title: Doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 193/04/KOL ze dne  14. července 2004  o oznámeních, lhůtách a konzultacích podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací

text:
               27.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 113/10

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 193/04/KOL
   ze dne 14. července 2004
   o oznámeních, lhůtách a konzultacích podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1),
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,
   s ohledem na akt uvedený v bodu 5cl přílohy XI Dohody o EHP přizpůsobený Protokolem 1 k Dohodě o EHP a odvětvovými přizpůsobeními obsaženými v příloze XI této dohody (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedeného aktu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle nového předpisového rámce pro sítě a služby elektronických komunikací mají vnitrostátní regulační orgány povinnost přispět k rozvoji vnitřního trhu mezi jiným vzájemnou spoluprací a spoluprací s úřadem, a to průhledným způsobem, aby zajistily rozvoj jednotné regulační praxe a jednotného uplatňování směrnic tvořících nový předpisový rámec.

               (2)

               V zájmu zajištění toho, že rozhodnutí na vnitrostátní úrovni nebudou mít nepříznivý vliv na fungování Dohody o EHP nebo cíle sledované novým předpisovým rámcem, musí vnitrostátní regulační orgány informovat Kontrolní úřad ESVO (dále jen „úřad“) a ostatní vnitrostátní regulační orgány v rámci Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“) o navrhovaných opatřeních vymezených v čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice).

               (3)

               Dalším požadavkem je, že vnitrostátní regulační orgány musí získat oprávnění úřadu na povinnosti, na které se vztahuje čl. 8 odst. 3 druhý pododstavec směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (přístupová směrnice), uvedené v bodu 5cj přílohy XI Dohody o EHP přizpůsobené Protokolem 1 k této dohodě a odvětvovými přizpůsobeními obsaženými v příloze XI této dohody, což představuje samostatný proces.

               (4)

               Úřad poskytne vnitrostátním regulačním orgánům, pokud o to požádají, příležitost diskutovat jakékoliv navržené opatření ještě před jeho formálním oznámením úřadu podle článku 7 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) a čl. 8 odst. 3 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice). Jestliže na základě čl. 7 odst. 4 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) oznámí úřad vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, že předpokládá, že by návrh opatření mohl vytvořit překážku fungování Dohody o EHP, nebo pokud má vážné pochybnosti týkající se jeho souladu s právem EHP, pak bude dotčenému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu včas poskytnuta příležitost vysvětlit svůj postoj ve vztahu k otázkám vzneseným úřadem.

               (5)

               Směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) předepisuje určité závazné lhůty pro projednání oznámení podle článku 7.

               (6)

               Pro usnadnění a zajištění účinné spolupráce a konzultačního mechanismu stanoveného v článku 7 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) a v zájmu právní jistoty jsou potřeba jasná pravidla pro oznamovací proces a zkoumání oznámení úřadem a pro výpočet zákonných lhůt popsaných výše.

               (7)

               Stejně tak by bylo prospěšné vyjasnit procesní ujednání v kontextu čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice).

               (8)

               V zájmu zjednodušení a urychlení zkoumání oznámeného návrhu opatření je žádoucí, aby vnitrostátní regulační orgány použily standardní formát oznámení (souhrnný oznamovací formulář).

               (9)

               Podle společné dohody mezi státy ESVO bude jako pracovní jazyk pro veškerou komunikaci mezi státy ESVO a úřadem používána angličtina. Tím nejsou nijak dotčena práva soukromých subjektů a podniků předkládat dokumenty v jakémkoliv jazyce EHP, jak to stanoví Dohoda o EHP.

               (10)

               V zájmu souladu s cíli stanovenými v článku 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) a zejména s potřebou zajistit rozvoj jednotné regulační praxe a jednotného uplatňování této směrnice je zásadní, aby byl oznamovací mechanismus stanovený článkem 7 uvedené směrnice plně dodržován a v co nevyšší míře účinný.

               (11)

               V zájmu umožnění důsledného provádění nového regulačního režimu ve všech zemích EHP a získání plného užitku ze spolupráce mezi vnitrostátními regulačními orgány je nezbytné, aby byl zajištěn tok informací mezi ESVO a pilířem ES v rámci EHP. Zvláštní úprava čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) k tomuto účelu obsažená v rozhodnutí Smíšeného výboru č. 11/2004 stanoví, že „výměna informací mezi vnitrostátními regulačními orgány států ESVO na jedné straně a vnitrostátními regulačními orgány členských států ES na straně druhé probíhá prostřednictvím Kontrolního úřadu ESVO a Komise.“

               (12)

               Komunikační výbor ESVO vyjádřil své kladné stanovisko v souladu s čl. 22 odst. 2 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice),

         DOPORUČUJE:

               1.

               Termíny definované ve směrnici 2002/21/ES (rámcová směrnice) a zvláštních směrnicích mají při použití v tomto doporučení stejný význam. Kromě toho:

                           —

                           „doporučením o relevantních trzích“ se rozumí doporučení úřadu č. 194/04/COL o relevantních trzích produktů a služeb v rámci odvětví elektronických komunikací, pro které přichází v úvahu regulace ex ante v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací,

                           —

                           „oznámením“ se rozumí vyrozumění úřadu vnitrostátním regulačním orgánem o návrhu opatření podle čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) nebo požadavek podle čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) doplněný souhrnným oznamovacím formulářem poskytnutým v tomto doporučení (příloha I).

               2.

               Pokud je to možné, oznámení by se měla provádět elektronickou cestou.
               Úřad bude provozovat elektronický systém pro přijímání oznámení. V tom případě budou vnitrostátní regulační orgány používat výhradně tento systém.
               U dokumentů zaslaných elektronickou cestou se bude předpokládat, že je adresát obdržel v den, kdy byly odeslány nebo zadány do elektronického systému.
               Podle bodu 6 níže budou oznámení a podklady registrovány v pořadí, v jakém byly obdrženy.

               3.

               Oznámení nabudou účinnosti dnem, kdy bude provedena jejich registrace úřadem („datum registrace“). Datem registrace bude datum, k němuž úřad obdrží úplné oznámení.
               Oznámení bude umístěno na internetovou stránku úřadu a všem vnitrostátním regulačním orgánům bude elektronickou cestou oznámeno datum registrace oznámení, předmět oznámení a všechny obdržené podklady.

               4.

               Navržená vnitrostátní opatření spolu se zdůvodněním, na jehož základě byla přijata, a také souhrnný oznamovací formulář by měly být v anglickém jazyce.

               5.

               Navržená opatření oznámená vnitrostátním regulačním orgánem by měla být doplněna dokumentací, kterou úřad potřebuje pro plnění svých úkolů. Navrhovaná opatření by měla být dostatečně zdůvodněna.

               6.

               Oznámení by měla obsahovat všechny následující údaje, kde je to použitelné:

                           a)

                           relevantní trh produktu nebo služby;

                           b)

                           relevantní zeměpisný trh;

                           c)

                           hlavní podnik(y), které jsou aktivní na relevantním trhu;

                           d)

                           výsledky analýzy relevantního trhu, zejména zjištění týkající se přítomnosti nebo nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže na tomto trhu spolu s důvody tohoto stavu;

                           e)

                           kde je to vhodné, podnik(y), které mají být určeny jako podniky s významnou tržní silou, ať už samostatně, nebo společně s ostatními, ve smyslu článku 14 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), a zdůvodnění, důkazy a/nebo jakékoliv další relevantní věcné informace podporující takové určení;

                           f)

                           výsledky předcházejících veřejných konzultací provedených vnitrostátním regulačním orgánem;

                           g)

                           stanovisko vydané vnitrostátním orgánem na ochranu hospodářské soutěže, pokud bylo poskytnuto;

                           h)

                           důkazy o tom, že v době oznámení úřadu byly provedeny také odpovídající kroky k oznámení návrhu opatření vnitrostátním regulačním orgánům ve všech ostatních státech ESVO EHP, pokud elektronický systém provozovaný úřadem takové oznámení nezajišťuje;

                           i)

                           v případě oznámení navrhovaných opatření, která patří do oblasti působnosti článků 5 nebo 8 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) nebo článku 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (směrnice o univerzální službě) (2), zvláštní regulační povinnosti navržené pro řešení nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže na daném relevantním trhu, nebo v případě, že je shledáno, že na relevantním trhu existuje účinná hospodářská soutěž a takovéto povinnosti již byly ve vztahu k němu uloženy, opatření navržená ke zrušení těchto povinností.

               7.

