory, než tomu bylo v minulosti, ačkoli předpokládané odchylky na hotovostní a akruální bázi a výnosy z privatizace zůstávají až do roku 2006 nadále významné.-  Aktualizovaný program se soustředí na nedávné strukturální reformy, které zlepšily kvalitu veřejných financí a pravděpodobně posílí růst, podobně jako předchozí dalekosáhlé reformy (včetně zásadních daňových reforem), které vstoupily v platnost již v roce 2004. U současných reforem jde v podstatě o druhé kolo reformy zdravotnictví a o zavedení dotovaného důchodového pilíře, u obou s platností od počátku roku 2005.-  Slovensko představuje určité riziko, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Tato rizika jsou dána předpokládanými rozpočtovými náklady na stárnoucí obyvatelstvo. I když se předpokládá plánované snížení schodku ve střednědobém časovém rámci, dlouhodobá udržitelnost není zcela zajištěna, ačkoli přijatá a plánovaná strukturální opatření, zejména důchodová reforma a reforma zdravotnictví, k dosažení dlouhodobě udržitelného stavu přispívají. Základní podmínkou je jejich úplné provedení, společně se splněním plánovaného rozvrhu rozpočtové konsolidace během programového období.-  Celkově jsou hospodářské politiky popsané v aktualizovaném programu obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky dané země v oblasti veřejných financí. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou.-  S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 by bylo vhodné, aby Slovensko i) využilo veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku jak využitím vyšších než předpokládaných příjmů, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005; ii) posílilo závazný charakter střednědobých výdajových limitů; iii) dohlédlo na to, aby vedlejší účinky vysoké inflace z roku 2004 neovlivnily rozvrh konvergence plánovaný v programu.Na základě tohoto hodnocení přijala Komise přiložené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska a zasílá je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2004–2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [17. února 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2004–2007. Program splňuje požadavky na údaje „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“.2.  Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný HDP vzroste v průměru o 5 %, s očekávaným zpomalením na 4,5 % v roce 2005 (kvůli klesajícímu zahraničnímu příspěvku) a s urychlením na téměř 5,5 % v roce 2007 (kdy se očekává opětovný vzrůst zahraničního příspěvku). Na základě informací dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží přijatelné výhledy růstu. Předpokládané hodnoty inflace v programu odpovídají dolnímu pásmu a jsou možné pouze za předpokladu, že budou důsledně potlačeny sekundární účinky vysoké hladiny celkové inflace v roce 2004.3.  Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že na Slovensku existuje nadměrný schodek a doporučila jeho nápravu do roku 2007. Cílem aktualizovaného programu je snížit v roce 2007 schodek na referenční hodnotu 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Největší snížení celkového a primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánované celkové přizpůsobení o 0,8 procentního bodu je odloženo na rok 2007. Přes čistý dopad pramenící ze zavedení dotovaného důchodového pilíře v roce 2005 se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech. Ve srovnání s programem z května 2004, kde se přizpůsobení zakládalo na výdajích, aktualizovaný program počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů. Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizovaný program obecně potvrzuje plánovaný rozvrh přizpůsobení stanovený v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní. Bez ohledu na značné úspěchy konsolidace v minulosti a účinek důchodové reformy by rychlejší snížení schodku zejména v roce 2005 usnadnilo Slovensku provedení strategie k přijetí eura, posílila by se jeho finanční důvěryhodnost v souvislosti s ERM2, byla by potlačena cykličnost a mohly by být odvráceny tlaky na zhodnocování měny. Byla by rovněž připravena cesta pro strukturovaný rozpočet s téměř vyrovnaným nebo přebytkovým stavem a zajistilo by se bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro deficit s běžnými makroekonomickými výkyvy.4.  Zdá se, že rizika spojená s předpovědí rozpočtu v programu jsou víceméně vyrovnaná z pohledu rozpočtu jakožto celku. Na základě uvedených makroekonomických předpokladů se zdá, že na straně příjmů existuje opačné riziko, a to v průběhu celého uvažovaného období. Vyvážená nejistota se objevuje i v souvislosti s účinky důchodové reformy. Využití fondů EU (a spolufinancování) bude pravděpodobně nižší, než plánoval rozpočet na léta 2004 až 2006, jelikož absorbční kapacita se stále vyvíjí. Mohlo by však překročit částku plánovanou v rozpočtu pro rok 2007, pokud se dostatečně rychle uskuteční odložené výdaje. Nejistotu představují rovněž parlamentní volby plánované na rok 2006, zejména pokud jde o rozsah, v jakém bude provedeno další omezení výdajů v roce 2007. Ve takovém případě by mohlo dojít k nesplnění nebo překročení stávajícího cíle. S ohledem na posouzení těchto rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě dostatečný, aby do roku 2007, který je posledním rokem programu, došlo ke snížení hodnoty schodku na 3 % HDP, nestanovuje však žádné bezpečnostní pásmo.5.  Odhaduje se, že poměr zadlužení dosáhl v roce 2004 hodnoty 43 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % stanovenou ve Smlouvě. Během programového období program předpokládá nárůst poměru dluhu o 2,5 procentního bodu.6.  Slovensko představuje určité riziko, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Tato rizika jsou dána předpokládanými rozpočtovými náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Dlouhodobou udržitelnost podpoří přijatá a plánovaná strukturální opatření, zejména důchodová reforma a reforma zdravotnictví. Avšak základní podmínkou je jejich úplné provedení, společně se splněním plánovaného rozvrhu rozpočtové konsolidace během programového období.7.  Hospodářské politiky popsané v aktualizovaném programu jsou v oblasti veřejných financí obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky dané země. Slovensko je na cestě k nápravě nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou.* * *S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Slovensko mělo:(i) využít veškerých příležitostí k urychlenému snížení schodku jak využitím vyšších než předpokládaných příjmů, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005;(ii) posílit závazný charakter střednědobých výdajových limitů;(iii) dohlédnout na to, aby vedlejší účinky vysoké inflace z roku 2004 neovlivnily rozvrh konvergence plánovaný v programu.Tabulka: Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (změna v %) | KP listopad 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |KOM říjen 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | netýká se |KP květen 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |Inflace HISC (%) | KP listopad 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |KOM říjen 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | netýká se |KP květen 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |Celkové saldo veřejných financí (v % HDP) (1) | KP listopad 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |KOM říjen 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | netýká se |KP květen 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |Primární saldo (v % HDP) (1) | KP listopad 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 |KOM říjen 2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | netýká se |KP květen 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 |Hrubý vládní dluh (v % HDP) | KP listopad 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 |KOM říjen 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | netýká se |KP květen 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |(1) Celkové saldo veřejných financí a primární saldo zahrnují pokles příjmů, a tudíž za jinak nezměněných okolností dopad zvýšení schodku při zavedení dotovaného důchodového pilíře v roce 2005 (odhadovaný na 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % HDP v roce 2006 a 1,1 % HDP v roce 2007). Zdroje: Konvergenční program (KP); hospodářská předpověď útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na následující internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, schválené Radou ECOFIN dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 ze dne 27.11.2002.[4] Program poskytuje nejen požadované informace, ale s několika výjimkami také informace, které jsou v kodexu označeny jako nepovinné. Dodává širokou škálu údajů, které analýzu usnadňují. Aniž by to bránilo hodnocení, vyskytují se (poměrně malé) rozdíly oproti statistickému úřadu, pokud jde o poměr konsolidovaných výdajů a příjmů k HDP pro rok 2003 a dále pokud jde o klasifikaci složek veřejné spotřeby; zejména naturální sociální transfery nepředstavují samostatnou kategorii. Dalšími nepovinnými údaji, které scházejí, jsou nominální směnné kurzy na léta 2006 až 2007. Dále je v aktualizovaném programu výpočet primárního salda veřejných financí částečně založen na čistých úrokových platbách.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na následující internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52014DC0413

