Důležité právní upozornění

|

52005SC1032

Doporučení Komise Radě ke zmocnění Komise vyjednat se Spojenými státy americkými dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání  /* SEK/2005/1032 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.07.2005SEK(2005) 1032 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚke zmocnění Komise vyjednat se Spojenými státy americkými dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání1. ODŮVODNĔNÍ1. SOUVISLOSTI NÁVRHUPozadí tohoto návrhu je dvojí: jedním je politika Evropské unie v oblasti vysokoškolského vzdělávání, která má za cíl stanovit celosvětově platné standardy pro relevanci a excelenci, a druhým jsou vztahy mezi Evropskou unií a USA, jejichž cílem je rozšířit spolupráci v oblasti vzdělávání.Vzdělávání tvoří významnou součást lisabonské strategie, podle níž se systémy vzdělávání v Evropské unii mají do roku 2010 stát celosvětovou referencí. Tohoto cíle může být dosaženo pouze tehdy, bude-li vzdělávání v Evropě i nadále v souladu s vývojem vzdělávání ve světě a zejména bude-li se udržovat spolupráce a budou-li se postupy a standardy srovnávat s postupy a standardy nejvyspělejších zemí, jako jsou např. Spojené státy americké (dále jen „USA“).Vztahy mezi Evropskou unií a USA, jejichž rozsah se neustále rozšiřuje, mají pro EU strategický význam. Čelní představitelé se na summitu EU-USA v Dromolandu v roce 2004 dohodli, že budou hledat prostředky a osvědčené postupy spolupráce, které podpoří hospodářský růst, vytváření pracovních míst a inovace. Dne 18. května 2005 přijala Komise sdělení týkající se silnějšího partnerství EU a USA[1], které v souladu s lisabonskou strategií označilo spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy za důležitý nástroj pro posílení znalostí a dynamiky inovací a které požadovalo obnovení a posílení stávající dohody o vysokoškolském a odborném vzdělávání. Dne 20. června 2005 se čelní představitelé na summitu EU-USA ve Washingtonu dohodli na iniciativě, která bude posilovat transatlantickou hospodářskou integraci a růst a která označila spolupráci v oblasti vzdělávání za jeden z nástrojů ke „zvýšení atlantické součinnosti, vzhledem k tomu, že se stále více stáváme znalostními ekonomikami“, a zavázala k „obnovení a posílení dohody o vysokoškolském a odborném vzdělávání uzavřené mezi USA a EU, která zahrnuje program Fulbright/Evropská unie, s cílem prohloubit spolupráci v oblasti vzdělávání a podporovat transatlantické výměny mezi našimi občany“.Stávající dohoda byla uzavřena v roce 2000 a obnovila program ES-USA na další pětileté období, které skončí v roce 2005. Externí hodnocení bylo provedeno mezi říjnem 2004 a březnem 2005. Toto nezávislé hodnocení dospělo k závěru, že program je významným nástrojem pro vytváření dlouhotrvajících partnerství a součinnosti v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání na obou stranách Atlantiku, což přispívá ke zlepšení vzájemného porozumění a zkvalitnění rozvoje lidských zdrojů. Dne 27. června 2005 přijala Komise sdělení týkající se výsledků tohoto hodnocení.[2]Toto doporučení se týká zmocnění uzavřít novou dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce mezi ES a USA, pro období 2006-2013.2. CÍLE NÁVRHU2.1. Obecný cílObecné cíle programu EU a USA jsou:-  zlepšit vzájemné porozumění mezi občany Evropské unie a USA,-  lépe připravit občany na znalostní společnost.Program EU a USA proto bude usilovat o vzájemné zvyšování kvality vysokoškolského a odborného vzdělávání.2.2. Zvláštní cíleZvláštní cíle jsou:(1) zvýšit spolupráci mezi Evropskou unií a USA v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání,(2) přispět k rozvoji zařízení vysokoškolského a odborného vzdělávání,(3) přispět k osobnímu rozvoji jednotlivých účastníků, a to jak v osobním zájmu účastníků, tak i v zájmu dosažení obecného cíle programu,(4) přispět k transatlantickým výměnám mezi našimi občany.2.3. Operační cíleOperační cíle jsou:(1) podpořit spolupráci mezi zařízeními vysokoškolského a odborného vzdělávání v zájmu podpory společných studijních programů a mobility,(2) podpořit spolupráci mezi veřejnými a soukromými organizacemi činnými v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání v zájmu posílení diskusí a výměny zkušeností týkajících se politických otázek,(3) podpořit transatlantickou mobilitu odborníků v zájmu zlepšení vzájemného porozumění otázkám relevantním pro vztahy mezi EU a USA.3. SOULAD S OSTATNÍMI POLITIKAMIProgram EU a USA v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání by byl v plném souladu s ostatními nástroji EU v těchto oblastech a doplňoval by tyto nástroje; prostřednictvím spolupráce mezi EU a USA by umožnil sledování cílů týkajících se kvalitního vzdělávání. Kromě toho by program zavedl transatlantickou spolupráci mezi občany, která v ostatních programech EU v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání chybí.Program by rovněž doplňoval činnosti středisek EU tím, že by nabízel dodatečné možnosti pro výměnu a podporoval by strukturální spolupráci mezi zařízeními a organizacemi na obou stranách Atlantiku.4. KONZULTACE SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI-  Studie z roku 2001 o postupech pro spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravyStudie, kterou zadala Komise k vypracování, potvrdila hodnotu spolupráce mezi ES a USA v oblasti odborného vzdělávání. Zařízení odborného vzdělávání možná nejsou pro transatlantickou spolupráci dobře připravena, tento druh spolupráce však může být velkým obohacením, jelikož nabízí nové možnosti pro transatlantickou mobilitu studentů, stážistů a pracovníků, kteří by k nim jinak neměli přístup. Ve studii se poznamenává, že koexistence součásti odborného vzdělávání a vysokoškolského vzdělávání se neobejde bez významného zvýšení rozpočtu.-  Průběžné externí hodnoceníExterní hodnocení bylo dokončeno na začátku roku 2005. Hodnocení potvrdilo efektivitu a relevanci programu a rovněž skutečnost, že program je přínosný pro dotčená zařízení, fakulty a studenty. Program je však považován za příliš malý na to, aby mohl ovlivnit vzájemné porozumění mezi občany Evropské unie a USA. Přestože jsou projekty ve velké míře udržitelné, nepokračují všechny činnosti stejným způsobem. Hodnotitelé navrhují především zavedení systému dodatečných grantů na podporu mobility, které by byly poskytovány úspěšným projektům.- Seminář ve Washingtonu (2004) o budoucnosti spolupráce mezi EU a USADiskuse u kulatého stolu s předními odborníky a zástupci vlád USA a EU byla uspořádána ve spojení s Ministerstvem školství USA (FISPE) ve Washingtonu dne 27. listopadu 2004. Odborníci dospěli k závěru, že program EU/USA má pro dotčená zařízení, fakulty a studenty nesmírnou hodnotu a strategický význam pro mezilidské vztahy mezi EU a USA. Zdůraznili, že program umožňuje, aby se transatlantická mnohostranná partnerství rozvíjela a měla pozitivní dopad na fakulty a zúčastněné výměnné studenty. Výměnní studenti si zejména mohli významně prohloubit své interkulturní znalosti, zlepšit svou přizpůsobivost a akademické výkony a vylepšit si vyhlídky na získání kvalitních pracovních míst na mezinárodním trhu. Dále bylo poukázáno na to, že je třeba vyvinout více úsilí k zajištění širšího a dlouhodobějšího dopadu programu. To vyžadovalo rozsáhlejší programy a opatření, které by podpořily udržitelnost jednotlivých projektů. Nakonec byl předložen návrh, že program by měl být spojen s opatřeními a politickým dialogem o systémových otázkách.5. POSUZOVANÉ MOžNOSTI5.1. Přístupy a nástroje: politický dialog a koordinacePolitický dialog mezi Evropskou unií a USA může zcela jistě přispět k lepšímu porozumění strategií v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, podnítit výměnu osvědčených postupů a v konečném důsledku vést k opatřením, která mají přímý dopad na občany.Nelze však očekávat, že inovativní spolupráci mezi lidmi probíhající zdola nahoru či zvýšenou mobilitu mladých lidí a lepší přístup mladých lidí a organizací k transatlantickým výměnným zkušenostem vyvolá samotný politický dialog. K podpoře takové činnosti je vyžadován program zaměřený na zvláštní opatření.5.2. Možné alternativy programu výdajů5.2.1. Začlenění do stávajících nebo navrhovaných rámcůStávající programy vzdělávání a odborné přípravy jako „Socrates“ nebo „Leonardo da Vinci“ jsou určeny výhradně pro veřejnost členských států. Rozhodovací proces, typologie opatření a prováděcí mechanismy nejsou vhodné pro dvoustrannou spolupráci EU a USA v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání. Totéž platí pro budoucí program celoživotního vzdělávání.„Erasmus Mundus“ usiluje o zlepšení kvality vysokoškolského vzdělávání v Evropské unii a o to, aby bylo vysokoškolské vzdělávání v Evropské unii propagováno prostřednictvím systému stipendií udělovaných studentům a vědcům ze třetích zemí po celém světě. Erasmus Mundus je program v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jehož prvořadým cílem je přilákat studenty z nečlenských států EU na úrovni magisterského studia. Erasmus Mundus není určen pro dvoustranné výměny, tvorbu osnov na mezinárodní úrovni či spolupráci zařízení. Netýká se odborného vzdělávání, nýbrž je určen pro absolventy vysokých škol, zatímco navrhovaný program spolupráce s USA je zaměřen především na činnosti studentů vysokých škol.Ani jiné externí programy nejsou vhodné k dosažení cílů dvoustranné spolupráce EU a USA.5.2.2. Obnovení dohody a pokračování programu v jeho současné podoběNavrhovaná dohoda a program, který by zřídila, nepředstavují žádnou zásadní odchylku od současné struktury spolupráce a jsou v souladu se sdělením Komise ze dne 18. května 2005[3], které požaduje posílení současné spolupráce, i se společným závazkem EU a USA, kterým se na summitu v červnu 2005 zavázaly k obnovení a posílení dohody s cílem prohloubit spolupráci v oblasti vzdělávání a podporovat transatlantické výměny mezi občany EU a USA.Program by zohledňoval poznatky z dřívějších zkušeností a z nezávislého průběžného hodnocení tím, že by rozlišoval mezi vysokoškolským a odborným vzděláváním, stavěl na excelenci a rozšířil výměnu studentů, stážistů a pracovníků.Hodnocením se zjistilo, že nízký rozpočet současného programu omezil potenciální dopad programu na vysokoškolské vzdělávání a zabránil v rozvoji rozsáhlé