               Tam, kde návrh opatření vymezuje pro účely analýzy trhu relevantní trh, který se liší od trhů uvedených v doporučení o relevantních trzích, by měly vnitrostátní regulační orgány poskytnout dostatečné zdůvodnění, pokud jde o kritéria vztahující se k takovému vymezení trhu.

               8.

               Oznámení provedená v souladu s čl. 8 odst. 3 druhým pododstavcem směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) by měla obsahovat také odpovídající zdůvodnění, proč by měly být povinnosti, které se liší od povinností uvedených v článcích 9 a 13 této směrnice, uloženy operátorům s významnou tržní silou.

               9.

               Oznámení spadající do oblasti působnosti čl. 8 odst. 5 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) by měla obsahovat také odpovídající zdůvodnění ohledně toho, proč se zamýšlená opatření vyžadují, aby se vyhovělo mezinárodním závazkům.

               10.

               Oznámení, která obsahují příslušné informace ve smyslu bodu 6, budou považována za úplná. V případě, že informace včetně dokumentů obsažených v oznámení jsou neúplné a schází podstatné informace, úřad v průběhu pěti pracovních dnů po obdržení informuje příslušný vnitrostátní regulační orgán a určí, v jakém rozsahu považuje oznámení za neúplné. Oznámení nebude zaregistrováno do té doby, dokud dotčený vnitrostátní regulační orgán nedodá nezbytné informace. V takovýchto případech pro účely článku 7 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) nabude oznámení účinnosti dnem, kdy úřad obdrží úplné informace.

               11.

               Aniž je dotčen bod 6 výše, může úřad po provedení registrace oznámení v souladu s čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) požadovat další informace nebo objasnění od příslušného vnitrostátního regulačního orgánu. Vnitrostátní regulační orgány by se měly snažit poskytnout požadované informace do tří pracovních dnů, pokud jsou snadno dostupné.

               12.

               V případě, že úřad vyjádří připomínky podle čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), bude elektronickou cestou informovat příslušný vnitrostátní regulační orgán a zveřejní tyto připomínky na své internetové stránce.

               13.

               Tam, kde vnitrostátní regulační orgán vyjádří připomínky v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), bude o těchto připomínkách informovat elektronickou cestou úřad a ostatní vnitrostátní regulační orgány.

               14.

               Tam, kde úřad při použití čl. 7 odst. 4 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) předpokládá, že by navržené opatření vytvořilo překážku fungování Dohody o EHP, nebo má vážné pochybnosti týkající se souladu navrženého opatření s právem EHP a zejména s cíli uvedenými v článku 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) nebo následně:

                           a)

                           stáhne výše zmíněné připomínky nebo

                           b)

                           přijme rozhodnutí požadující, aby vnitrostátní regulační orgán stáhl navržené opatření,

                     bude informovat dotčený vnitrostátní regulační orgán elektronickou cestou a umístí oznámení na svou internetovou stránku.

               15.

               Pokud jde o oznámení provedená podle čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice), úřad zpravidla přijme v souladu s čl. 14 odst. 2 této směrnice rozhodnutí, které vnitrostátní regulační orgán opravňuje nebo mu brání přijmout navrhované opatření ve lhůtě nepřesahující tři měsíce. Úřad se může rozhodnout prodloužit tuto lhůtu o další dva měsíce v případě vzniklých obtíží.

               16.

               Vnitrostátní regulační orgán se může kdykoliv rozhodnout zrušit oznámený návrh opatření, přičemž oznámené opatření bude odstraněno z registru. Úřad zveřejní odpovídající oznámení v tomto smyslu na své internetové stránce.

               17.

               V případě, že vnitrostátní regulační orgán, který obdržel připomínky od úřadu nebo jiného vnitrostátního regulačního orgánu v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), přijme navrhované opatření, poskytne na požádání úřadu a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům informace o způsobu, jakým v co nejvyšší míře zohlednil uplatněné připomínky.

               18.

               Pokud si to vyžádá vnitrostátní regulační orgán, úřad neformálně projedná navržené opatření ještě před oznámením.

               19.

               Jakákoliv lhůta uvedená ve směrnici 2002/21/ES (rámcová směrnice) nebo v tomto doporučení se vypočítá takto:

                           a)

                           v případě, že se má lhůta vyjádřená ve dnech, týdnech nebo měsících počítat od okamžiku, ve kterém událost nastala, pak den, ve kterém tato událost nastala, nebude započítán jako den spadající do uvažované lhůty;

                           b)

                           lhůta vyjádřená v týdnech nebo měsících skončí uplynutím kteréhokoliv dne v posledním týdnu nebo měsíci, který je stejným dnem týdne nebo vyjde na stejné datum jako den, v němž nastala událost, pro kterou se počítá daná lhůta. Jestliže ve lhůtě vyjádřené v měsících se den, kdy má lhůta uplynout, nevyskytuje v posledním měsíci, skončí lhůta uplynutím posledního dne v měsíci;

                           c)

                           lhůty budou zahrnovat státní svátky, soboty a neděle kromě případů, kdy jsou tyto výslovně vyloučeny, a případů, kdy jsou lhůty vyjádřeny v pracovních dnech;

                           d)

                           státními svátky se rozumějí všechny dny takto stanovené dotčeným státem ESVO nebo úřadem;

                           e)

                           pracovními dny se rozumějí všechny ostatní dny jiné než státní svátky, soboty a neděle.

                     V případě, že by daná lhůta končila v sobotu, neděli nebo ve státní svátek, bude tato lhůta prodloužena do konce prvního následujícího pracovního dne.
               Úřad zveřejní seznam státních svátků stanovených státy ESVO a úřadem každý rok v dodatku EHP Úředního věstníku EU. Státy ESVO zašlou seznam státních svátků úřadu na základě jeho požadavku.

               20.

               Úřad společně s vnitrostátními regulačními orgány zhodnotí nezbytnost přezkoumání těchto pravidel, v zásadě však ne dříve než dne 1. září 2005.

               21.

               Toto doporučení je určeno státům ESVO.

      V Bruselu dne 14. července 2004.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Hannes HAFSTEIN

            předseda

      (1)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě), jak je uvedeno v bodu 5cm přílohy XI Dohody o EHP přizpůsobené Protokolem 1 a odvětvovými přizpůsobeními obsaženými v příloze XI této dohody.

      PŘÍLOHA
      FORMULÁŘ TÝKAJÍCÍ SE OZNÁMENÍ NAVRHOVANÝCH OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 7 SMĚRNICE 2002/21/ES (RÁMCOVÁ SMĚRNICE)
      („Souhrnný oznamovací formulář“)
      Úvod
      Tento formulář stanoví souhrnné informace, které mají být poskytnuty úřadu vnitrostátními regulačními orgány při oznamování návrhů opatření v souladu s článkem 7 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice).
      Úřad má v úmyslu projednat s vnitrostátními regulačními orgány záležitosti týkající se provedení článku 7, zvláště během schůzek před oznámením. Proto se vnitrostátním regulačním orgánům doporučuje, aby konzultovaly s úřadem jakýkoliv aspekt tohoto formuláře a zvláště pak otázky o druhu informací, které se od nich požadují, nebo naopak možnost zrušit povinnost poskytnout určité informace týkající se analýzy trhu prováděné vnitrostátními regulačními orgány podle článků 15 a 16 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice).
      Správné a úplné informace
      Veškeré informace předložené vnitrostátními regulačními orgány by měly být správné a úplné a souhrnně zpracované ve formuláři předepsaném níže. Formulář nemá za cíl nahradit oznámený návrh opatření, ale měl by úřadu a vnitrostátním regulačním orgánům ostatních zemí EHP umožnit kontrolu, že oznámený návrh opatření skutečně obsahuje, na základě informací obsažených ve formuláři, veškeré informace, které jsou nezbytné proto, aby úřad plnil své úkoly podle článku 7 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) v průběhu v ní předepsané lhůty.
      Informace vyžadované tímto formulářem by měly být rozloženy do oddílů a číslovaných odstavců formuláře s křížovými odkazy na text návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.
      SOUHRNNÝ OZNAMOVACÍ FORMULÁŘ
      ODDÍL 1
      Definice trhu
      Uveďte, prosím, kde je to použitelné:

                  1.1.

                  dotčený relevantní trh produktů/služeb. Je tento trh uveden v doporučení o relevantních trzích?;

                  1.2.

                  dotčený relevantní zeměpisný trh;

                  1.3.

                  krátké shrnutí stanoviska vnitrostátního orgánu na ochranu hospodářské soutěže, pokud bylo poskytnuto;

                  1.4.

                  krátký přehled výsledků doposud provedených veřejných konzultací k navrženému vymezení trhu (například, kolik připomínek bylo obdrženo, kteří respondenti souhlasili s navrženým vymezením trhu, kteří respondenti s ním nesouhlasili);

                  1.5.

                  v případech, kdy se vymezený relevantní trh liší od trhů uvedených v doporučení o relevantních trzích, shrnutí hlavních důvodů, které ospravedlňují navrhované vymezení trhu podle oddílu 2 pokynů úřadu k vymezení relevantního trhu a posouzení významné tržní síly (1) a tři hlavní kritéria zmíněná v bodech odůvodnění 12 až 19 doporučení o relevantních trzích.