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2014 /* COM/2014/0413 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Itálie na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4
této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o
prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na
čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou
politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014)
a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států, které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým zemím.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Itálie na rok 2013 a stanovisko k
programu stability Itálie na období 2012–2017. Dne 15. listopadu 2013
předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013[5] své stanovisko k návrhu
rozpočtového plánu Itálie na rok 2014[6].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[7],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[8], ve které je Itálie
uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
výsledky svého hloubkového přezkumu Itálie[9]
podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza
Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnou
makroekonomickou nerovnováhou, jež si žádá zvláštní sledování a rázná politická
opatření. Rozhodné politické kroky a pozornost jsou nutné zejména v
souvislosti s trvale vysokým veřejným zadlužením a slabou vnější
konkurenceschopností způsobenou pomalým růstem produktivity, které
dále zhoršuje dlouhodobě velmi pomalý růst.
(8)
Dne 22. dubna 2014 předložila Itálie
svůj národní program reforem na rok 2014 a program stability z roku 2014.
Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie nastíněné v
programu stability je dosáhnout do roku 2016 střednědobého cíle v podobě
vyrovnaného strukturálního rozpočtu při dodržení pravidla týkajícího
se zadlužení v přechodném období 2013–2015. Program potvrzuje
střednědobý cíl v podobě vyrovnaného strukturálního
rozpočtu, který odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu.
(Nově vypočtená) strukturální korekce uvedená v programu činí
0,2 procentního bodu HDP v roce 2014 a 0,4 procentního bodu v roce
2015. Tento omezený postup korekce k dosažení střednědobého cíle byl
podle programu stanoven vzhledem k tíživé hospodářské situaci a potřebnému
úsilí k uskutečnění ambiciózního programu strukturálních reforem.
Počítá se zejména s několika strukturálními reformami, jež by
měly mít pozitivní dopad na potenciální hospodářský růst a v
budoucích letech nakonec vést ke snížení poměru veřejného dluhu k
HDP. Strukturální korekce uvedená v programu by Itálii umožnila dodržet
referenční hodnotu pro snížení dluhu během přechodného období
2013–2015, částečně díky ambicióznímu plánu privatizace, který
se má uskutečnit v letech 2014–2017 (ročně 0,7 procentního
bodu HDP). Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové projekce programu a který nepodpořil žádný nezávislý
subjekt, je poněkud optimistický, zejména v pozdějších letech
programu. V roce 2014 se předpokládá odchylka od postupu korekce k
dosažení střednědobého cíle; pokud by k odchylce došlo i v
následujícím roce, mohla by být posuzována jako závažná, a to i na základě
referenční hodnoty pro výdaje. V programu nejsou navíc uvedena – zejména
od roku 2015 – dostatečně podrobná opatření, jež by
jednoznačně vedla k dosažení rozpočtových cílů. Prognóza
Komise z jara 2014 poukazuje na nedodržení referenční hodnoty pro snížení
dluhu v roce 2014, jelikož předpokládaná strukturální korekce (pouze
0,1 procentního bodu HDP) nedosahuje požadované úrovně ve výši
0,7 procentního bodu HDP. Na základě posouzení programu a prognózy
Komise v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1466/97 se Rada
domnívá, že k dosažení souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu
je nezbytné další úsilí, a to i v roce 2014.
(10)
Nedávno přijatá opatření ke snížení
zdanění výrobních činitelů byla poněkud omezená. Stále je
tedy možné přísně v souladu s rozpočtovými cíli dále
přesunout daňové zatížení na spotřebu, majetek a ekologii. Pokud
jde o spotřebu, je ke zlepšení struktury daňového systému naprosto
nezbytné rovněž provést revizi snížených sazeb DPH a daňových
výdajů u přímých daní, přičemž se náležitě zohlední
nutnost zmírnit možný distribuční dopad. Co se týče majetku, umožnila
by revize katastrálních hodnot v souladu se stávajícími hodnotami tržními
spravedlivější nastavení periodické daně z nemovitostí.
Příležitost provést tyto nezbytné reformy skýtá nedávno přijatý
zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy. Vzhledem k rozsahu
problému je nutné přijmout kromě opatření zaměřených
na složení daňové struktury rovněž doplňková opatření k
zajištění lepší správy daní a dodržování daňových předpisů
a podniknout rozhodné kroky v boji proti daňovým únikům, stínové
ekonomice a nehlášené práci, které nadále představují vážný problém jak v
oblasti veřejných financí, tak z hlediska daňové zátěže
řádných daňových poplatníků. Zmocňovací zákon v oblasti
daňové reformy v tomto ohledu počítá s několika opatřeními
k posílení správy daní, mezi něž patří komplexní systém pro odhad a
kontrolu daňové mezery, zjednodušující opatření, opatření ke
zlepšení vztahů s daňovými poplatníky, opatření k zajištění
efektivnějšího vymáhání dlužných daní na místní úrovni a
zpřísnění daňových kontrol. Rozhodnutí zavést od roku 2015
předvyplněná daňová přiznání je další pozitivní krok s
cílem zlepšit dodržování daňových předpisů.
(11)
Itálie musí i nadále usilovat především o
důslednou a rychlou realizaci přijatých opatření a řešit
přitom nejen stávající nedostatky, kterými realizace trpí, ale také
zabránit tomu, aby docházelo k dalším zpožděním. Jedním z hlavních
faktorů, díky nimž může země dosáhnout lepších výsledků
při zavádění opatření a který může obecněji zajistit
efektivnější uplatňování příslušných politických kroků,
spočívá v lepší koordinaci a účinnějším rozdělení pravomocí
na různých úrovních státní správy. Tato zlepšení by mohla mít pozitivní
vliv také na správu finančních prostředků EU, což je oblast, v
níž byla dosud přijata jen částečná a neúplná opatření,
zejména v jižních regionech. Správa prostředků EU dále také trpí
nedostatečnou správní kapacitou a nedostatkem transparentnosti, hodnocení
a kontroly kvality. Pro kvalitu veřejných služeb by byla prospěšná
rovněž vyšší efektivnost a orientace na službu a příslušné změny
v řízení lidských zdrojů. Závažným problémem pro italský výrobní
systém a důvěru v politiku a instituce zůstává korupce. Je
třeba provést revizi ustanovení o promlčení. Má-li být boj proti
korupci účinný, je také třeba udělit náležité pravomoci
Národnímu protikorupčnímu úřadu pro hodnocení a transparentnost
veřejné správy. Přetrvává neefektivnost v civilním soudnictví a je
nutné pečlivě sledovat dopad přijatých opatření.
(12)
V návaznosti na cílený přezkum kvality aktiv
uskutečněný v loňském roce pod záštitou Italské národní banky je
stále důležité zlepšovat správu znehodnocených aktiv a podporovat jejich
prodej, aby byly banky opět schopny rozšířit úvěrovou nabídku
pro reálnou ekonomiku. Pokud jde o přístup k financování, byla hlavní
dosud přijatá opatření zaměřena na usnadnění
přístupu podniků k úvěrům, avšak rozvoj jiných
nástrojů financování než bankovních úvěrů je stále omezený,
zejména s ohledem na malé a střední podniky. Vítány jsou iniciativy v
oblasti správy a řízení bank, především nové zásady, které nedávno
vydala Italská národní banka. Jejich vliv bude ovšem záviset na tom, zda je
budou banky řádně uplatňovat a zda se budou prosazovat. Stále je
nutné pečlivě sledovat především některé největší
družstevní banky („banche popolari“).
(13)
Situace na trhu práce se v roce 2013 dále zhoršila,
jelikož míra nezaměstnanosti v Itálii stoupla na 12,2 % a
nezaměstnanost mladých lidí dosáhla 40 %. Aby se podařilo
dosáhnout očekávaných pozitivních výsledků v podobě větší
flexibility odchodu z trhu práce, lépe regulované flexibility vstupu na trh,
komplexnějšího systému dávek v nezaměstnanosti a lepšího sladění
mezd a produktivity, je naprosto nezbytné zajistit řádnou realizaci
přijatých reforem trhu práce a stanovování mezd a pečlivé sledování
jejich dopadu. Plánované zlepšení efektivnosti služeb zprostředkování
práce posílením veřejných služeb zaměstnanosti se přitom
opozdilo a je třeba je urychlit. Opatření zaměřená na
podporu tvorby pracovních míst v krátkodobém horizontu je třeba doplnit o
opatření, jež budou řešit segmentaci. Celkově je italský trh
práce nadále poznamenán segmentací a nízkou mírou účasti, která se dotýká
hlavně žen a mladých lidí. Kroky, které byly dosud učiněny, tedy
nestačí a je třeba podniknout další, mj. v souladu s cíli záruky pro
mladé lidi. Itálie se potýká s poklesem disponibilního příjmu domácností a
nárůstem chudoby a sociálního vyloučení, přičemž postiženy
jsou především rodiny s dětmi. Sociální výdaje v Itálii jsou i nadále
zaměřené převážně na starší občany a jen málo na
aktivaci, čímž se omezuje prostor pro řešení rizika sociálního
vyloučení a chudoby. Nedávno zavedený pilotní systém sociální pomoci má za
cíl vytvořit záchrannou sociální síť. V souvislosti s jeho plánovaným
celostátním rozšířením bude nutné zlepšit na celém území efektivnost
sociálních výdajů a služeb.
(14)
Na všech úrovních vzdělávání (tj. primární,
sekundární i terciární) je třeba usilovat o lepší výsledky
vzdělávacího procesu a rozvoj lidského kapitálu. Pro učitelskou
profesi je příznačné jediné kariérní směřování a jen
omezené vyhlídky z hlediska profesního rozvoje. Diverzifikace profesních drah