spolupráce v oblasti odborného vzdělávání. Program, který má být navrhovanou dohodou zřízen, předpokládá zvýšení rozpočtu (ze 2 milionů EUR na průměrně 8 milionů EUR ročně), aby byl zohledněn rozsah systémů EU a USA v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání a možnosti pro spolupráci.5.3. Posouzení pozitivního a negativního dopadu uvažovaných možnostíPři uskutečňování stanovených cílů by měl program pozitivní krátkodobý a dlouhodobý dopad jak na mladé lidi, tak i na zařízení a organizace v záležitostech týkajících se vysokoškolského a odborného vzdělávání. Transatlantická mobilita by účastníkům poskytla cenné zkušenosti, jež by jim pomohly lépe se začlenit do dnešní společnosti a znalostní ekonomiky.Spolupráce by zařízením pomohla zlepšit osnovy a vyučovací metody tím, že by si vzájemně vyměňovala osvědčené postupy a společně by vytvářela nové přístupy.Dlouhodobě by spolupráce pomohla zachovat velmi dobrou úroveň porozumění mezi lidmi, která ve vztazích mezi Evropskou unií a USA existuje.Neexistují žádné konflikty mezi dopady na sociální, hospodářské nebo environmentální úrovni.5.4. Odůvodnění výběru této možnostiPanuje všeobecná shoda, že vysokoškolské vzdělávání by mělo zůstat ústřední součástí programu. Zároveň by program zpřístupnil transatlantickou spolupráci organizacím v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, které by se jinak takové spolupráce neúčastnily.V rámci celoživotního vzdělávání a v zájmu posilování mezilidské dimenze ve vztazích mezi EU a USA by byl program otevřen také mladým odborníkům, zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu, kteří by chtěli absolvovat studium nebo odbornou přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a USA; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s orgány USA.Dopad programu by byl posílen zavedením projektů zaměřených na rozvoj politik v oblastech společného zájmu pro Evropskou unii a USA. Při tom by se jednalo o projekty se systémovým dopadem, které mohou mít dopad rovněž na zařízení/organizace/osoby, kterých se realizace projektů přímo nedotýká. Tyto projekty by usilovaly o prohloubení znalostí a výměnu osvědčených postupů v záležitostech, jako je kvalita a slučitelnost systémů vzdělávání a odborné přípravy, přístupu k celoživotního vzdělávání pro všechny a otevření systémů vzdělávání a odborné přípravy světu.6. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6.1. Právní základNávrh se zakládá na článcích 149, 150 a 300 Smlouvy.6.2. Subsidiarita a proporcionalitaNávrhem na pokračování mnohostranného rámce spolupráce by program doplňoval dvoustranné programy spolupráce mezi členskými státy a USA. Plně by respektoval pravomoc členských států a iniciativu by ponechal jednotlivým zařízením a organizacím. Navrhované obnovení programu nestanoví žádný regulační přístup, který by byl v rozporu s výlučnou pravomocí členských států v této oblasti. Proporcionalita je zajištěna.7. POPIS INTERVENCECíle programu by byly uskutečňovány prostřednictvím těchto opatření:7.2. Programová opatření v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání7.1.1. Projekty v rámci sdruženíCílovou skupinou tohoto opatření by byla zařízení a organizace v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání, jejich pracovníci, studenti a stážisté. Opatření bude sledovat dva zvláštní cíle: přispět k rozvoji zařízení a organizací v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání a zvýšit mobilitu pracovníků, studentů a stážistů.Tento typ projektů by ve velké míře představoval pokračování typu společných projektů, které jsou v současnosti financovány.Projekty v rámci sdružení by byly zaměřeny na prioritní oblasti, které budou po konzultaci s orgány USA určeny pro spolupráci EU a USA jako klíčové.7.1.2. Vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu (navázání)Toto opatření znamená, že projektům v rámci sdružení, které se ukáží být znamenité, by mohla být na konci počátečního 3 nebo 4letého období poskytnuta další finanční podpora určená výhradně k financování dodatečných příležitostí pro mobilitu studentů. Toto opatření, které klade důraz na excelenci, by zlepšilo profil programu. Tím by se zvýšila motivace financovaných projektů k tomu, aby byly připravovány kvalitní projekty zaměřené na mobilitu a aby byla podporována udržitelnost těchto projektů.7.2. Opatření zaměřená na rozvoj politikCílovou skupinou tohoto opatření jsou organizace v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání. Toto opatření by sledovalo zvláštní cíl, kterým je zvýšení spolupráce mezi EU a USA, pokud jde o rozvoj vysokoškolského a odborného vzdělávání, se zaměřením na prioritní témata. Dlouhodobě by toto opatření mělo dopad na rozvoj politiky a systému.K činnostem v rámci této kategorie by mohly patřit studie, konference, semináře, pracovní skupiny a srovnávací analýzy (benchmarking).7.3. Granty na podporu individuální mobility „Schuman-Fulbright“Cílovou skupinou tohoto opatření by byli jednotliví mladí odborníci, zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu (osoby s pravomocí přijímat rozhodnutí, zástupci sociálních partnerů, novináři atd.), kteří by chtěli absolvovat studium nebo odbornou přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a USA; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s orgány USA.8. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNáklady navrhovaného programu by činily nejvýše 58,1 milionů EUR na období osmi let (2006-2013), a sice za předpokladu, že USA poskytnou odpovídající finanční prostředky.Komise se pokusí začlenit do vlastní dohody doložku o průběžné revizi, která umožní novou orientaci činností a přehodnocení rozpočtu přiděleného na program v mezích finančního výhledu.8.1. Odůvodnění zvýšení rozpočtuJak je uvedeno již v odstavci 5.2, omezil nízký rozpočet současného programu potenciální dopad programu na vysokoškolské vzdělávání a zabránil rozvoji rozsáhlé spolupráce v oblasti odborného vzdělávání.8.2. Propočet nákladů - referenční částky pro účely výpočtu8.2.1. Opatření v oblasti vysokoškolského a odborného vzděláváníSdružení: 185 000 EUR sestávající ze 165 000 EUR na granty na podporu mobility (1000 EUR měsíčně + 1000 na cestovní výdaje na jednoho studenta za studijní období o průměrné délce 4 měsíců pro celkem 33 studentů) a paušálních částek ve výši 20 000 EUR pro partnery sdružení. Nezahrnují-li projekty mobilitu, měl by průměrný grant činit 120 000 EUR.Excelence: 120 000 EUR pro dodatečné příležitosti na podporu mobility (1000 EUR měsíčně + 1000 na cestovní výdaje na jednoho studenta za studijní období o průměrné délce 4 měsíců pro celkem 24 studenty). Podpora pro sdružení bývalých účastníků programu by odhadem mohla činit 15 000 EUR ročně.8.2.2. Ostatní opatřeníOpatření zaměřená na rozvoj politik: 100 000 EURGranty na podporu individuální mobility „Schuman-Fulbright“: 32 000 EUR (5 000 EUR měsíčně + 2 000 na cestovní výdaje na jednoho příjemce za dobu trvání grantu o průměrné délce 6 měsíců)8.3. Předpokládané výsledkyV rámci programu bude podpořeno během osmiletého období přibližně 519 projektů (podrobné informace viz bod 8 finančního výkazu). V průběhu trvání programu se činností na podporu mobility bude účastnit přibližně 17 000 občanů z EU a USA.2. DOPORUčENÍKomise proto doporučuje Radě, aby:-  Komise byla zmocněna vyjednat jménem Evropského společenství se Spojenými státy americkými dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání a která se bude vztahovat na období 2006-2013.-  Komise, v souladu s čl. 300 odst. 1 Smlouvy, vedla jednání za konzultace se zvláštním výborem jmenovaným Radou a v rámci připojených směrnic pro vyjednávání.PŘÍLOHA 1Směrnice pro vyjednávání1) Cílem jednání je uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání. Dohodou se stanoví program spolupráce v těchto oblastech;2) Program by řídila Komise společně s příslušnými orgány USA; společně by stanovily postupy provádění, sledování a hodnocení;3) Program by zahrnoval čtyři hlavní opatření: projekty v rámci sdružení, vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu, opatření zaměřená na rozvoj politik a granty na podporu individuální mobility „Schuman-Fulbright“;4) Projekty v rámci sdružení by obvykle zahrnovaly nejméně tři zařízení vysokoškolského vzdělávání či odborné přípravy z Evropské unie a tři taková zařízení z USA a byly by zaměřeny zejména na tvorbu osnov a výměnné pobyty studentů. Projekty by byly zaměřeny na prioritní oblasti, které mají pro spolupráci EU a USA klíčový význam; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s orgány USA.5) Vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu by byly projekty v rámci sdružení, které se ukáží být znamenité a kterým by byla poskytnuta další finanční podpora určená výhradně k financování mobility studentů;6) Opatření zaměřená na rozvoj politik by zahrnovala studie, konference, semináře, pracovní skupiny a srovnávací analýzy (benchmarking) a zabývala by se horizontálními otázkami vysokoškolského a odborného vzdělávání;7) Granty na podporu individuální mobility „Schuman-Fulbright“ by byly určeny odborníkům zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu, jako jsou osoby s pravomocí přijímat rozhodnutí, zástupci sociálních partnerů, novináři atd., kteří by chtěli absolvovat studium nebo odbornou přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a USA, které budou určeny po konzultaci s orgány USA;8) Opatření by byla realizována cestou výzev k předkládání návrhů;9) Pro vybrané projekty by strany poskytovaly rovnocenné spolufinancování.10) Každá strana by přispěla na program s celkovým rozpočtem ve výši přibližně 58 milionů EUR;11) Zřízen by byl smíšený výbor, který by přezkoumával činnosti spolupráce prováděné v rámci dohody.12) Dohoda by obsahovala doložku o revizi, která umožní novou orientaci činností a přehodnocení rozpočtu přiděleného na program v mezích finančního výhledu.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)UR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding. 8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[13] Joint EU/US committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] KOM(2005) 196.[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem České republiky na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/17