            ODDÍL 2
      Určení podniků s významnou tržní silou
      Uveďte, prosím, kde je to použitelné:

                  2.1.

                  jméno(a) podniku(ů) určených jako podniky s významnou tržní silou, ať již samostatně, nebo společně.
                  Kde je to vhodné, jméno(a) podniku(ů), u kterých se předpokládá, že již nedisponují významnou tržní silou;

                  2.2.

                  kritéria použitá pro rozhodnutí o určení nebo neurčení podniku, který disponuje samostatně nebo ve spojení s jinými podniky významnou tržní silou;

                  2.3.

                  jména hlavních podniků (konkurentů) přítomných/aktivních na relevantním trhu;

                  2.4.

                  podíly výše uvedených podniků na trhu a základ jejich výpočtů (např. obrat, počet účastníků).

            Uveďte, prosím, krátké shrnutí:

                  2.5.

                  stanoviska vnitrostátního orgánu na ochranu hospodářské soutěže, pokud bylo poskytnuto;

                  2.6.

                  výsledků doposud provedených veřejných konzultací o navrženém určení podniku (podniků) s významnou tržní silou (např. celkový počet obdržených připomínek, počet souhlasných/nesouhlasných připomínek).

            ODDÍL 3
      Regulační povinnosti
      Uveďte, prosím, kde je to použitelné:

                  3.1.

                  právní základ pro uložení, zachování, změnu nebo zrušení povinností (články 9 až 13 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice));

                  3.2.

                  důvody, ze kterých jsou uložení, zachování nebo změna povinností pro podniky považovány za přiměřené a ospravedlnitelné ve světle cílů stanovených v článku 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice). Případně uveďte odstavce, oddíly nebo stránky návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt;

                  3.3.

                  jestliže jsou navržená nápravná opatření jiná než opatření uvedená v článcích 9 až 13 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice), uveďte prosím, které „výjimečné okolnosti“ ve smyslu čl. 8 odst. 3 této směrnice ospravedlňují uložení takovýchto nápravných opatření. Případně uveďte odstavce, oddíly nebo stránky návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.

            ODDÍL 4
      Soulad s mezinárodními povinnostmi
      V souvislosti s čl. 8 odst. 3 prvním pododstavcem třetí odrážkou směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) uveďte, kde je to vhodné:

                  4.1.

                  zda navrhované opatření předpokládá uložení, změnu nebo zrušení povinností pro účastníky trhu podle čl. 8 odst. 5 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice);

                  4.2.

                  jméno(a) podniku(ů), kterých se to týká;

                  4.3.

                  jaké jsou mezinárodní závazky přijaté státem ESVO, které je třeba dodržet.

         (1)  Pokyny úřadu k analýze trhu a posouzení významné tržní síly podle předpisového rámce pro sítě a služby elektronických komunikací.


				|

		52012DC0027

			DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ o schválení Dohody o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Jihoafrické republiky /* COM/2012/027 final */

			   	DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ
o schválení Dohody o spolupráci v oblasti
mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou
energii (Euratom) a vládou Jihoafrické republiky
1.           Úvod
Dohoda mezi Evropským společenstvím pro
atomovou energii (dále jen „Společenství“) a vládou Jihoafrické
republiky (dále jen „Jihoafrická republika“) o spolupráci v oblasti mírového
využití atomové energie zahrnuje většinu oblastí společného zájmu.
Dohoda umožňuje širokou spolupráci
v oblasti mírového využití jaderné energie stanovením celkového rámce pro
politickou, technickou a průmyslovou spolupráci. Vznikne tak právní rámec
pro vlády i pro průmyslové provozovatele smluvních stran, což mezi
smluvními stranami usnadní spolupráci v této oblasti.
2.           Význam dohody
Účelem dohody je posílit celkovou
spolupráci mezi Společenstvím a Jihoafrickou republikou, význam
uzavření této dohody tedy vychází především z oboustranného zájmu
vytvořit stabilní právní rámec, který by usnadnil rovnocennou a reciproční
spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie, včetně
obchodních výměn, s přihlédnutím ke skutečnosti, že
Jihoafrická republika má velké zásoby uranu a začíná hrát stále větší
úlohu v civilní jaderné oblasti.
Dohoda by dále
podpořila vědeckou spolupráci mezi Společenstvím a Jihoafrickou
republikou, zejména s cílem usnadnit účast jihoafrických výzkumných
subjektů na výzkumných projektech prováděných v rámci odpovídajících
výzkumných programů Společenství a zajistit reciproční účast
výzkumných subjektů Společenství a jeho členských států na
jihoafrických projektech v obdobných oblastech výzkumu.
Konkrétním
případem je modulární reaktor s kuličkovým keramickým palivem
(PBMR) vyvinutý Jihoafrickou republikou, který by se mohl stát schůdnou
alternativou k jiným typům reaktorů. Evropské výzkumné a vývojové
organizace jsou již do tohoto programu zapojeny.
Jihoafrická
republika je rovněž aktivní v oblasti využití jaderné energie ve
zdravotnictví a patří k hlavním producentům radioizotopů
pro lékařské účely.
Euratom má na podepsání této dohody zájem
z toho důvodu, že dohoda zajišťuje odpovídající úroveň
fyzické ochrany, ochranných opatření a vývozních kontrolních norem a
usnadňuje obchod s jaderným materiálem mezi smluvními stranami. Dohoda rovněž
zajišťuje volný pohyb jaderného i nejaderného materiálu, zařízení a
technologií v rámci Společenství a také vyžaduje, aby převody
jaderného materiálu a poskytování příslušných služeb byly prováděny
za spravedlivých obchodních podmínek.
Uzavření nové dohody mezi Evropským
společenstvím pro atomovou energii (dále jen „Euratom“) a Jihoafrickou
republikou o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie vytvoří
pro obě smluvní strany a jejich vlády a průmyslové subjekty
dlouhodobý a stabilní rámec, v němž by taková spolupráce mohla probíhat, a
rovněž podpoří a usnadní vědeckou spolupráci ve výzkumu a vývoji
v oblasti jaderné energie na základě oboustranné výhodnosti, rovnocennosti
a reciprocity.
3.           Obecné schéma dohody
Cílem dohody je spolupráce v oblasti mírového
využití jaderné energie mezi Euratomem a Jihoafrickou republikou. Rozsah a
formy spolupráce (Článek III) zahrnují především výzkum a vývoj v
oblasti jaderné energie, využití jaderných materiálů a technologií,
převody jaderného materiálu a zařízení a dozor nad jadernou bezpečností.