učitelů a lepší provázanost jejich profesní dráhy s jejich zásluhami
a výkony spolu se všeobecným uplatňováním hodnocení škol by mohly vést k
lepším výsledkům škol. K zajištění bezproblémového přechodu ze
vzdělávacího procesu na trh práce se zdá být nanejvýš důležité
posílit a rozšířit na vyšší sekundární a terciární úrovni praktické
vzdělávání v podobě výuky založené na pracovní činnosti a
odborného vzdělávání a přípravy. Na základě příslušného
legislativního nařízení přijatého v roce 2013 je nutné zavést národní
registr kvalifikací, aby se zajistilo celostátní uznávání dovedností. V
návaznosti na první kroky daným směrem by se mělo urychlit
přidělování veřejných finančních prostředků
univerzitám na základě výsledků výzkumu a výuky, jelikož by se tím
přispělo ke zlepšení kvality univerzit a potenciálně také ke zvýšení
kapacity výzkumu a inovací, což je oblast, v níž je Itálie stále pozadu.
(15)
Byla přijata některá opatření k
zavedení příznivějšího prostředí pro podniky a občany,
avšak jejich dopad není stále dostatečně patrný kvůli
zpožděním, k nimž došlo při jejich konečném schvalování, a
kvůli nedostatkům při jejich uplatňování. Hospodářská
soutěž se stále potýká s řadou překážek (vyhrazené oblasti
činnosti, systémy koncesí/povolení atd.) v oblasti svobodných povolání,
pojišťovnictví, distribuce paliv, maloobchodních a poštovních služeb.
Řadu nedostatků je třeba řešit také v případě
systému zadávání veřejných zakázek. Další prioritou je posílení
hospodářské soutěže v oblasti místních veřejných služeb. Nutné
je přitom především uplatňovat platné právní předpisy,
které stanoví, že stávající smlouvy, jež nejsou v souladu s předpisy EU o
kritériích interního poskytovatele, se musí do 31. prosince 2014 upravit.
(16)
Slabiny v infrastruktuře brání řádnému
fungování trhu s energií. V dopravě si zvláštní pozornost a kroky zasluhuje
chybějící intermodální infrastruktura a nedostatek synergií a spojení
italských přístavů s vnitrozemím. Pokud jde o širokopásmové
připojení, Itálie nedostatečně pokryla mimoměstské oblasti.
(17)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie. Posoudila program stability
a národní program reforem. Vzala v úvahu nejenom jejich význam pro udržitelnou
fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Itálie, ale také jejich soulad s
pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických
záležitostí v Evropské unii tím, že pro budoucí rozhodování členských
států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 1 až 8.
(18)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Itálie a její stanovisko[10] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(19)
Rada na základě výsledků hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program
reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 1 až 8.
(20)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na
základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Itálie by měla
rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně
provedena,
DOPORUČUJE, aby Itálie v období
2014–2015 provedla tato opatření:
1.           Posílit
rozpočtová opatření na rok 2014 vzhledem ke vznikajícímu rozdílu
oproti požadavkům Paktu o stabilitě a růstu, zejména pravidla
snižování dluhu, na základě prognózy Komise z
jara 2014. V roce 2015 výrazně posílit rozpočtovou strategii,
aby se podařilo dodržet požadavek snížení dluhu. Následně zajistit,
aby hrubý veřejný dluh dostatečně klesal; uskutečnit
ambiciózní plán privatizace; provést fiskální korekci podporující růst na
základě oznámených významných úspor vyplývajících z trvalého zlepšení
efektivnosti a kvality veřejných výdajů na všech úrovních státní
správy a zároveň zachovat výdaje podporující růst, např. výdaje
na výzkum a vývoj, inovace, vzdělávání a zásadní projekty v oblasti
infrastruktury. Zaručit nezávislost fiskální rady a její plnou
akceschopnost, a to co nejdříve, nejpozději však do září 2014,
tedy dostatečně včas pro posouzení návrhu rozpočtového
plánu na rok 2015.
2.           V souladu s rozpočtovými
cíli dále přesunout daňovou zátěž ze zdanění výrobních
činitelů ke zdanění spotřeby, majetku a ekologie. Za tímto
účelem vyhodnotit efektivnost nedávného snížení daňového zatížení
práce a zajistit jeho financování v roce 2015, přezkoumat rozsah
daňových výdajů u přímých daní a rozšířit daňovou
základnu, zejména v oblasti spotřeby. Zvážit sladění spotřebních
daní z motorové nafty s daněmi z benzinu a jejich indexaci s ohledem na
pohyb inflace a zrušit dotace, jež mají nepříznivý vliv na životní
prostředí. Provést zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy do
března 2015, mj. přijetím vyhlášek zaměřených na reformu
katastrálního systému k zajištění účinné reformy zdanění
nemovitostí. Dále zlepšit dodržování daňových předpisů zvýšením
předvídatelnosti daňového systému, zjednodušením postupů,
zajištěním efektivnějšího vymáhání dlužných daní a modernizací správy
daní. Pokračovat v boji proti daňovým únikům a podniknout další
kroky proti stínové ekonomice a nehlášené práci.
3.           V rámci širšího úsilí o
zlepšení efektivnosti veřejné správy vyjasnit kompetence na všech úrovních
státní správy. Zajistit lepší správu finančních prostředků EU
přijetím rozhodných opatření ke zlepšení správní kapacity,
transparentnosti, hodnocení a kontroly kvality na regionální úrovni, zejména v
jižních regionech. Dále zvýšit účinnost protikorupčních
opatření, mj. revizí ustanovení o promlčení do konce roku 2014 a
posílením pravomocí národního protikorupčního úřadu. Sledovat v
náležitou dobu dopad reforem přijatých ke zvýšení efektivnosti civilního
soudnictví, aby byla zaručena jejich účinnost a případně
přijata nezbytná doplňková opatření.
4.           Posílit odolnost bankovního
sektoru a zaručit jeho schopnost spravovat a prodávat znehodnocená aktiva,
aby se obnovilo poskytování úvěrů reálné ekonomice. Podporovat
přístup podniků, zejména malých a středních podniků, k
nebankovnímu financování. Za účelem zvýšení efektivnosti finančního
zprostředkování nadále podporovat a monitorovat účinné postupy správy
a řízení společností v celém bankovním sektoru, přičemž
zvláštní pozornost je třeba věnovat velkým družstevním bankám („banche
popolari“) a nadacím.
5.           Do konce roku 2014 vyhodnotit
vliv reforem trhu práce a stanovování mezd na tvorbu pracovních míst,
propouštění, dualitu trhu práce a nákladovou konkurenceschopnost a
posoudit, zda nejsou nutná další opatření. Podniknout kroky k
zajištění komplexní sociální ochrany nezaměstnaných a omezit
využívání systémů mzdových příplatků, aby se usnadnilo
přerozdělení pracovních sil. Pevněji provázat aktivní a pasivní
politiky na trhu práce, přičemž je třeba začít podrobným
plánem opatření do září 2014, a zlepšit koordinaci a výsledky
veřejných služeb zaměstnanosti v celé zemi. Podniknout účinné
kroky na podporu zaměstnanosti žen přijetím – do března 2015 –
opatření ke snížení daňových překážek pro druhou
výdělečně činnou osobu a zajištěním
přiměřených služeb péče. V souladu s cíli záruky pro mladé
poskytovat adekvátní služby neregistrovaným nezaměstnaným mladým lidem v
celé zemi a do konce roku 2014 zajistit větší angažovanost soukromého
sektoru, který by měl nabízet kvalitní učňovskou přípravu a
pracovní stáže. Řešit problém chudoby a sociálního vyloučení a
fiskálně neutrálním způsobem rozšířit pilotní systém sociální
pomoci, u něhož musí být zaručeno náležité zacílení, přísná
podmíněnost a územní jednotnost a posíleno propojení s aktivačními
opatřeními. Zlepšit efektivnost programů podpory rodin a poskytovat
kvalitní služby se zvláštním důrazem na nízkopříjmové domácnosti s
dětmi.
6.           Zavést Národní systém
hodnocení škol, aby se zlepšily výsledky škol a snížil počet osob, které
předčasně ukončí školní docházku. Zvýšit využívání výuky založené
na pracovní činnosti v rámci vyššího sekundárního odborného
vzdělávání a přípravy a posílit odborně zaměřené
terciární vzdělávání. Vytvořit národní registr kvalifikací, aby se
zajistilo rozsáhlé uznávání dovedností. Zajistit, aby se veřejné
prostředky více přidělovaly na základě kvality
vysokoškolského vzdělávání a výzkumu.
7.           Schválit připravované
právní předpisy, které mají zjednodušit regulační prostředí pro
podniky a občany, a řešit nedostatky v uplatňování stávajících
právních předpisů. Podporovat otevírání trhu a odstranit zbývající
překážky a omezení hospodářské soutěže v oblasti svobodných
povolání a místních veřejných služeb, pojišťovnictví, distribuce
paliv, maloobchodních a poštovních služeb. Zvýšit efektivnost zadávání
veřejných zakázek, zejména zjednodušením postupů včetně
využívání elektronického zadávání zakázek, racionalizací ústředních
nákupních subjektů a zajištěním řádného uplatňování
pravidel použitelných před a po udělení zakázky. V místních
veřejných službách přísně uplatňovat právní předpisy,
jež stanoví povinnost do 31. prosince 2014 upravit smlouvy, jež nejsou v
souladu s požadavky pro udělování zakázek interním poskytovatelům.
8.           Do září 2014 zajistit
urychlené zprovoznění a plnou funkčnost Dopravního úřadu.
Schválit seznam strategické infrastruktury v odvětví energetiky a zlepšit
správu přístavů a jejich spojení s vnitrozemím.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306,
23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 413 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8005 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 83 final.
[10]             Podle čl. 5 odst. 2
nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/16