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem České republiky na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky na období 2012–2015
   2012/C 219/05
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem České republiky na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Česká republika není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 25. dubna 2012 předložila Česká republika svůj konvergenční program na období 2012–2015 a dne 13. dubna 2012 národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Podle konvergenčního programu se očekává, že růst HDP v roce 2012 dosáhne 0,2 % a v roce 2013 dosáhne 1,3 %, zatímco prognóza útvarů Komise z jara 2012 počítala s 0 % v roce 2012 a 1,5 % v roce 2013. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu je dosáhnout v roce 2016 vyrovnaného rozpočtu. Cíl v podobě schodku veřejných financí ve výši 2,9 % HDP v roce 2013 je v souladu s termínem pro nápravu nadměrného schodku stanoveným v doporučeních Rady ze dne 2. prosince 2009. Průměrné roční fiskální úsilí 0,9 % HDP během období 2010–2013, založené na (nově vypočteném) strukturálním rozpočtovém saldu (5), je mírně pod úsilím ve výši 1 % HDP, jež doporučila Rada. Konvergenční program potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl schodku ve výši 1 % HDP, který adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu a jehož má být dosaženo v roce 2015. Pokrok směrem ke střednědobému rozpočtovému cíli činí 0,8 % HDP v roce 2014 a 0,7 % HDP v roce 2015, a to na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda, a míra růstu veřejných výdajů odpovídá výdajovému kritériu dle Paktu o stabilitě a růstu.
               Rozpočtové prognózy konvergenčního programu jsou vystaveny několika rizikům. Zákon o finančním odškodnění církví, momentálně projednávaný v Parlamentu, by v roce svého vstupu v platnost jednorázově zvýšil schodek veřejných financí o 1,5 % HDP. Obecněji lze konstatovat, že povaha a rozsah stanovených konsolidačních opatření na příjmové i výdajové straně obnášejí značné riziko pro udržitelnost fiskálního přizpůsobení nad rámec programového období. Rozpočtové přizpůsobení zatím převážně spočívalo na plošných škrtech, jež dopadají i na prorůstové výdaje. Na období 2013–2015 jsou naplánovány další úspory ve výdajích veřejné správy ve výši téměř 1 % HDP, avšak v programu nejsou dostatečně upřesněny podrobnosti. Většina plánovaných příjmových opatření je dočasné povahy a měla by pozbýt platnosti v roce 2015. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 vrcholu ve výši 45,1 % HDP a poté bude klesat, hlavně z důvodu prognózovaného soustavného zlepšování primárního salda.