Dohoda dále definuje položky, které jsou jejím
předmětem (Článek IV) – různé formy jaderných a nejaderných
materiálů – a podrobně popisuje postupy obchodu s jaderným
materiálem, nejaderným materiálem nebo zařízením (Článek V).
Důraz se klade na to, že jaderný materiál se bude využívat pro mírové
účely a v souladu s příslušnými dohodami o ochranných
opatřeních (pro Společenství: ochranná opatření Euratomu podle
Smlouvy o Euratomu a ochranných opatření MAAE a jejich dodatkových
protokolů[1]).
Následují zvláštní ustanovení o
výměně informací a duševního vlastnictví (Článek VII) a prováděcí
ustanovení (Článek VIII). Aby bylo zajištěno hladké provádění
dohody, byl přidán zvláštní článek o konzultaci a řešení
sporů (Článek XII) pro projednávání otázek souvisejících se správným
uplatňováním dohody. Doba platnosti dohody je stanovena na
počáteční období 10 let a poté se automaticky prodlužuje o další
pětiletá období (Článek XV).
4.           Závěr
Komise zastává názor, že Dohoda o spolupráci v
oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro
atomovou energii a vládou Jihoafrické republiky, jejíž schválení se navrhuje:
–
je v souladu se směrnicemi pro jednání
vydanými Radou dne 8. října 2010;
–
potvrzuje jasný závazek obou smluvních stran
týkající se nešíření jaderných zbraní a vysoké úrovně jaderné
bezpečnosti za účelem zajištění mírového a bezpečného
využívání jaderné energie;
–
je v souladu s politikou
Společenství týkající se zabezpečení dodávek energie;
–
povede k dalšímu posílení velmi dobrých vztahů
mezi EU a Jihoafrickou republikou, pokud jde o spolupráci v oblasti energetické
politiky.
Komise proto
Radě doporučuje Dohodu o spolupráci v oblasti mírového využití
jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou
Jihoafrické republiky uvedenou v příloze schválit podle článku
101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.
PŘÍLOHA
DOHODA
MEZI VLÁDOU JIHOAFRICKÉ REPUBLIKY A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO ATOMOVOU
ENERGII (EURATOM) O SPOLUPRÁCI V OBLASTI MÍROVÉHO VYUŽITÍ JADERNÉ ENERGIE
PREAMBULE
Vláda Jihoafrické
republiky, dále jen „Jihoafrická republika“, a Evropské společenství pro
atomovou energii (Euratom), dále jen „Společenství“, a dále
společně jen „smluvní strany“,
BEROUCE V ÚVAHU
přátelské vztahy a stávající spolupráci mezi oběma smluvními
stranami;
VYJADŘUJÍCE
uspokojení z přínosných výsledků hospodářské, technické a
vědecké spolupráce mezi smluvními stranami;
BEROUCE NA
VĚDOMÍ Dohodu o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským
společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a
Jihoafrickou republikou na straně druhé, uzavřenou dne 11. října
1999;
BEROUCE NA
VĚDOMÍ Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a
tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a
jeho členskými státy na straně druhé, uzavřenou dne 23.
června 2000;
PŘEJÍCE SI
podpořit vzájemnou spolupráci v oblasti využití jaderné energie pro mírové
účely;
ZNOVU POTVRZUJÍCE
odhodlaný závazek Jihoafrické republiky, Společenství a vlád jeho
členských států týkající se nešíření jaderných zbraní,
včetně posilování a účinného používání souvisejících ochranných
opatření a režimů kontroly vývozu, podle kterých má být
prováděna spolupráce při mírovém využití jaderné energie mezi Jihoafrickou
republikou a Společenstvím;
ZNOVU POTVRZUJÍCE
podporu, kterou Jihoafrická republika, Společenství a vlády jeho
členských států poskytují cílům Mezinárodní agentury pro
atomovou energii (dále jen „MAAE“) a jejímu systému ochranných opatření;
ZNOVU POTVRZUJÍCE
odhodlaný závazek Jihoafrické republiky, Společenství a jeho
členských států vůči Úmluvě o fyzické ochraně
jaderných materiálů, uzavřené dne 3. března 1980;
Vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika a
všechny členské státy Společenství jsou smluvními stranami Smlouvy o
nešíření jaderných zbraní, uzavřené dne 1. července 1968, dále
jen „Smlouva o nešíření“;
VĚDOMY SI
SKUTEČNOSTI, že dozor nad jadernou bezpečností je ve všech
členských státech Společenství uplatňován podle Smlouvy o
založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „smlouva o
Euratomu“) a podle dohod o ochranných opatřeních uzavřených mezi
Společenstvím, jeho členskými státy a MAAE;
BEROUCE NA
VĚDOMÍ Smlouvu o africké bezjaderné zóně (Pelindabská úmluva),
uzavřenou dne 11. dubna 1996, která vstoupila v platnost dne 15.
července 2009;
VĚDOMY SI
SKUTEČNOSTI, že Jihoafrická republika a vlády všech členských
států Společenství jsou členy Sdružení jaderných
dodavatelů;
VĚDOMY SI
SKUTEČNOSTI, že je třeba zohlednit závazky, které Jihoafrická
republika a vláda každého členského státu Společenství
přijala v rámci Sdružení jaderných dodavatelů;
UZNÁVAJÍCE zásadu
volného pohybu jaderného materiálu, zařízení, nejaderného materiálu a
technologií v rámci Společenství;
SHODUJÍCE SE na tom, že dohoda by měla
být v souladu s mezinárodními závazky, které Evropské unie a
Jihoafrická republika přijaly v rámci Světové obchodní organizace;
OPĚTOVNĚ
ZDŮRAZŇUJÍCE závazky Jihoafrické republiky a vlád členských
států Společenství v rámci jejich dvoustranných dohod o mírovém
využití jaderné energie,
SE DOHODLY TAKTO:
Článek
I
Definice
Není-li v dohodě uvedeno jinak,
použijí se pro účely této dohody tyto definice:
1.
„příslušným orgánem“ se rozumí:
a)       v případě Jihoafrické
republiky ministerstvo energetiky;
b)      v případě Společenství
Evropská komise
nebo jiný orgán, o kterém může dotčená
smluvní strana kdykoli písemně vyrozumět druhou smluvní stranu;
2.
„zařízením“ se rozumí položky uvedené v bodech
1, 3, 4, 5, 6 a 7 přílohy B dokumentu MAAE INFCIRC/254/rev.10/část 1
(Pokyny pro převod jaderných materiálů) v platném znění;
3.
„informacemi“ se rozumí vědecké nebo technické
údaje, výsledky nebo metody výzkumu a rozvoje vyplývající z projektů
společného výzkumu, jakož i veškeré další informace, které smluvní strany
a/nebo účastníci projektů společného výzkumu považují za
nezbytné pro poskytnutí nebo výměnu na základě této dohody nebo
výzkumu prováděného na základě této dohody;
4.
„duševní vlastnictví“ má význam uvedený v
článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního
vlastnictví uzavřené dne 14. července 1967
a pozměněné dne 28. září 1979 a po dohodě smluvních
stran může zahrnovat i jiný obsah;
5.
„projektem společného výzkumu“ se rozumí
výzkum nebo technický rozvoj prováděný s finanční podporou jedné nebo
obou smluvních stran nebo bez této finanční podpory, který zahrnuje
spolupráci účastníků ze Společenství i z Jihoafrické
republiky a je jako společný výzkum písemně označen smluvními
stranami nebo jejich vědeckými a technickými subjekty a orgány, které provádějí
programy vědeckého výzkumu. Pokud finanční podporu poskytuje pouze
jedna smluvní strana, provede toto označení tato smluvní strana a
účastník daného projektu;
6.
„jaderným materiálem“ se rozumí jakýkoli výchozí
materiál nebo zvláštní štěpný materiál ve smyslu definic v článku XX
Statutu MAAE. Jakékoli rozhodnutí Rady guvernérů agentury MAAE vycházející
z článku XX stanov MAAE, kterým se mění seznam materiálů
považovaných za „výchozí materiál“ nebo „zvláštní štěpný materiál“, je
platné v rámci této dohody jen tehdy, pokud se smluvní strany vzájemně
písemně vyrozumí o přijetí takového rozhodnutí;
7.
„nejaderným materiálem“ se rozumí:
a)       deuterium a těžká voda (deuterium
oxid) a jakákoli sloučenina deuteria, ve které poměr deuteria
k vodíku převyšuje 1:5 000, pro použití v jaderném
reaktoru, jak je definovaný v odstavci 1.1 přílohy B
informačního oběžníku MAAE INFCIRC/254/rev. 10/část 1,
b)      grafit jaderné třídy: grafit pro
použití v jaderném reaktoru, jak je definovaný v odstavci 1.1
přílohy B informačního oběžníku MAAE INFCIRC/254/rev.
10/část 1, se stupněm čistoty vyšším než 5 částic na jeden
milión ekvivalentů bóru a s hustotou vyšší než 1,50 g/cm3,
8.
„účastníkem“ se rozumí jakákoli osoba,
výzkumný ústav, jakýkoli právní subjekt nebo podnik nebo jakýkoli jiný subjekt,
kterému jedna ze smluvních stran umožní účast na činnostech
spolupráce nebo projektech společného výzkumu v rámci této dohody,
včetně smluvních stran samých;
9.
„osobami“ se rozumí jakákoli fyzická osoba, podnik
nebo jiný subjekt, který se řídí platnými právními a správními
předpisy v příslušné územní soudní pravomoci smluvních stran, ale
nezahrnuje smluvní strany;
10.
„výsledky duševní činnosti“ se rozumí
informace a/nebo práva duševního vlastnictví;
11.
„smluvními stranami“ se rozumí Jihoafrická
republika na jedné straně a Společenství na straně druhé;
„Společenstvím“ se rozumí:
a)       právnická osoba založená na základě
Dohody o Euratomu a
b)      území, na němž platí Smlouva o
Euratomu;
12.
„ technologie “ má význam definovaný v příloze
A informačního oběžníku MAAE INFCIRC/254/rev.10/část 1.
Článek
II
Cíl
1.
Cílem této dohody je podporovat a usnadňovat
na základě oboustranné výhodnosti, rovnocennosti a reciprocity spolupráci
při mírovém využití jaderné energie s úmyslem posílit celkovou
spolupráci mezi Společenstvím a Jihoafrickou republikou v souladu s
potřebami a prioritami jejich jaderných programů.
2.
Účelem dohody je podpořit vědeckou