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Dánska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2017
   (2017/C 261/04)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Dánsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 28. dubna 2017 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 plánuje dánská vláda v roce 2017 dosáhnout celkového schodku ve výši 1,9 % HDP a po celé programové období až do roku 2020 nadále plnit střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2017 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 37,0 % a bude dále klesat až na 33,9 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro programové období hodnověrný. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 schodku 0,4 % HDP a v roce 2018 0,1 % HDP, což je v zásadě v souladu s cílem konvergenčního programu z roku 2017 a nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Dánsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

               (6)

               Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil v době demografických problémů. Řada zásadních reforem trhu práce provedených v posledních letech má za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Uvedené reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020, podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému a řešit vznikající nedostatek určitých kvalifikací. Reformy zaměřené na zvýšení účasti na odborném vzdělávání a na zvýšení míry jeho ukončení, jakož i tripartitní dohoda o vytvoření více učňovských míst pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Ke splnění národního cíle v rámci strategie Evropa 2020 týkajícího se sociálního začlenění, podle něhož se má snížit počet osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob, které mají přistěhovalecký původ ze zemí mimo EU (včetně osob, které žijí v Dánsku již déle), částečně kvůli jejich v průměru nižší úrovni vzdělání ve srovnání s osobami narozenými v tuzemsku. Tento rozdíl přetrvává až do druhé generace. Situaci nově příchozích uprchlíků, kterou bude v budoucnu nutné bedlivě sledovat, by mohla zlepšit opatření k pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však třeba přijmout ještě další opatření, aby do trhu práce byly účinněji začleněny další marginalizované skupiny, jako jsou mladí lidé s nízkou úrovní dosaženého vzdělání a pracovníci ve věku nad 60 let.