               (10)

               České orgány v roce 2011 schválily zvýšení snížené sazby DPH a spotřební daně z tabáku; schválily rovněž významnou daňovou reformu dotýkající se zdanění práce, jež by měla vstoupit v platnost v roce 2014. Další změny daňového systému byly schváleny na úrovni vlády v dubnu 2012. Některé z těchto změn se týkají životního prostředí a bydlení, jejichž zdanění je v současnosti pod průměrem EU. Navržená dočasná povaha opatření v oblasti zdanění práce by vytvořila dodatečné náklady na dodržování předpisů a snížila by předvídatelnost pro daňové poplatníky. Navíc nízké faktické zdanění osob samostatně výdělečně činných oproti zaměstnancům v důsledku rozsáhlého používání paušálních částek a daňových odpočtů by bylo novými návrhy řešeno pouze částečně. Vláda dále přijala opatření k potírání podvodů v oblasti DPH a daní z pohonných hmot a učinila první kroky k zavedení jednoho inkasního místa. Dodržování daňových předpisů představuje však nadále problém a stávající systém výběru daní není založen na jasně koncipované a komplexní strategii zaměřené na dodržování daňových předpisů.

               (11)

               Vláda schválila a částečně provedla reformu důchodového systému zaměřenou na obnovení udržitelnosti veřejných financí a zvyšování úspor na důchod. Z důvodu postupného nárůstu důchodových výdajů, který by se měl od roku 2030 zrychlovat, je však předpokládaná fiskální nerovnováha v důchodovém systému v porovnání s průměrem EU stále vysoká. Reforma posiluje vazbu mezi zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a střední délkou života, ale nezahrnuje mechanismus, který by zajistil včasnou reakci na budoucí změny. Kapacita nově zřízeného fondového pilíře k tomu, aby v budoucnu přispíval k vyšším průměrným důchodům, závisí na podílu pracovníků, zejména mladších, kteří se do tohoto pilíře zapojí, a na očekávané výnosnosti v dlouhodobém horizontu. Nebyla však oznámena žádná opatření k podpoře efektivní účasti v tomto pilíři a bylo by vhodné zajistit více poradenství potenciálním střadatelům. Mimoto nový systém předčasného důchodu připravovaný vládou po dohodě se sociálními partnery představuje značné riziko pro důvěryhodnost a ambici reforem dosáhnout jak účinného zvýšení věku odchodu do důchodu, tak přiměřených důchodů.