spolupráci mezi Společenstvím a Jihoafrickou republikou, zejména s cílem
usnadnit účast jihoafrických výzkumných subjektů na výzkumných
projektech prováděných v rámci odpovídajících výzkumných programů
Společenství a zajistit reciproční účast výzkumných
subjektů Společenství a jeho členských států na
jihoafrických projektech v obdobných oblastech výzkumu.
3.
Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že
smluvní strany zavazuje k jakékoli formě výlučnosti, a každá
smluvní strana má právo vykonávat činnosti nezávisle na druhé smluvní
straně, pokud to tržní podmínky vyžadují.
Článek
III
Rozsah
a formy spolupráce
1.
Jaderný materiál, zařízení, nejaderný materiál
nebo jaderný materiál vyrobený jako vedlejší produkt se využije pouze pro
mírové účely a nesmí být používán pro žádné výbušné jaderné zařízení,
pro výzkum nebo vývoj takového zařízení ani k vojenským účelům.
2.
Spolupráce zamýšlená touto dohodou se vztahuje na
mírové využití jaderné energie a může zahrnovat mimo jiné:
a)      výzkum a vývoj v oblasti jaderné energie
(včetně technologií jaderné syntézy);
b)      využití jaderných materiálů a
technologií například ve zdravotnictví a zemědělství;
c)      převody jaderných materiálů a
zařízení;
d)      jadernou bezpečnost, nakládání s
radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem, vyřazování jaderných
elektráren z provozu, radiační ochranu, včetně
připravenosti a reakce na mimořádné události;
e)      dozor nad jadernou bezpečností;
f)       ostatní oblasti, na nichž se smluvní
strany dohodnou, pokud jsou součástí příslušných programů
smluvních stran.
3.
Spolupráce podle odstavce 2 tohoto článku
může mít následující podoby:
a)      dodávky jaderného a nejaderného
materiálu, zařízení a souvisejících technologií;
b)      poskytování služeb cyklu jaderného
paliva;
c)      v případě potřeby
zřízení pracovní skupiny, která bude provádět specifické studie a
projekty v oblasti vědeckého výzkumu a technologického rozvoje;
d)      výměnu odborníků,
vědeckých a technických informací, organizaci vědeckých seminářů
a konferencí, školení správních, vědeckých a technických pracovníků;
e)      konzultace o výzkumu a technologických
otázkách a provádění společného výzkumu v rámci dohodnutých
programů;
f)       činnosti spolupráce při
propagaci jaderné bezpečnosti a
g)      další formy spolupráce, které si smluvní
strany písemně určí.
4.
Spolupráce uvedená v odstavci 2 tohoto článku
se může uskutečňovat také mezi oprávněnými osobami a
podniky usazenými na území smluvních stran.
Článek
IV
Položky
podléhající ustanovením této dohody
1.
Tato dohoda se vztahuje na jaderný materiál,
nejaderný materiál nebo zařízení převáděné mezi smluvními
stranami nebo jejich osobami, a to přímo nebo přes třetí zemi.
Takový jaderný materiál, nejaderný materiál nebo zařízení se stává
předmětem této dohody, jakmile vstoupí na výsostné území
přijímající smluvní strany, pod podmínkou, že dodávající smluvní strana
přijímající smluvní straně písemně oznámila zamýšlený
převod v souladu s postupy uvedenými ve správním ujednání a že
navrhovaný příjemce, pokud je odlišný od přijímající smluvní strany,
bude osoba oprávněná na výsostném území přijímající smluvní strany.
2.
Jaderný materiál, nejaderný materiál nebo
zařízení uvedené v odstavci 1 tohoto článku bude nadále podléhat
ustanovením této dohody, dokud nebude v souladu s postupy uvedenými ve
správním ujednání stanoveno, že:
a)      taková položka byla znovu převedena
mimo výsostné území přijímající smluvní strany v souladu
s příslušnými ustanoveními této dohody nebo
b)      jaderný materiál již není dále využitelný
pro jakoukoliv jadernou činnost významnou z hlediska ochranných
opatření uvedených v čl. VI odst. 1 nebo se stal prakticky
neobnovitelným nebo
c)      zařízení či nejaderný materiál
nejsou již nadále pro jaderné účely využitelné nebo
d)      smluvní strany se společně
dohodnou, že materiál již není předmětem této dohody.
3.
Převod technologií podléhá této dohodě
v případě členských států Společenství, které
vyjádřily ochotu provádět takové převody v rámci této
dohody prostřednictvím písemného oznámení dotčeného členského
státu Evropské komisi. Před každým převodem by si měly
dotčený členský stát (dotčené členské státy) a Evropská
komise na jedné straně a Jihoafrická republika na straně druhé
vyměnit předběžné oznámení.
Článek V
Obchod s jaderným materiálem, nejaderným materiálem nebo zařízením
1.
Jakýkoli převod jaderného materiálu,
nejaderného materiálu nebo zařízení uskutečněný v rámci
spolupráce musí být proveden v souladu s příslušnými mezinárodními závazky
Společenství, členských států Společenství a Jihoafrické
republiky ve vztahu k mírovému využití jaderné energie, jak jsou uvedeny
v článku VI.
2.
Smluvní strany si jsou do největší možné míry
nápomocny při obstarání jaderného materiálu, nejaderného materiálu nebo
zařízení, které zajišťuje jedna ze smluvních stran nebo osoby ve
Společenství nebo osoby spadající do soudní pravomoci Jihoafrické
republiky.
3.
Trvání spolupráce na základě této dohody
závisí na vzájemně uspokojivém používání systému ochranných opatření
a kontrol zavedeného Společenstvím v souladu se Smlouvou o Euratomu a
systému ochranných opatření a kontrol jaderného materiálu, nejaderného
materiálu nebo zařízení zavedeného Jihoafrickou republikou.
4.
Ustanovení této dohody se nesmějí používat
tak, aby bránila volnému pohybu jaderného materiálu, nejaderného materiálu,
zařízení a technologií na území Společenství.
5.
Převody jaderného materiálu, který je
předmětem této dohody, a poskytování příslušných služeb se
provádí za spravedlivých obchodních podmínek a nesmí ohrožovat mezinárodní
závazky, které smluvní strany přijaly v rámci Světové obchodní
organizace. Prováděním tohoto odstavce není dotčena Smlouva
o Euratomu a z ní odvozené právní předpisy ani jihoafrické
právní a správní předpisy.
6.
Jakékoli následné převody veškerého jaderného
materiálu, nejaderného materiálu, zařízení nebo technologií, jež jsou
předmětem této dohody, mimo výsostné území smluvních stran se
provádějí pouze v rámci závazků, které vlády jednotlivých
členských států Společenství a Jihoafrická republika
přijaly ve skupině jaderných dodavatelů označované jako
Sdružení jaderných dodavatelů (NSG). Na opětovné převody
veškerého jaderného materiálu, nejaderného materiálu, zařízení nebo
technologií, jež jsou předmětem této dohody, se zejména vztahují
Pokyny pro převody jaderných materiálů stanovené
v informačním oběžníku MAAE INFCIRC/254/rev. 9/část 1.
7.
Po vstupu této dohody v platnost si smluvní
strany vymění seznamy třetích zemí, do nichž jsou povoleny
opětovné převody podle odstavce 6 tohoto článku, aniž by bylo
nutné získat předchozí povolení od dodávající smluvní strany. Každá
smluvní strana oznámí druhé smluvní straně změny ve svém seznamu
třetích zemí.
8.
Předchozí písemný souhlas dodávající smluvní
strany je nezbytný pro opětovné převody podle odstavce 6 tohoto
článku do zemí, které nejsou zapsány na seznamu třetích zemí dodávající
smluvní strany.
Článek VI
Uplatňování
podmínek pro jaderný materiál, který je předmětem této dohody
1.
Na jaderný materiál, který je předmětem
této dohody, se vztahují tyto podmínky:
a)      v případě Společenství
ochranná opatření Euratomu podle Smlouvy o Euratomu a ochranná
opatření MAAE podle následujících dohod o ochranných opatřeních,
které se na něj vztahují, ve znění jejich změn a nahrazení,
pokud je požadováno zajištění podle Smlouvy o nešíření:
i)        Dohoda mezi členskými státy
Společenství, které nevlastní jaderné zbraně, Evropským
společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou
energii, která vstoupila v platnost dne 21. února 1977
(zveřejněna jako INFCIRC/193);
ii)       Dohoda mezi Francií, Evropským
společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro
atomovou energii, která vstoupila v platnost dne 12. září 1981
(zveřejněna jako INFCIRC/290);
iii)      Dohoda mezi Spojeným královstvím,
Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro
atomovou energii, která vstoupila v platnost dne 14. srpna 1978
(zveřejněna jako INFCIRC/263);
iv)      Dodatkové protokoly uzavřené dne
22. září 1998, které vstoupily v platnost dne 30. dubna 2004 na
základě dokumentu INFCIRC/540 (Posílený systém ochranných opatření,
část II);
b)      v případě Jihoafrické
republiky ochranná opatření podle Dohody mezi vládou Jihoafrické republiky
a MAAE o používání ochranných opatření v souvislosti se Smlouvou o
nešíření jaderných zbraní, která byla podepsána a vstoupila v platnost
dne 16. září 1991 a byla zveřejněna jako dokument INFCIRC/394,
doplněna dodatkovým protokolem, který byl podepsán a vstoupil v platnost
dne 13. září 2002, a Smlouva o africké bezjaderné zóně, která byla
podepsána dne 11. dubna 1996 a vstoupila v platnost dne 15. července 2009.
2.
Jestliže je provádění kterékoli dohody
s MAAE zmíněné v odstavci 1 tohoto článku z jakéhokoli
důvodu ve Společenství nebo v Jihoafrické republice
pozastaveno nebo ukončeno, uzavře příslušná smluvní strana
s MAAE dohodu se stejnou účinností a stejným
zajištěním jako dohody o ochranných opatřeních uvedené