               (7)

               Vysoký růst produktivity má zásadní význam pro podporu hospodářského růstu, udržení relativně vysoké úrovně blahobytu v Dánsku a zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti země. Ačkoli je úroveň produktivity Dánska ve srovnání s jinými členskými státy vysoká, růst produktivity již delší dobu vykazuje klesající trend. Služby orientované na domácí trh se vyznačují pomalým vývojem produktivity. Dánsko v posledních letech provedlo několik reforem, avšak růst produktivity zůstává nízký, protože konkurence v některých odvětvích služeb je i nadále slabá. Omezení pro konkrétní odvětví brání konkurenci, například ve velkoobchodu a přepravních službách.

               (8)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (9)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2017 a dospěla ke stanovisku, že Dánsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

         DOPORUČUJE Dánsku v období 2017–2018:

               1.

               Přijmout opatření ke zvýšení konkurence v sektoru služeb pro domácí trh.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).


title: Doporučení Komise (EU) 2017/948 ze dne 31. května 2017 týkající se používání hodnot spotřeby paliva a emisí CO2 schválených pro daný typ a měřených v souladu s celosvětově harmonizovaným zkušebním postupem pro lehká vozidla při zpřístupňování informací pro spotřebitele podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES (oznámeno pod číslem C(2017) 3525)

text:
               2.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 142/100

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2017/948
   ze dne 31. května 2017
   týkající se používání hodnot spotřeby paliva a emisí CO2 schválených pro daný typ a měřených v souladu s celosvětově harmonizovaným zkušebním postupem pro lehká vozidla při zpřístupňování informací pro spotřebitele podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES

         (oznámeno pod číslem C(2017) 3525)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES ze dne 13. prosince 1999 o dostupnosti informací pro spotřebitele o spotřebě paliva a emisích CO2 při prodeji nových osobních automobilů (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 písm. c) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nový regulační zkušební postup pro měření emisí CO2 a spotřeby paliva u lehkých vozidel, celosvětově harmonizovaný zkušební postup pro lehká vozidla (WLTP), stanovený v nařízení Komise C(2017) 3521 (2), nahradí nový evropský jízdní cyklus (NEDC), který se v současné době používá na základě nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (3), ale již neodpovídá současným podmínkám řízení nebo technologiím vozidel. Celosvětově harmonizovaný zkušební postup pro lehká vozidla přinese ku prospěchu spotřebitelů přísnější podmínky zkoušky a realističtější hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2. Požadavky na informace pro spotřebitele by měly zahrnovat způsob, jakým bude k těmto lepším informacím zajištěn přístup, aby bylo možno zaručit nezbytnou srovnatelnost uvedených informací.

               (2)

               Cílem směrnice 1999/94/ES je zajistit, aby informace vztahující se ke spotřebě paliva a emisím CO2 z nových osobních automobilů nabízených k prodeji nebo na leasing v Unii byly k dispozici spotřebitelům a aby jim tak umožnily činit při nákupu nového automobilu informovaná rozhodnutí. Uvedená směrnice vyžaduje, aby u nových osobních automobilů byla spotřebitelům k dispozici jak oficiální spotřeba paliva, tak i oficiální typické emise CO2 z nových osobních automobilů, jak jsou definovány v bodech 5 a 6 čl. 2 uvedené směrnice. Hodnoty, které mají být použity, jsou hodnoty schválené pro daný typ a měřené schvalovacím orgánem v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (4) a nařízení (ES) č. 692/2008, zejména v příloze XII uvedeného nařízení, a zařazené v příloze VIII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (5). Tyto hodnoty se připojí k certifikátu ES schválení typu vozidla a mají být uvedeny v prohlášení o shodě.

               (3)

               Podle části B přílohy II směrnice 2007/46/ES se má WLTP postupně zavádět do praxe pro nové typy osobních automobilů od 1. září 2017, po nichž budou od 1. září 2018 následovat nové osobní automobily. Vozidla z výběhu série podle čl. 3 bodu 22 směrnice 2007/46/ES, jejichž hodnoty jsou typově schválené a naměřené v souladu s NEDC, mohou být uváděna na trh po dobu dvanácti měsíců od data vypršení platnosti ES schválení typu, tj. do 31. srpna 2019. Všechny nové osobní automobily uvedené na trh Unie se proto od 1. září 2019 mají zkoušet v souladu s WLTP.

               (4)

               Během postupného zavádění WLTP se na certifikátu schválení typu a prohlášení o shodě mají uvádět hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 schválené pro daný typ a měřené v souladu s NEDC a/nebo WLTP. V případě osobních automobilů s typovým schválením podle WLTP budou na prohlášení o shodě zaznamenané hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 podle WLTP i NEDC.

               (5)

               Během uvedeného přechodného období postupného zavádění WLTP je proto důležité objasnit, které hodnoty se mají použít pro účely informování spotřebitelů podle směrnice 1999/94/ES, aby byla nadále zajištěna srovnatelnost informací pro spotřebitele u všech nových osobních automobilů a ve všech členských státech.

               (6)

               Je velmi pravděpodobné, že hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 naměřené podle WLTP budou odlišné od hodnot naměřených podle NEDC. Hodnoty WLTP budou v mnoha případech vyšší v porovnání s hodnotami podle NEDC u téhož automobilu. Kromě toho na rozdíl od NEDC se měřením podle WLTP zajistí konkrétní hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 pro každé jednotlivé vozidlo v závislosti na jeho specifikacích a volitelné výbavě, které mají na tyto hodnoty vliv. Takto by spotřebitelé měli získat přesnější a realističtější informace o každém novém osobním automobilu nebo, v případě daného modelu automobilu, o rozsahu možných hodnot spotřeby paliva a emisí CO2.

               (7)

               Výsledky zkoušky spotřeby paliva a emisí CO2 jsou hodnoty zaznamenané v různých fázích zkoušky. U vozidel typově schválených v souladu s NEDC jsou uvedeny hodnoty v „městském“ a „mimoměstském“ cyklu, jakož i hodnoty „kombinované“ a „vážené, kombinované“. U vozidel typově schválených v souladu s WLTC jsou uvedeny hodnoty v nízké, střední, vysoké a mimořádně vysoké fázi, jakož i „kombinované“ a „vážené, kombinované“ hodnoty. S cílem zajistit srovnatelnost by měly být spotřebitelům poskytnuty alespoň „kombinované“ hodnoty z platné zkušební metody.

               (8)

               Pokud se informace o spotřebě paliva nebo emisích CO2 poskytují spotřebitelům mimo štítky, příručky, plakáty nebo propagační literaturu a materiály vyžadované podle směrnice 1999/94/ES a pokud jsou založeny na neharmonizovaných zkušebních protokolech v rozsahu dobrovolných systémů výrobců, spotřebitelé by měli být plně informováni o tom, že takové hodnoty vycházejí z neharmonizovaných zkušebních protokolů. Spotřebitelům by se mělo doporučit, aby ke srovnání spotřeby paliva nebo emisí CO2 z nových osobních automobilů použili hodnoty naměřené a typově schválené v souladu s harmonizovaným zkušebním protokolem EU.