               (12)

               Celková míra nezaměstnanosti je pod průměrem EU, ale ženy s dětmi a jiné sociálně ohrožené skupiny obtížně realizují svůj potenciál na trhu práce. Dřívější návrat z rodičovské dovolené, který by mohl zabránit ztrátě dovedností, je podmíněný větší dostupností služeb péče o dítě, zejména u dětí mladších tří let. V tomto ohledu vláda zmírnila technické požadavky na zřízení podnikových mateřských škol a hodlá poskytovat daňové pobídky pro rozsáhlejší vytváření soukromých struktur péče o dítě, čímž částečně provádí doporučení. Protože však pouze 3 % dětí mladších tří let využívají formální zařízení služeb péče o dítě (oproti 24 % v EU-27 v roce 2009), je třeba dalších opatření s cílem zvýšit účast rodičů s malými dětmi na trhu práce.

               (13)

               Bylo přijato několik opatření ke zlepšení výkonnosti veřejných služeb zaměstnanosti. Krajské úřady práce byly přesunuty pod nový ústřední úřad práce a jako součást širší reformy sociálních dávek bylo pověření k vyplácení nepojistných sociálních dávek přeneseno z obcí na úřady práce. Výsledná zvýšená pracovní zátěž však bude ještě více doléhat na personál veřejných služeb zaměstnanosti, jehož počet v roce 2011 poklesl o 12 %. Ke zlepšení služeb zprostředkování pracovních míst byl zaveden systém externího zadávání služeb zaměstnanosti soukromým agenturám. Velká část odměn má být hrazena předem, což bude v budoucnosti nutné znovu posoudit, aby se zajistila harmonizace pobídek s výsledky na trhu práce. Je třeba dalšího úsilí k zajištění lepší kvality a efektivity odborné přípravy, pomoci při hledání zaměstnání a individualizovaných služeb. Je třeba poskytnout nezbytné prostředky a pobídky. Ke zlepšení zacílení zásahů by se mělo zavést posuzování efektivity, mají-li být zásahy a financování aktivačních programů vázány na výkonnost.

               (14)

               Přes nedávná zlepšení v některých oblastech, jako například službách elektronické veřejné správy (e-government) a snižování administrativní zátěže pro podniky, doposud existuje rozsáhlý prostor pro zlepšování efektivity veřejné správy. V současné době je v platnosti Strategie v boji proti korupci na období let 2011 a 2012. Nová strategie na období po roce 2012 se připravuje a bude přijata v průběhu roku 2012. Hlavním úspěchem stávající strategie je přijetí nového zákona o zadávání veřejných zakázek, který nabyl účinnosti v dubnu 2012. Pro jeho důvěryhodnost a efektivitu však bude rozhodující jeho řádné vynucování a provádění. Otázka anonymní držby akcií dosud nebyla vyřešena. Stále se připravuje služební zákon, který však je třeba přijmout neprodleně a zajistit tak veřejné správě nezbytnou stabilitu. Nesrovnalosti v zadávání veřejných zakázek a suboptimální fungování řídících a kontrolních systémů v rámci veřejné správy jsou významným zdrojem problémů při využívání fondů EU.

               (15)

               Česká ekonomika potřebuje mobilizovat faktory usnadňující přechod k růstu založenému na inovacích, vyšší přidané hodnotě a lidském kapitálu, neboť příležitosti pro další reálnou konvergenci založenou na kapitálově intenzivním růstu se zdají spíše omezené. V současnosti se debatuje o reformě vysokoškolského vzdělávání. Ačkoli zahrnuje revizi stávajícího akreditačního řízení, není dostatečně přesná u klíčového tématu standardů hodnocení kvality a vzhledem k absenci systematického sběru údajů a analýzy postrádá podporu akademické obce. Z důvodu zhoršujících se výkonů českých žáků učinila vláda opatření k zajištění minimálních studijních výsledků a přikročila ke strategii celostátního elektronického testování. Tato opatření jsou však příliš úzce zaměřená na to, aby účinně zvýšila kvalitu a rovnost v povinné školní docházce.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky. Posoudila konvergenční program i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Česká republika v období 2012–2013 provedla tato opatření:

               1.

               Zabezpečit naplánovaný pokrok směrem k včasné nápravě nadměrného schodku. Za tímto účelem v plném rozsahu splnit rozpočet na rok 2012 a upřesnit opatření trvalé povahy nezbytná na rok 2013 tak, aby se dosáhlo ročního průměrného strukturálního přizpůsobení stanoveného v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Dále zabezpečit odpovídající úsilí o strukturální přizpůsobení s cílem dosáhnout dostatečného pokroku směrem ke střednědobému cíli, včetně splnění výdajového kritéria. V této souvislosti se vyhnout plošným škrtům, zajistit prorůstové výdaje a vystupňovat úsilí o zlepšení efektivity veřejných výdajů. Využívat dostupný prostor k takovému zvyšování daní, jimiž by byl minimálně dotčen růst. Přesunout vysokou úroveň zdanění práce na zdanění v oblasti bydlení a životního prostředí. Zmenšit rozdíly v daňovém zacházení se zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými. Přijmout opatření ke zlepšení výběru daní, k omezení daňových úniků a ke zlepšení dodržování daňových předpisů, včetně zavedení jednoho inkasního místa pro všechny druhy daní.

               2.

               Zavést další změny veřejného důchodového systému k zajištění jeho dlouhodobé udržitelnosti. Přehodnotit plány umožňující předčasný odchod z trhu práce. Podpořit efektivní účast mladších pracovníků v plánovaném fondovém systému tak, aby byla zlepšena přiměřenost důchodů.

               3.

               Přijmout další opatření k podstatnému zvýšení dostupnosti cenově přístupné a kvalitní předškolní péče o dítě.

               4.

               Posílit veřejné služby zaměstnanosti zvýšením kvality a efektivity odborné přípravy, pomoci při hledání zaměstnání a individualizovaných služeb, včetně externě zadaných služeb.

               5.

               Naléhavě přijmout a uvést v účinnost služební zákon s cílem podpořit stabilitu a efektivitu veřejné správy a zamezit porušování předpisů. Zajistit odpovídající provádění nového zákona o zadávání veřejných zakázek. Zabývat se otázkou anonymní držby akcií. Zajistit bezchybné využívání fondů EU a dále posílit boj proti korupci.