v odst. 1 písm. a) nebo b) tohoto článku nebo, jestliže to
není možné,
a)      Společenství, je-li dotčeno,
bude uplatňovat ochranná opatření založená na systému ochranných
opatření Euratomu, který má stejnou účinnost a stejné zajištění
jako dohody o ochranných opatřeních zmíněné v odst. 1
písm. a) tohoto článku, nebo, jestliže to není možné,
b)      se smluvní strany dohodnou na režimu
používání ochranných opatření, které mají stejnou účinnost a
stejné zajištění jako dohody o ochranných opatřeních
zmíněné v odst. 1 písm. a) nebo b) tohoto článku.
3.
Nepřetržitě se uplatňují fyzická
ochranná opatření na úrovních, které splňují alespoň
kritéria stanovená v příloze C informačního oběžníku
MAAE INFCIRC/254/rev. 10/část v platném znění;
doplňkově k tomuto dokumentu budou členské státy
Společenství, případně Evropská komise, a Jihoafrická republika
při uplatňování opatření fyzické ochrany odkazovat na své
závazky v rámci Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně jaderného
materiálu ze dne 3. března 1980, včetně jakýchkoli změn,
které jsou platné pro každou smluvní stranu, a doporučení v oblasti
jaderné bezpečnosti týkající se fyzické ochrany jaderného materiálu a
jaderných zařízení (INFCIRC/225/rev. 5), dokument MAAE o jaderné
bezpečnosti ze série č. 13. Mezinárodní přeprava podléhá
ustanovením Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně jaderného materiálu ze
dne 3. března 1980, včetně jakýchkoli změn, které jsou
platné pro každou smluvní stranu, a předpisům MAAE pro bezpečnou
přepravu radioaktivních materiálů (bezpečnostní normy MAAE,
série č. TS-R-1).
4.
Jaderná bezpečnost a nakládání s odpady je
předmětem Úmluvy o jaderné bezpečnosti (informační
oběžník MAAE INFCIRC/449), Společné úmluvy o bezpečnosti
při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při
nakládání s radioaktivními odpady (informační oběžník MAAE
INFCIRC/546), Úmluvy o pomoci v případě jaderné nehody nebo
radiační mimořádné situace (informační oběžník MAAE INFCIRC/336)
a Úmluvy o včasném oznamování jaderné nehody (informační oběžník
MAAE INFCIRC/335).
Článek VII
Výměna
informací a duševního vlastnictví
Využívání a šíření informací a práv
duševního vlastnictví, včetně průmyslového vlastnictví,
patentů a autorských práv, a technologie převedené v rámci spolupráce
podle této dohody jsou v souladu s ustanoveními přílohy A.
Článek
VIII
Provádění dohody
1.
Ustanovení této dohody jsou prováděna
v dobré víře takovým způsobem, aby se zabránilo omezování,
zpožděním nebo nežádoucím zásahům do jaderných činností
v Jihoafrické republice a ve Společenství a aby byla v souladu
s přísnými řídícími postupy, které jsou vyžadovány pro
ekonomické a bezpečné provádění jaderných činností.
2.
Ustanovení této dohody nebudou používána pro žádné komerční
nebo průmyslové výhody, ani pro účely, které zasahují
do komerčních nebo průmyslových zájmů, ať už domácích
nebo mezinárodních, kterékoliv ze smluvních stran nebo oprávněných osob,
ani pro účely, které zasahují do jaderné politiky kterékoli ze smluvních
stran, nebo vlád členských států Společenství, ani pro
účely, které by bránily podpoře mírového neexplozivního využití
jaderné energie, ani pro účely, které by bránily pohybu položek, které
podléhají nebo u kterých bylo oznámeno, že by mohly podléhat ustanovením této
dohody buď v rámci příslušné územní soudní pravomoci smluvních
stran, nebo mezi Jihoafrickou republikou a Společenstvím.
3.
S jaderným materiálem, který je předmětem
této dohody, se nakládá v souladu se zásadami proporcionality, nahraditelnosti
a rovnocennosti jaderných materiálů.
4.
Jakékoli změny dokumentů
zveřejněných agenturou MAAE a uvedených v článcích I, V
nebo VI této dohody jsou v rámci této dohody platné, pouze pokud se smluvní
strany diplomatickou cestou navzájem písemně informují, že takové
změny přijímají.
Článek
IX
Správní
ujednání
1.
Příslušné orgány obou smluvních stran stanoví
správní ujednání k zajištění účinného provádění ustanovení této
dohody.
2.
Tato správní ujednání se mohou mimo jiné týkat
finančních ustanovení, určení úkolů vedení a podrobných
ustanovení o šíření informací a právech k duševnímu vlastnictví.
3.
Správní ujednání stanovené podle odstavce 1 tohoto
článku může být změněno, pokud o tom příslušné orgány
po vzájemné dohodě písemně rozhodnou.
Článek
X
Platné
právní předpisy
Spolupráce podle této dohody musí být v
souladu s právními a správními předpisy platnými v Jihoafrické
republice a v Evropské unii, jakož i s mezinárodními dohodami, které
smluvní strany uzavřely. Pokud jde o Společenství, platné právní
předpisy zahrnují Smlouvu o Euratomu a z ní odvozené právní
předpisy.
Článek
XI
Nedodržení
ustanovení
1.
Jestliže kterákoli smluvní strana nebo kterýkoli
členský stát Společenství poruší základní ustanovení této dohody,
může druhá smluvní strana spolupráci podle této dohody příslušným
písemným oznámením zcela nebo zčásti pozastavit nebo ukončit.
2.
Před přijetím takových opatření
smluvní strany jednají s cílem dosáhnout dohody, zda jsou zapotřebí
nápravná opatření, a pokud ano, jaká nápravná opatření a v jakém
časovém horizontu mají být přijata. Tato opatření jsou
přijata pouze v případě, že ve lhůtě definované
smluvními stranami nebyla přijata opatření, o nichž smluvní strany
rozhodly, nebo v případě, že se nepodařilo nalézt řešení po
uplynutí lhůty definované smluvními stranami.
3.
Pokud se smluvní strany nedohodnou jinak, nemá
vypovězení této dohody vliv na provádění veškerých opatření
a/nebo smluv, které byly dohodnuty během doby platnosti dohody, avšak ke
dni ukončení dohody nebyly uzavřeny.
Článek
XII
Konzultace
a řešení sporů
1.
Na žádost jedné ze smluvních stran se
v případě potřeby zástupci smluvních stran sejdou, aby
společně projednali záležitosti vyplývající z výkladu či
uplatňování této dohody, dohlédli na její provádění a prodiskutovali
dodatečná opatření pro spolupráci, která tato dohoda nestanoví.
Takové konzultace mohou rovněž probíhat formou výměny korespondence.
2.
Spory při výkladu, uplatňování nebo
provádění této dohody, které nejsou vyřešeny vyjednáváním nebo jiným
způsobem dohodnutým příslušnými smluvními stranami, se na žádost
jedné ze smluvních stran předloží arbitrážnímu soudu složenému ze tří
rozhodců. Každá smluvní strana jmenuje jednoho rozhodce a oba takto
jmenovaní rozhodci zvolí třetího, který není státním příslušníkem ani
jedné ze smluvních stran a jenž je předsedou. Pokud do třiceti
dnů od požadavku na arbitráž jedna ze smluvních stran nejmenuje svého
rozhodce, může druhá smluvní strana sporu požádat předsedu
Mezinárodního soudního dvora, aby tohoto rozhodce za smluvní stranu, která svého
rozhodce nejmenovala, jmenoval. V případě, že do třiceti
dnů od jmenování rozhodců obou smluvních stran není zvolen třetí
rozhodce, může jedna ze smluvních stran požádat předsedu
Mezinárodního soudního dvora, aby třetího rozhodce jmenoval. Rozhodčí
soud je usnášeníschopný, je-li přítomná většina jeho členů,
a ke všem rozhodnutím je zapotřebí většiny hlasů všech
členů rozhodčího soudu. Soud stanoví pravidla rozhodčího
řízení. Rozhodnutí arbitrážního soudu bude pro obě smluvní strany
závazné a budou je provádět. Odměna rozhodců se stanoví
stejně jako odměna soudců ad hoc Mezinárodního soudního dvora.
3.
Pro účely řešení sporů se použije
anglické znění této dohody.
Článek
XIII
Doplňková
ustanovení
1.
Tato dohoda se použije, aniž je dotčeno právo
členských států uzavírat dvoustranné dohody s Jihoafrickou
republikou, pokud jsou tyto dvoustranné dohody plně v souladu s cíli
a podmínkami této dohody, přičemž respektuje pravomoci členských
států na straně jedné a Společenství na straně druhé.
Dvoustranné dohody uzavřené mezi některými členskými státy
před vstupem Dohody mezi Společenstvím a Jižní Afrikou v platnost
mohou platit i nadále.
2.
Ustanovení pro formulaci těchto ujednání a
dohody by se měla odrazit tam, kde je to vhodné, v souladu s pravomocí
smluvních stran a s výhradou souhlasu dotčených smluvních stran.
Článek XIV
Změny a statut přílohy
1.
Smluvní strany mohou na žádost jedné z nich
jednat o možných změnách této dohody, zejména aby zohlednily mezinárodní
vývoj v oblasti dozoru nad jadernou bezpečností.
2.
Tato dohoda může být na základě souhlasu
smluvních stran změněna.
3.
Veškeré změny vstupují v platnost dnem,
který určí smluvní strany prostřednictvím výměny diplomatických
nót.
4.
Příloha této dohody tvoří její nedílnou
součást a může být pozměněna v souladu s odstavci
1 až 3 tohoto článku.
Článek
XV
Vstup
v platnost a doba trvání
1.
Tato dohoda vstupuje v platnost v den
vydání pozdějšího z písemných oznámení, v nichž si smluvní
strany vzájemně sdělí, že dokončily své příslušné
vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost.
2.
Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu
deseti let. Platnost dohody bude poté automaticky prodlužována o další
pětiletá období za předpokladu, že jedna ze smluvních stran neoznámí
druhé smluvní straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit, a to
alespoň šest měsíců před uplynutím dalšího takového období.
3.
Bez ohledu na pozastavení, vypovězení nebo
skončení platnosti této dohody nebo spolupráce, která vznikla na