               (9)

               Při provádění směrnice 1999/94/ES se některé členské státy rozhodly zahrnout na štítcích s údaji o automobilech vedle informací o spotřebě paliva a typických emisích CO2 rovněž informace o látkách znečišťujících ovzduší. Po zavedení WLTP a postupu zkoušek na základě emisí v reálném provozu (RDE), jakož i nových požadavků na uvádění maximální hodnoty emisí v reálném provozu na prohlášení o shodě nových automobilů (6) budou od 1. září 2017 k dispozici údaje o látkách znečišťujících ovzduší za všechny nové typy vozidel a od 1. září 2019 za všechna nová vozidla. V souladu s doporučením Evropského parlamentu v návaznosti na vyšetřování měření emisí v automobilovém odvětví (7) by měly členské státy zvážit, zda takové informace zpřístupní spotřebitelům s cílem zvýšit povědomí a umožnit jim přijímat při koupi automobilu informovaná rozhodnutí.

               (10)

               S cílem zajistit, aby spotřebitelé plně chápali důsledky přechodu na WLTP, by měly všechny zúčastněné strany uspořádat informační kampaně nebo se na nich podílet a vysvětlit vliv nového zkušebního postupu na hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2. Do těchto informačních kampaní by se měly zapojit veřejné orgány, spotřebitelské organizace, organizace na ochranu životního prostředí a nevládní organizace, sdružení řidičů a automobilový průmysl.

               (11)

               Poté, co proběhnou konzultace s odbornou skupinou pro rozvoj a provádění politiky v oblasti emisí CO2 ze silničních vozidel, s odborníky z odvětví, spotřebitelskými organizacemi a dalšími nevládními organizacemi a členskými státy, považuje Komise za vhodné poskytnout doporučení, jak by měla být oficiální spotřeba paliva a oficiální typické emise CO2 nových osobních automobilů vyjádřena za účelem informování spotřebitele.

               (12)

               Doporučení by měla být přijata s cílem umožnit spotřebitelům informovaně se rozhodovat a podporovat harmonizované uplatňování směrnice 1999/94/ES v celé Unii.

               (13)

               Opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 10 směrnice 1999/94/ES,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly zajistit, aby se za účelem informování spotřebitelů o oficiální spotřebě paliva a oficiálních typických emisích CO2 podle čl. 2 bodů 5 a 6 směrnice 1999/94/ES používaly hodnoty NEDC zaznamenané v osvědčeních o shodě nových registrovaných automobilů, a to do 31. prosince 2018, přičemž po tomto datu se budou všechna nová vozidla uvedená na trh Unie zkoušet a typově schvalovat v souladu s WLTP.

               2.

               Od 1. ledna 2019 by členské státy měly zajistit, aby se pro informování spotřebitelů používaly pouze údaje o spotřebě paliva a emisích CO2 na základě WLTP.

               3.

               Členské státy by měly zajistit, aby po 1. lednu 2019, kdy u vozidel z výběhu sérií mohou být stále k dispozici pouze hodnoty na základě NEDC, bylo k uvedeným hodnotám připojeno prohlášení, že dané vozidlo je vozidlem z výběhu série a že uvedené hodnoty nejsou srovnatelné s hodnotami na základě WLTP.

               4.

               Členské státy by měly zajistit, aby na štítku, který je v místě prodeje připevněn ke každému novému osobnímu automobilu nebo vedle něj zobrazen, byly uvedeny údaje o oficiální spotřebě paliva a oficiálních typických emisích CO2 vozidla, kterého se týkají.

               5.

               Členské státy by měly zajistit, aby v příručce o spotřebě paliva a emisích CO2, jakož i na plakátu nebo na displeji, který se má vystavit v místě prodeje, byly uvedeny údaje o oficiální spotřebě paliva a oficiálních typických emisích CO2 vozidla, kterého se týkají. Pokud je v rámci jednoho modelu seskupených několik variant a/nebo verzí, uvedené údaje by se měly vztahovat na to vozidlo v dané skupině, které vykazuje nejvyšší hodnoty.

               6.

               Členské státy by měly zajistit, aby v propagačním materiálu, který obsahuje odkaz na jakýkoliv konkrétní model, verzi nebo variantu nového osobního automobilu, byly uvedeny údaje o oficiální spotřebě paliva a oficiálních emisích CO2 vozidla, kterého se týkají. Pokud je uveden více než jeden model, členské státy by měly zajistit, aby tyto údaje obsahovaly údaje o oficiální spotřebě paliva a oficiálních emisích CO2 všech vozidel, na něž se údaje vztahují, nebo rozpětí od nejhorších po nejlepší hodnoty všech vozidel, kterých se týkají. Pokud jde o vozidla typově schválená v souladu s WLTP, nejhorší a nejlepší hodnoty by měly odrážet hodnoty pro nové osobní automobily dostupné na trhu, které jsou zaznamenány v osvědčeních o shodě.

               7.

               Členské státy by měly zajistit, aby propagační materiály rozšiřované elektronickými prostředky, které spotřebitelům umožňují sestavit si konkrétní vozidlo, jako jsou online konfigurátory vozidel, zřetelně zobrazovaly, jak různá specifická zařízení a volitelná výbava ovlivňují hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 naměřené a typově schválené v souladu s WLTP.

               8.

               Pokud členské státy umožní, aby hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 podle WLTP byly spotřebitelům poskytovány jako doplňující informace před 1. lednem 2019 s cílem umožnit spotřebitelům co nejdříve přístup k hodnotám emisí CO2 a spotřeby paliva, které lépe odpovídají reálným jízdním podmínkám, měly by zajistit, aby tyto dodatečné informace byly zřetelně zobrazeny a odděleny od štítků, příruček, plakátů nebo propagační literatury a materiálů požadovaných podle směrnice 1999/94/ES a aby obsahovaly tyto informace:
               „Od 1. září 2017 budou některé nové vozy typově schváleny s použitím celosvětového harmonizovaného zkušebního postupu pro lehká vozidla (WLTP), který je novým, realističtějším zkušebním postupem pro měření spotřeby paliva a emisí CO2. WLTP od 1. září 2018 plně nahradí nový evropský jízdní cyklus (NEDC), který se používá dnes. Z důvodu realističtějších zkušebních podmínek jsou hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2 naměřené na základě WLTP často vyšší než hodnoty naměřené na základě NEDC.“.

               9.

               Členské státy by měly zajistit, aby spotřebitelé před přijetím rozhodnutí o koupi vozu dostali informace o změnách hodnot spotřeby paliva a emisí CO2 vyplývajících ze zavedení WLTP a o důsledcích, které tyto změny mohou mít v době registrace vozidla.

               10.

               Členské státy by měly zajistit, aby hodnoty oficiální spotřeby paliva a oficiálních emisí CO2 zahrnovaly alespoň „kombinované“ hodnoty naměřené v souladu s příslušným zkušebním postupem.

               11.

               Pokud se údaje o spotřebě paliva nebo emisích CO2 získané na základě neharmonizovaných zkušebních protokolů v rámci dobrovolných systémů výrobců poskytují spotřebitelům odděleně od štítků, příruček, plakátů nebo propagační literatury a materiálů vyžadovaných podle směrnice 1999/94/ES, členské státy by měly zajistit, aby takové údaje obsahovaly tyto informace:
               „Uvedené hodnoty spotřeby paliva nebo emisí CO2 jsou získány na základě neharmonizovaných zkušebních protokolů. Jsou uvedeny pouze pro informaci. Pro srovnání hodnot spotřeby paliva nebo emisí CO2 nového osobního automobilu získaných na základě harmonizovaného zkušebního protokolu EU by se měly používat hodnoty oficiální spotřeby paliva nebo emisí CO2 [vložte hypertextový odkaz, pod kterým jsou tyto hodnoty k dispozici].“.