               6.

               Přijmout nezbytné právní předpisy k vytvoření transparentního a jasně vymezeného systému hodnocení kvality vysokých škol a výzkumných institucí. Zabezpečit, aby financování bylo udržitelné a vázané na výsledky hodnocení kvality. Vytvořit rámec pro hodnocení zaměřený na zlepšení v oblasti povinné školní docházky.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 212, 19.7.2011, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: 2012/772/EU: Doporučení Komise ze dne 6. prosince 2012 o agresivním daňovém plánování

text:
               12.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/41

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 6. prosince 2012
   o agresivním daňovém plánování
   (2012/772/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Daňové plánování je na celém světě tradičně považováno za legitimní postup. Během doby se však struktury daňového plánování stávaly stále propracovanější. Vyvíjejí se napříč různými zeměmi a způsobují přesun zdanitelných zisků do států s příznivými daňovými režimy. Hlavní charakteristikou uvedených postupů je, že snižují daňovou povinnost prostřednictvím přísně právních opatření, což je však v protikladu k záměru zákona.

               (2)

               Agresivní daňové plánování spočívá v tom, že využívá drobných technických detailů jednoho daňového systému nebo rozdílů mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňové povinnosti. Agresivní daňové plánování může nabývat mnoha podob. Mezi jeho důsledky patří dvojí odpočet (např. stejná ztráta je odečtena jak ve státě zdroje, tak ve státě, ve kterém je společnost usazena) a dvojí nezdanění (např. příjem, který není zdaněn ve státě zdroje, je ve státě, ve kterém je společnost usazena, od daně osvobozen).

               (3)

               Pro členské státy je i přes značné úsilí obtížné chránit své vnitrostátní základy daně před jejich narušováním prostřednictvím agresivního daňového plánování. Vnitrostátní ustanovení v této oblasti nejsou často plně účinná, zejména z důvodu přeshraničního rozměru mnoha struktur daňového plánování a zvýšené mobility kapitálu a osob.

               (4)

               K zajištění lepšího fungování vnitřního trhu je nezbytné vybídnout všechny členské státy, aby zaujaly stejný obecný přístup k agresivnímu daňovému plánování, což by pomohlo snížit stávající pokřivení.

               (5)

               Za tímto účelem je nutno se zabývat případy, kdy daňoví poplatníci získávají daňové výhody tím, že uzpůsobují své daňové záležitosti tak, aby příjem nepodléhal dani v ani jedné zúčastněné zemi (dvojí nezdanění). Přetrvávání takových případů může vést k umělým kapitálovým tokům a pohybům daňových poplatníků v rámci vnitřního trhu, což poškozuje jeho řádné fungování a narušuje základy daně členských států.

               (6)

               V roce 2012 provedla Komise veřejnou konzultaci o dvojím nezdanění na vnitřním trhu. Vzhledem k tomu, že není možné použít jediné řešení na všechny problémy, které byly předmětem uvedené konzultace, je vhodné se nejprve zabývat problémem, který souvisí s některými často používanými strukturami daňového plánování, jež využívají rozdílů mezi dvěma či více daňovými systémy a často vedou k dvojímu nezdanění.

               (7)

               Státy se často ve svých úmluvách o zamezení dvojího zdanění zavazují, že nebudou zdaňovat některé položky příjmů. Přitom nemusí nutně přihlížet ke skutečnosti, zda uvedené položky podléhají dani ve státě druhé strany úmluvy a zda tedy neexistuje nebezpečí dvojího nezdanění. Toto riziko může vzniknout také v případě, kdy členské státy jednostranně osvobodí od daně položky z příjmů ze zahraničí bez ohledu na to, zda podléhají dani ve státě zdroje. Je důležité, aby se toto doporučení zabývalo oběma uvedenými případy.

               (8)

               Vzhledem k tomu, že struktury daňového plánování jsou stále složitější a vnitrostátní zákonodárné orgány často nemají dostatečný čas na reakci, často se stává, že konkrétní opatření proti zneužívání předpisů jsou pro úspěšný boj s novými strukturami agresivního daňového plánování nedostatečná. Tyto struktury mohou poškozovat vnitrostátní daňové příjmy a narušovat fungování vnitřního trhu. Je proto vhodné doporučit členským státům, aby přijaly společné obecné pravidlo proti zneužívání, což by mělo také zabránit složitosti v případě použití mnoha různých pravidel. V této souvislosti je nutné přihlédnout k omezením uloženým právem Unie, pokud jde o pravidla proti zneužívání.

               (9)

               Z důvodu zachování nezávislého fungování stávajících aktů Unie v uvedené oblasti se toto doporučení nepoužije v rozsahu působnosti směrnice Rady 2009/133/ES (1), směrnice Rady 2011/96/EU (2) a směrnice Rady 2003/49/ES (3). Komise v současné době zvažuje revizi uvedených směrnic s cílem provést zásady tvořící základ tohoto doporučení,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   1.   Předmět a oblast působnosti
   Toto doporučení se zabývá agresivním daňovým plánováním v oblasti přímého zdanění.
   Nepoužije se v oblasti působnosti aktů Unie, jejichž fungování by mohlo být jeho ustanoveními ovlivněno.
   2.   Definice
   Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

               a)

               „daní“ se rozumí daň z příjmu, daň z příjmu právnických osob a případně daň z kapitálových zisků, jakož i daň vybíraná srážkou, která má charakter shodný s některou z uvedených daní;

               b)

               „příjmem“ se rozumí všechny položky, které jsou jako takové definovány ve vnitrostátním právu členského státu, který tento termín používá, a případně položky definované jako kapitálové zisky.

         3.   Omezení použití pravidel k zamezení dvojího zdanění

               3.1

               V případě, že se členské státy v úmluvách o zamezení dvojího zdanění, které uzavřely mezi sebou nebo se třetími zeměmi, zavázaly, že nebudou určitou položku příjmu zdaňovat, měly by zajistit, aby se tento závazek vztahoval pouze na případy, kdy daná položka podléhá dani ve státě druhé strany úmluvy.

               3.2

               Pro provedení bodu 3.1 se členské státy vyzývají, aby do svých úmluv o zamezení dvojího zdanění zahrnovaly vhodné ustanovení. Příklad znění takového ustanovení:
               „V případě, že tato Úmluva stanoví, že určitá položka příjmu podléhá dani pouze v jednom ze smluvních států nebo že může být zdaněna v jednom ze smluvních států, druhý smluvní stát nemůže uvedenou položku zdanit pouze v případě, že tato položka podléhá zdanění v prvním smluvním státě.“
               V případě vícestranných úmluv by měl být odkaz na „druhý smluvní stát“ nahrazen odkazem na „ostatní smluvní státy“.