základě této dohody, z jakéhokoliv důvodu zůstávají
povinnosti stanovené v článcích III, IV, V, VI, VII, VIII, IX a X
nadále v platnosti, dokud se jaderný materiál, nejaderný materiál nebo
zařízení podléhající těmto článkům nachází na území druhé
smluvní strany, v její soudní pravomoci nebo kontrole nebo dokud podle
ustanovení článku IV smluvní strany nerozhodnou, že tento jaderný materiál
již není dále použitelný nebo znovu obnovitelný k použití pro zpracování
do formy, ve které je použitelný pro jakoukoli jadernou činnost významnou
z hlediska ochranných opatření.
V …    ve dvou prvopisech v jazyce
anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském,
italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém,
nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském,
slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění
mají stejnou platnost.
NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže
podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě
své podpisy.
Za Evropské společenství pro atomovou
energii            Za Jihoafrickou republiku
PŘÍLOHA A
Hlavní zásady pro přiznání práv duševního vlastnictví, která
vznikla na základě společných výzkumných činností podle dohody o
spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie
I. VLASTNICTVÍ, PŘIZNÁNÍ A VÝKON PRÁV
1. Tato příloha se vztahuje na spolupráci
prováděnou na základě této dohody, nedohodnou-li se smluvní strany
jinak. Účastníci společně vypracují plány zavádění
výsledků technického rozvoje týkající se vlastnictví a používání informací
a duševního vlastnictví, včetně jejich zveřejňování, které
budou vytvořeny v průběhu spolupráce. Tyto plány schvalují
smluvní strany před uzavřením smluv o specifické spolupráci ve
výzkumu a rozvoji, na které se v plánech odkazuje.
Plány zavádění výsledků technického
rozvoje se vypracují s ohledem na cíle spolupráce, na poměrné
příspěvky účastníků, otázky spojené s udělováním
licencí podle území nebo oblastí použití, na požadavky ukládané platnými
právními předpisy a na další činitele, které účastníci považují
za vhodné. Ve společných plánech zavádění výsledků technického
rozvoje jsou rovněž upravena práva a povinnosti ve vztahu
k výsledkům duševní činnosti v souvislosti s výzkumem
prováděným hostujícími vědeckými pracovníky.
2. Výsledky duševní činnosti
vytvořené během spolupráce, které nebyly upraveny v plánu
zavádění výsledků technického rozvoje, budou se souhlasem smluvních
stran přiznány podle zásad uvedených v plánu zavádění výsledků
technického rozvoje. V případě neshody se výsledky duševní
činnosti stanou společným vlastnictvím všech účastníků
společného výzkumu, v jehož průběhu výsledky duševních
činností vznikly. Každý účastník, na kterého se toto ustanovení
vztahuje, je oprávněn využít tyto výsledky duševní činnosti pro své
obchodní využití bez zeměpisného omezení.
3. Každá smluvní strana zajistí, aby druhé
smluvní straně a jejím účastníkům mohla být přiznána práva
na výsledky duševní činnosti v souladu s těmito zásadami.
4. Při zachování podmínek
hospodářské soutěže v oblastech uvedených v této dohodě usiluje
každá smluvní strana, aby práva nabytá na základě této dohody a ujednání
uzavřených podle ní byla vykonávána tak, aby zejména podporovala:
i) šíření a používání informací
vytvořených, legálně šířených nebo jinak legálně
zpřístupněných na základě této dohody;
ii) přijetí a uplatňování
mezinárodních technických norem.
II. DÍLA CHRÁNĚNÁ AUTORSKÝM PRÁVEM
Podle této dohody požívají autorská práva
smluvních stran nebo jejich účastníků zacházení v souladu s
Bernskou úmluvou o ochraně literárních a uměleckých děl
(Pařížský akt 1971).
III. LITERÁRNÍ DÍLA VĚDECKÉHO CHARAKTERU
Aniž je dotčen oddíl IV této přílohy
a nestanoví-li plány zavádění technického rozvoje jinak,
zveřejňují smluvní strany a účastníci uvedené spolupráce jeho
výsledky společně. Vedle zmíněného obecného pravidla platí
následující postupy:
a) zveřejní-li jedna smluvní strana nebo
její jiní účastníci vědecké a odborné časopisy, články,
zprávy, knihy, včetně videozáznamů a softwaru, které jsou
výsledkem spolupráce prováděné na základě této dohody, má druhá
smluvní strana nebo její jiní účastníci právo na celosvětovou
nevýlučnou neodvolatelnou a bezplatnou licenci na překlad, reprodukci,
zpracování, předávání a veřejné šíření takových děl;
b) smluvní strany zajistí, aby literární díla
vědecké povahy vyplývající ze spolupráce probíhající podle této dohody a
zveřejněná nezávislými vydavateli byla co nejvíce šířena;
c) ve všech výtiscích díla chráněného
autorským právem, jež má být veřejně šířeno a předváděno
podle těchto ustanovení, musí být uvedeno jméno či pseudonym autora
či autorů, ledaže výslovně odmítnou své uvedení. V každém
výtisku musí být rovněž zřetelně uvedeno potvrzení společné
podpory obou smluvních stran a/nebo jejich zástupců a/nebo organizací.
IV. NEZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE
1. Nezveřejňované informace písemné
podoby
a) Každá smluvní strana nebo její
účastníci určí co nejdříve a nejlépe v plánu zavádění
výsledků technického rozvoje informace týkající se této dohody, které
nemají být zveřejněny, zejména s ohledem na tato kritéria:
- důvěrnost informací, které jako
celek nebo ve svém konkrétním uspořádání nejsou obecně známy
odborníkům v daném oboru ani jim nejsou snadno zákonně dostupné;
- skutečnou nebo potencionální obchodní
hodnotu těchto informací vzhledem k jejich důvěrné povaze;
- dřívější ochranu informací, pokud
osoba příslušná ze zákona přijala s ohledem na okolnosti
odůvodněná opatření pro zachování jejich důvěrnosti.
V určitých případech se smluvní
strany a jejich účastníci mohou dohodnout, že neurčí-li jinak,
nemohou být informace poskytované, vyměňované nebo vytvořené
během spolupráce podle této dohody zcela nebo zčásti zveřejněny.
b) Každá smluvní strana zajistí, aby
nezveřejněné informace podle této dohody a jejich výsledná výsadní
povaha byly pro druhou smluvní stranu okamžitě rozpoznatelné, např.
prostřednictvím vhodného označení nebo zmínkou o omezení. Toto
ustanovení se rovněž uplatní pro všechny celkové nebo částečné
reprodukce zmíněných informací.
Smluvní strana, která obdrží
nezveřejňované informace podle této dohody, respektuje jejich
důvěrnou povahu. Tato omezení automaticky zaniknou, pokud je vlastník
těchto informací sdělí bez omezení odborníkům v daném oboru.
c) Nezveřejňované informace
sdělované na základě této dohody mohou být přijímající smluvní
stranou dále šířeny osobám, které ji tvoří nebo které tato strana
zaměstnává, jakož i ostatním dotčeným subjektům nebo
oprávněným orgánům přijímající strany pro konkrétní účely
probíhající spolupráce za podmínky, že takové šíření veškerých
nezveřejňovaných informací bude předmětem zvláštní dohody o
zachování důvěrnosti informací a že jejich důvěrná povaha
bude snadno rozpoznatelná v souladu s výše zmíněnými ustanoveními.
d) Přijímající smluvní strana může
za podmínky, že předem získá písemný souhlas smluvní strany, která
poskytuje nezveřejňované informace podle této dohody, tyto informace
šířit ve větší míře, než to dovoluje odstavec c). Smluvní strany
společně připraví postupy pro podávání žádostí o rozsáhlejší
šíření informací a získávání předchozího písemného souhlasu
s rozsáhlejším šířením informací a každá smluvní strana udělí
tento souhlas v rozsahu, který jí umožňují její vlastní politiky a právní
a správní předpisy.
2. Nezveřejňované nepísemné
informace
S nepísemnými nezveřejňovanými
informacemi či jinými důvěrnými nebo chráněnými informacemi
poskytovanými na seminářích nebo jiných jednáních pořádaných na
základě této dohody nebo s informacemi vznikajícími při
zaměstnávání pracovníků, při používání zařízení nebo
při společných projektech zacházejí smluvní strany nebo jejich
účastníci podle zásad pro písemné informace uvedených v této příloze
za podmínky, že příjemce zmíněných nezveřejňovaných nebo
jiných důvěrných či chráněných informací byl při
jejich sdělení předem písemně upozorněn na
důvěrnou povahu těchto informací.
3. Kontrola
Každá smluvní strana učiní vše, aby
zaručila, že nezveřejňované informace, které získala na
základě této dohody, budou chráněny podle této dohody. Pokud se jedna
ze smluvních stran dozví, že není nebo pravděpodobně nebude schopna
splnit ustanovení o nešíření informací stanovená v odstavcích 1 a 2,
neprodleně to oznámí druhé smluvní straně. Obě smluvní strany se
pak společně pokusí najít vhodné řešení.
V. Určující charakteristiky plánu
zavádění výsledků technického rozvoje
Plán zavádění výsledků technického
rozvoje je zvláštní dohoda o provádění spolupráce a o příslušných
právech a povinnostech účastníků, která se uzavírá mezi
účastníky. Pokud jde o výsledky duševní činnosti, upravuje plán
zavádění technického rozvoje obvykle mimo jiné: vlastnictví, ochranu,
uživatelská práva pro účely výzkumu a vývoje, využití a šíření
včetně ujednání týkajícího se společného zveřejnění,
práva a povinnosti hostujících výzkumníků a postupy pro řešení
sporů. Plán zavádění výsledků technického rozvoje může
rovněž řešit otázky obecných a detailních informací, udělování
licencí a problematiku konečných výsledků.
[1]               INFCIRC/540.