               12.

               Členské státy by měly zvážit možnost uvést na štítku, který je připevněn nebo zobrazen vedle každého nového osobního automobilu na prodejním místě, i údaje o maximálních hodnotách látek znečišťujících ovzduší v reálném provozu zaznamenaných v osvědčení o shodě každého vozidla.

               13.

               Členské státy by měly zajistit spuštění vhodných informačních kampaní s cílem vysvětlit spotřebitelům zavedení WLTP a jeho důsledky pro hodnoty spotřeby paliva a emisí CO2, zejména nárůst těchto hodnot oproti hodnotám odvozenými na základě NEDC, jakož i význam hodnot vyplývajících z rozdílných zkušebních fází.

               14.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 31. května 2017.

            Za Komisi

         Miguel ARIAS CAÑETE

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 12, 18.1.2000, s. 16.

      (2)  Nařízení Komise C(2017) 3521 ze dne 1. června 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních či užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení (ES) č. 692/2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 692/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 199, 28.7.2008, s. 1).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1).

      (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

      (6)  Nařízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 1).

      (7)  P8_TA(2017)0100


                  1.7.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 212/14

            Doporučení pro rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky
      (ECB/2017/18)

         (předložené Evropskou centrální bankou)

      (2017/C 212/04)

         ODŮVODNĚNÍ

      I.   ÚVOD
      Dne 4. března 2015 vydal Tribunál Evropské unie rozsudek ve věci T-496/11 Spojené království Velké Británie a Severního Irska v. Evropská centrální banka
          (1). Tribunál vyslovil závěr, že Evropská centrální banka (ECB) nemá pravomoc nezbytnou pro regulování činnosti zúčtovacích systémů včetně ústředních protistran. Z tohoto důvodu Tribunál zrušil Rámec politiky Eurosystému v oblasti dohledu, který ECB zveřejnila dne 5. července 2011, pokud se týká požadavku ECB, aby byly ústřední protistrany umístěny na území členského státu eurozóny.
      Tribunál však poukázal na to, že čl. 129 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví zjednodušený mechanismus změny některých ustanovení statutu Evropského systému centrální bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“). Na jeho základě mohou Evropský parlament a Rada změnit článek 22 statutu ESCB řádným legislativním postupem a na doporučení ECB nebo na návrh Komise. Tribunál má za to, že pokud by ECB dospěla k názoru, že existence její pravomoci regulovat ústřední protistrany je nezbytná k řádnému plnění jejího úkolu stanoveného v čl. 127 odst. 2 čtvrté odrážce Smlouvy, měla by požádat zákonodárce Evropské unie o změnu článku 22.
      Očekává se, že významné změny jak na globální, tak evropské úrovni zvýší rizika, jež představují zúčtovací systémy, zejména ústřední protistrany, pro plynulé fungování platebních systémů a pro provádění jednotné měnové politiky, čímž v konečném důsledku ovlivní prvořadý cíl Eurosystému spočívající v udržování cenové stability.
      S ohledem na shora uvedené skutečnosti ECB předkládá toto doporučení pro rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o změně článku 22 statutu ESCB. V souladu s článkem 40.3 statutu ESCB přijala Rada guvernérů toto doporučení jednomyslně. Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
      II.   OBECNÉ ÚVAHY
      Poruchy postihující ústřední protistrany mohou ovlivňovat prvořadný cíl Eurosystému spočívající v udržování cenové stability, a to několika způsoby. Za prvé, tyto poruchy mohou ovlivňovat likvidní pozici úvěrových institucí eurozóny, a případně tak narušovat plynulé fungování platebních systémů eurozóny. To by mohlo vést ke zvýšené poptávce po likviditě centrální banky a k možným změnám při provádění jednotné měnové politiky Eurosystému. Za druhé, tyto poruchy mohou narušit fungování segmentů finančního trhu, které jsou klíčové pro transmisi měnové politiky.
      V roce 2012 přijal Evropský parlament a Rada nařízení (EU) č. 648/2012 (2), které mj. vymezuje rámec regulace a dohledu s cílem zajistit, aby ústřední protistrany byly bezpečné a stabilní a aby vždy splňovaly přísné organizační a obezřetnostní požadavky, jakož i požadavky na výkon činnosti. Tento regulatorní rámec obsahuje opatření kolektivního dohledu ve formě kolegií, jež zajišťují účast Eurosystému, a to i v době zátěžových situací, kdy může být ohrožena měnová stabilita. S ohledem na rostoucí systémový význam ústředních protistran kromě toho Evropská komise přijala návrh nařízení o rámci pro ozdravné postupy a řešení problémů ústředních protistran (3).
      Očekává se, že významné změny jak na globální, tak evropské úrovni zvýší rizika, jež představují zúčtovací systémy, zejména ústřední protistrany, pro plynulé fungování platebních systémů a pro provádění jednotné měnové politiky, čímž v konečném důsledku ovlivní prvořadý cíl Eurosystému spočívající v udržování cenové stability.
      Za prvé, vystoupení Velké Británie z Evropské unie bude mít zásadní dopad na schopnost Eurosystému plnit úkoly centrální banky vydávající euro. Ústřední protistrany usazené ve Velké Británii v současné době zúčtovávají významné objemy transakcí v eurech: odhadované denní hodnoty repo operací v eurech činí 101 mld. EUR, odhadované denní hodnoty otevřených pozic v rámci úrokových swapů v eurech činní 33 bil. EUR (přibližně 99 % unijního trhu) (4). Významná porucha, která by měla dopad na větší ústřední protistranu ve Velké Británii, by tak mohla vést k zásadnímu poklesu likvidity v eurozóně. Nebude-li se na ústřední protistrany z Velké Británie nadále vztahovat rámec pro regulaci a dohled platný pro unijní ústřední protistrany na základě nařízení (EU) č. 648/2012, bude schopnost Eurosystému monitorovat a řídit rizika, která představují ústřední protistrany z Velké Británie, nepříznivě dotčena. Stávající ujednání mezi ECB a Bank of England o výměně informací a spolupráci, pokud se týká ústředních protistran z Velké Británie s významným objemem obchodů v eurech, vycházejí z opatření kolektivního dohledu ve formě kolegií zřízených na základě nařízení (EU) č. 648/2012, avšak nemohou tato opatření nahradit. Je možné, že na ústřední protistrany z Velké Británie se v budoucnu bude namísto toho vztahovat úprava, která podle uvedeného nařízení platí pro ústřední protistrany ze třetích zemí.
      Za druhé, centrální clearing je svou povahou čím dál tím více přeshraniční a systémově významný. Na vrcholné schůzce v září 2009 v Pittsburghu se čelní představitelé skupiny G-20 dohodli, že by u všech standardizovaných OTC derivátových smluv měl být prováděn clearing prostřednictvím ústřední protistrany. Tento závazek čelní představitelé skupiny G-20 opětovně potvrdili v červnu 2010 a v Unii jej provedli prostřednictvím nařízení (EU) č. 648/2012. Díky integraci finančních trhů Unie se tak ústřední protistrany vyvinuly ze subjektů, které primárně sloužily tuzemským potřebám a trhům, v subjekty tvořící rozhodující infrastruktury na finančních trzích Unie. Tento vývoj zapříčinil dramatické zvýšení rozsahu a významu ústředních protistran v Unii a ve světě.
      Za třetí, dne 13. června 2017 Evropská komise předložila legislativní návrh na zajištění finanční stability a bezpečnosti a spolehlivosti ústředních protistran, které mají systémový význam pro finanční trhy v rámci Unie (5). Cílem návrhu Komise je v zájmu podpory hlubších a lépe integrovaných kapitálových trhů zavést integrovanější dohled ze strany orgánů dohledu a povinnosti emisní centrální banky. Rovněž se snaží řešit otázky zapříčiněné vystoupením Velké Británie z Unie a zajistit, aby se na ústřední protistrany, které v rámci finančních trhů Unie hrají klíčovou systémovou roli, vztahovaly záruky zakotvené v právním rámci Unie.
      Aby mohl Eurosystém jakožto centrální banka vydávající euro plnit úlohu stanovenou v uvedeném legislativním návrhu, je zcela zásadní, aby měl příslušné pravomoci podle Smlouvy a statutu ESCB. Eurosystém by měl mít pravomoc sledovat a posuzovat rizika, jež představují ústřední protistrany provádějící clearing významného objemu transakcí v eurech. To by mělo zahrnovat zejména normotvornou pravomoc přijímat závazná hodnocení a vyžadovat přijetí nápravných opatření v úzké spolupráci s jinými orgány Unie v návaznosti na rizika, která ovlivňují základní úkoly a prvořadný cíl Eurosystému. Je-li to nezbytné k ochraně stability eura, měla by ECB kromě toho mít normotvornou pravomoc mimo rámec nařízení (EU) č. 648/2012, spočívající v přijímání dodatečných požadavků pro ústřední protistrany, které jsou zapojeny do clearingu významného objemu transakcí v eurech.
      S ohledem na shora uvedené skutečnosti má ECB za to, že svěření pravomoci regulovat zúčtovací systémy, zejména ústřední protistrany, do rukou ECB je nezbytné pro řádné plnění základních úkolů ECB ve smyslu čl. 127 odst. 2 první a čtvrté odrážky Smlouvy.