               3.3

               V případě, že s cílem zabránit dvojímu zdanění prostřednictvím jednostranných vnitrostátních pravidel členské státy stanoví osvobození od daně pro danou položku příjmu, jehož zdroj se nachází v jiném státě, ve kterém tato položka nepodléhá dani, se členské státy vyzývají, aby zajistily, že uvedená položka bude zdaněna.

               3.4

               Pro účely bodů 3.1, 3.2 a 3.3 by měla být položka příjmu považována za podléhající dani, pokud je v dotčeném státě považována za zdanitelnou a není osvobozena od daně, ani nevyužívá plného daňového odpočtu, ani zdanění s nulovou sazbou.

         4.   Obecné pravidlo proti zneužívání

               4.1

               Pro omezení praktik agresivního daňového plánování, které spadají mimo rámec zvláštních pravidel proti vyhýbání se daňovým povinnostem, by členské státy měly přijmout obecné pravidlo proti zneužívání pro situace vnitrostátního i přeshraničního charakteru omezené na Unii a rovněž na situace se zapojením třetích zemí.

               4.2

               Pro provedení bodu 4.1 se členské státy vyzývají, aby do svých vnitrostátních předpisů zahrnuly toto ustanovení:
               „Uměle vytvořené opatření nebo uměle vytvořená řada opatření, která byla přijata s hlavním cílem vyhnout se zdanění a která vede k daňovému zvýhodnění, se nebere v úvahu. Vnitrostátní orgány řeší tato opatření pro daňové účely podle jejich ekonomické podstaty.“

               4.3

               Pro účely bodu 4.2 se opatřením rozumí jakákoli transakce, systém, akce, operace, dohoda, grant, neformální dohoda, příslib, závazek nebo událost. Opatření se může skládat z více než jednoho kroku nebo jedné části.

               4.4

               Pro účely bodu 4.2 je opatření nebo řada opatření uměle vytvořená, pokud jí chybí komerční podstata. Při určování, zda je opatření nebo řada opatření uměle vytvořená, se vnitrostátní orgány vyzývají, aby zvážily, zda zahrnou jednu nebo více z těchto situací:

                           a)

                           právní charakteristika jednotlivých kroků, z kterých se opatření skládá, není konzistentní s právní podstatou opatření jako celku;

                           b)

                           opatření nebo řada opatření je prováděna způsobem, který by nebyl běžně použit při činnosti, která je považována za rozumné podnikatelské chování;

                           c)

                           opatření nebo řada opatření obsahuje prvky, které mají účinek, že se vzájemně nahrazují nebo ruší;

                           d)

                           uzavřené transakce mají kruhový charakter;

                           e)

                           opatření nebo řada opatření přináší značné daňové výhody, ale tato skutečnost se neodráží v podnikatelských rizicích, která daňový poplatník nese, nebo v jeho peněžních tocích;

                           f)

                           očekávaný zisk před zdaněním je zanedbatelný ve srovnání s částkou očekávaného daňového zvýhodnění.

               4.5

               Pro účely bodu 4.2 je účelem opatření nebo řady opatření vyhnout se daňové povinnosti v takovém případě, kdy, bez ohledu na subjektivní záměry daňového poplatníka, maří cíl, ducha a účel daňových předpisů, které by se jinak použily.

               4.6

               Pro účely bodu 4.2 se daný cíl považuje za hlavní, jestliže se jakýkoli jiný cíl, který souvisí s opatřením nebo řadou opatření nebo by s opatřením nebo řadou opatření mohl souviset, jeví vzhledem ke všem okolnostem případu jako velmi zanedbatelný.

               4.7

               Při určování, zda opatření nebo řada opatření vedla k daňovému zvýhodnění podle bodu 4.2, se vnitrostátní orgány vyzývají, aby porovnaly částku, kterou má daňový poplatník zaplatit s ohledem na uvedené opatření (uvedená opatření), s částkou, kterou by tentýž daňový poplatník měl zaplatit za stejných okolností při absenci uvedeného opatření (uvedených opatření). V této souvislosti je užitečné posoudit, zda nastala jedna nebo více z těchto situací:

                           a)

                           částka není zahrnuta v základu daně;

                           b)

                           daňový poplatník využívá odpočet;

                           c)

                           vznikla ztráta pro daňové účely;

                           d)

                           není splatná žádná daň vybíraná srážkou;

                           e)

                           zahraniční daň je kompenzována.

         5.   Následná opatření
   Členské státy by měly informovat Komisi o opatřeních přijatých za účelem dodržení tohoto doporučení, jakož i o všech změnách těchto opatření.
   Komise zveřejní zprávu o používání tohoto doporučení do tří let po jeho přijetí.
   6.   Určení
   Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 6. prosince 2012.

            Za Komisi

         Algirdas ŠEMETA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 310, 25.11.2009, s. 34.

      (2)  Úř. věst. L 345, 29.12.2011, s. 8.

      (3)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 49.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/87

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015
   (2015/C 272/23)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 (3) a stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rakousku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Dne 21. dubna 2015 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Ve svém programu stability z roku 2015 plánuje vláda postupné zlepšení celkového schodku na 2,2 % HDP v roce 2015 a dále na 0,5 % HDP v roce 2019. Podle programu stability bylo střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku nepřesahujícího 0,45 % HDP – dosaženo v roce 2014 a vláda má v plánu plnit střednědobý rozpočtový cíl během celého období programu. Přepočtené strukturální saldo však ukazuje na nedodržení střednědobého rozpočtového cíle od roku 2015. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 86,8 % v roce 2015 a postupně se sníží na hodnotu přibližně 79,7 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability vycházejí, je reálný. Avšak opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 by se mělo v roce 2015 strukturální saldo odchýlit od střednědobého rozpočtového cíle o 0,4 % HDP. Odchylka se pravděpodobně stane významnou v roce 2016 vzhledem k předpokládanému zhoršení strukturálního salda o 0,6 % HDP ve srovnání se strukturálním přizpůsobením ve výši 0,3 % HDP, potřebným pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle. To by znamenalo odchylku vůči požadavku Paktu o stabilitě a růstu ve výši přibližně 0,9 % HDP. Budou tedy potřebná další opatření. Zároveň se podle programu stability a prognózy Komise z jara 2015 bude hrubý dluh v letech 2015 a 2016 nadále snižovat v souladu s pravidlem pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)

               Vztahy mezi různými úrovněmi vlády zůstávají složité a snižují efektivnost klíčových sektorů veřejné správy. Rakousko zůstává jednou ze zemí s nejnižšími daněmi v procentech HDP na místní úrovni. Přes tuto nízkou úroveň daňové autonomie mají místní samosprávy určité povinnosti v oblasti výdajů a správy. Vysoká složitost a nevyváženost mezi povinnostmi v oblasti příjmů a výdajů nepodporují provádění obsáhlých politických reforem.