         Doporučení pro

            „ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky
            EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
            s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 129 odst. 3 této smlouvy,
            s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 40.1 tohoto statutu,
            s ohledem na doporučení Evropské centrální banky,
            s ohledem na stanovisko Evropské komise (*1),
            v souladu s řádným legislativním postupem,
            vzhledem k těmto důvodům:

                        (1)

                        Mezi základní úkoly, které plní Evropský systém centrálních bank (ESCB), se řadí vymezení a provádění měnové politiky Unie a podpora plynulého fungování platebních systémů. Pro plnění těchto základních úkolů jsou nezbytné bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací systémy.

                        (2)

                        V zájmu dosažení cílů ESCB a plnění jeho úkolů mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi.

                        (3)

                        Dne 4. března 2015 vydal Tribunál Evropské unie rozsudek ve věci T-496/11 Velká Británie v. ECB
                            (6), v němž rozhodl, že ECB nemá pravomoc nezbytnou k regulaci činnosti zúčtovacích systémů. Tribunál uvedl, že na základě čl. 129 odst. 3 Smlouvy mohou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a na doporučení ECB změnit článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“). Tribunál došel k závěru, že „v případě, že by ECB dospěla k názoru, že uznání její pravomoci regulovat infrastruktury zúčtovávající obchody s cennými papíry je nezbytné k řádnému plnění jejího úkolu stanoveného v čl. 127 odst. 2 čtvrté odrážce SFEU, měla by požádat unijního zákonodárce o změnu článku 22 statutu, spočívající v doplnění výslovného odkazu na systémy zúčtování cenných papírů“.

                        (4)

                        Očekává se, že významné změny jak na globální, tak na evropské úrovni zvýší riziko, že poruchy postihující zúčtovací systémy, zejména ústřední protistrany, ohrozí plynulé fungování platebních systémů a provádění jednotné měnové politiky, čímž v konečném důsledku ovlivní prvořadý cíl Eurosystému spočívající v udržování cenové stability.

                        (5)

                        Dne 29. března 2017 Spojené království Velké Británie a Severního Irska Evropské radě oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie. Vystoupení Velké Británie z Evropské unie povede k zásadní změně v tom směru, jak jsou regulovány určité systémově významné clearingové činnosti v eurech a jak je nad těmito činnostmi vykonáván dozor a dohled, což bude mít negativní dopad na schopnost Eurosystému monitorovat a řídit rizika pro plynulé fungování platebních systémů, jakož i na provádění měnové politiky Eurosystému.

                        (6)

                        Centrální clearing je svou povahou čím dál tím více přeshraniční a systémově významný. S ohledem na různorodost členů ústředních protistran a celoevropský charakter finančních služeb, jež poskytují, mají ústřední protistrany klíčový význam pro Unii jako celek, zejména však pro eurozónu. To se odráží v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (7), jež zavádí opatření kolektivního dohledu ve formě kolegií složených z příslušných vnitrostátních a unijních orgánů včetně Eurosystému jakožto centrální banky vydávající euro.

                        (7)

                        S cílem řešit tyto otázky Komise dne 13. června 2017 předložila legislativní návrh na zajištění finanční stability a bezpečnosti a spolehlivosti ústředních protistran, které mají systémový význam pro finanční trhy v rámci Unie. Aby mohl Eurosystém jakožto centrální banka vydávající euro plnit úlohu stanovenou v uvedeném legislativním návrhu, je zcela zásadní, aby měl příslušné pravomoci podle Smlouvy a statutu ESCB. Eurosystém by zejména měl mít normotvornou pravomoc přijímat závazná hodnocení a vyžadovat přijetí nápravných opatření v úzké spolupráci s jinými orgány Unie. Je-li to nezbytné k ochraně stability eura, měla by ECB rovněž mít normotvornou pravomoc přijímat dodatečné požadavky pro ústřední protistrany, které jsou zapojeny do clearingu významného objemu transakcí v eurech.

                        (8)

                        Článek 22 statutu ESCB je součástí kapitoly IV „Měnové funkce a operace ESCB“. Úkoly v něm svěřené by proto měly sloužit jen pro účely měnové politiky.

                        (9)

                        Z těchto důvodů by ECB měla být přiznána normotvorná pravomoc v oblasti zúčtovacích systémů, zejména ústředních protistran, na základě změny článku 22 statutu ESCB,

                  PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
            Článek 1
            Článek 22 statutu ESCB se nahrazuje tímto:

               „Článek 22
               Zúčtovací systémy a platební systémy
               ECB a národní centrální banky mohou poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy a zúčtovací mechanismy pro finanční nástroje uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.“

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. června 2017.

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

         (3)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran a změně nařízení (EU) č. 1095/2010, (EU) č. 648/2012 a (EU) 2015/2365 (COM(2016) 856 final).

         (4)  Kvantitativní informace zveřejněné společností LCH.Clearnet Ltd podle standardů CPMI-IOSCO, leden 2017.

         (5)  COM(2017) 331 final.

         (*1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

         (6)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).