               (10)

               Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné, aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé, skutečný věk odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku života. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU 63,1 roku (2013). Byla přijata opatření, která mají zabránit předčasným odchodům do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do důchodu a počet odpracovaných let, které jsou podmínkou pro předčasný odchod do důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto opatření na rozpočet dosaženo.

               (11)

               Výdaje rakouského zdravotnictví patří k nejvyšším v Unii. Cílem probíhající reformy zdravotnictví (2013–2016) je od roku 2016 tyto výdaje stabilizovat jako podíl HDP. Avšak, i v případě, že reformy budou úspěšné, fiskální udržitelnost a efektivnost systému zdravotní péče se stále budou potýkat se strukturálními problémy. Opatření pro období po roce 2016 by měla být přijata již nyní. Například by mělo být více pacientů ošetřováno ve víceoborových zařízeních primární ambulantní péče a průměrná délka pobytu v případě hospitalizace by měla být dále zkrácena.

               (12)

               Dlouhodobé zajištění pracovních sil s odpovídající kvalifikací zůstává v Rakousku i nadále problémem. Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6 % patří k nejnižším v Unii, ale potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva, není plně využit. Rakousko přijalo některá opatření k prodloužení pracovního života, usnadnění účasti žen na trhu práce a lepšímu využití potenciálu účastníků trhu práce z přistěhovaleckého prostředí, včetně lepšího uznávání jejich kvalifikace. Nedávné reformy je však nutno podrobně sledovat s tím, že k plnému využití potenciálu těchto skupin na trhu práce jsou nutná další opatření.

               (13)

               Dne 13. března 2015 předložilo Rakousko komplexní daňovou reformu zaměřenou na úpravu daňových pásem a sazeb daně z příjmů fyzických osob, zejména snížením vstupní sazby u daně z příjmů fyzických osob ze 36,5 % na 25 %. Daňová úleva představuje podle odhadů částku 4,9 miliardy EUR, přičemž se předpokládají další výdaje ve výši 300 milionů EUR na podporu rodinné politiky a výzkumných činností. Podle návrhu bude přesun daňového zatížení financován částečně tím, že se bude bojovat proti daňovým únikům, dojde ke snížení veřejných výdajů, ke zvýšení snížené sazby DPH v některých oblastech na 13 % a zvýšení daně z kapitálových příjmů z 25 % na 27,5 %. Tyto reformní plány jsou víceméně v souladu s doporučeními Rady z roku 2014. Měly by zvýšit motivaci pracovat u osob s nízkým potenciálním výdělkem a u osob, které do domácnosti přinášejí druhý příjem, a podpořit disponibilní příjmy. Nicméně reforma by měla být prováděna tak, aby z hlediska rozpočtu byla neutrální.

               (14)

               Rakouský školní systém se vyznačuje nízkým počtem osob předčasně opouštějících vzdělávací systém, což je značně pod průměrem EU. Solidní a dobře fungující systém odborného vzdělávání a přípravy zajišťuje velké množství vysoce kvalifikovaných pracovníků. Problémem však zůstává dosahování lepších výsledků v oblasti vzdělávání, a tedy zlepšení zaměstnatelnosti u mladých lidí s nižším sociálně-ekonomickým postavením, zejména těch, kteří pocházejí z přistěhovaleckého prostředí. Hodnocení zavádění nového systému sekundárního vzdělávání (Neue Mittelschule) odhalilo nedostatky, které je ještě nutno řešit.

               (15)

               V rámci evropského semestru Rada soustavně doporučovala, aby Rakousko zlepšilo a podpořilo hospodářskou soutěž ve službách, ale politická reakce byla až dosud omezená. Požadavky na právní formu, podíl na kapitálu a sazby jsou pro některá povolání stále v platnosti, což vytváří regulační překážky bránící v přístupu na trh a zakládání podniků odborníky nebo odbornými společnostmi z jiných členských států v Rakousku. Rakousko v rámci vzájemného hodnocení přezkoumává svá pravidla upravující přístup k povoláním a výkonu odborných činností s cílem posoudit, zda jsou přiměřené a v obecném zájmu. Ve srovnání s orgány pro hospodářskou soutěž v jiných členských státech trpí spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nedostatkem zdrojů, což brání jeho účinnějšímu fungování.

               (16)

               Rakouský bankovní sektor zůstal odolný, ale stále se potýká s řadou problémů, a to jak domácích, tak pokud jde o ohrožené zahraniční expozice. Kapitalizace bankovního sektoru se v roce 2014 nadále zlepšovala, ale ziskovost rakouských bank zůstala vystavena tlaku. Pět ze šesti největších rakouských úvěrových institucí v roce 2014 úspěšně prošlo komplexním posouzením Evropské centrální banky, výjimkou byla Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakousko dosáhlo značného pokroku při restrukturalizaci bank ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (19)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Rakousko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Rakousku v období 2015–2016:

               1.

               Neodchylovat se v období 2015–2016 od střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit rozpočtovou neutralitu daňové reformy zaměřené na snížení daňového zatížení práce. Odstranit nesoulad mezi povinnostmi v oblasti financování a výdajů různých úrovní správy. Přijmout opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, včetně dřívější harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro muže i ženy a navázat zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na střední délku života.

               2.

               Posílit opatření ke zvýšení účasti starších pracovníků a žen na trhu práce, včetně zlepšení poskytování péče o děti a služeb dlouhodobé péče. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí.

               3.

               Odstranit nepřiměřené překážky pro poskytovatele služeb a překážky pro založení společností poskytujících služby ve více oborech.

               4.

               Řešit potenciální ohrožená místa finančního sektoru, pokud jde o zahraniční expozice a nedostatečnou kvalitu aktiv.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 92).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.