title: Doporučení Komise ze dne 21. října 2011 o výzkumné iniciativě společného plánování Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy

text:
               22.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 310/1

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 21. října 2011
   o výzkumné iniciativě společného plánování „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“
   2011/C 310/01
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 181 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Změna klimatu je jednou z velkých výzev naší doby: Kodaňská dohoda (1) uznala nutnost dosažení cíle 2 °C a zdůraznila potřebu výrazného snížení celosvětových emisí skleníkových plynů a vyzývá k činnostem zaměřeným na minimalizaci dopadů změny klimatu.

               (2)

               Nadcházející pátá hodnotící zpráva Mezivládního panelu o změně klimatu (IPCC), jež má být zveřejněna v roce 2014, by měla shromáždit a posoudit nové vědecké výsledky s cílem poskytnout pevný vědecký základ pro rozhodování s důrazem na budoucí klimatické odhady, regionální aspekty změny klimatu a související dopad, posouzení různých cest pro zmírnění změny klimatu a úlohu každého odvětví, např. energetiky, dopravy, zemědělství, průmyslu.

               (3)

               Strategie Evropa 2020 dává jasně najevo potřebu splnit cíle v oblasti emisí, které jsou již stanovené na úrovni Evropské unie, a zdůrazňuje, že je třeba posílit odolnost našich ekonomik vůči klimatickým rizikům a také naši schopnost předcházet katastrofám a reagovat na ně.

               (4)

               Výzkum a inovace jsou v centru výše uvedených politických cílů. Zejména jsou zapotřebí lepší klimatické odhady pro řešení možných budoucích změn, pokud bude často docházet k extrémním událostem, jejichž intenzita bude značná. Výzkum se rovněž vyžaduje v případě posouzení proveditelnosti, dopadů a provádění globálních cílů v Evropě i mimo ni a pro kvantifikaci regionálních dopadů souvisejících s těmito cíli. Lepší znalosti jsou zásadní pro identifikaci možností přizpůsobení a zmírňování a pro posouzení jejich možných přínosů, dopadů a nákladů ve srovnání se situací, pokud by nebyla přijata žádná opatření.

               (5)

               Zranitelnost a odolnost společnosti a ekosystémů vůči rizikům spojeným s klimatem jsou stále nedostatečně chápány. V souvislosti s tím je nutné lépe porozumět základním procesům ovlivňujícím složitý klimatický systém, aby se změna klimatu lépe odhalovala a určovala (vliv lidské činnosti oproti vlivu přírody) a aby se rozlišovalo mezi změnou klimatu a proměnlivostí klimatu.

               (6)

               Technologie, koncepce a mechanismy pro zmírnění změny klimatu jsou naléhavě nutné pro zajištění radikálního snížení emisí CO2 požadovaného do roku 2050, a to včetně výzkumu a inovací v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, zachycování a skladování uhlíku, účinného využívání energie a zdrojů, alternativních paliv, změny ve využívání půdy, udržitelné mobility, zemědělství a lesnictví a snižování emisí znečišťujících látek ovlivňujících lidské zdraví nebo životní prostředí.

               (7)

               Měly by se zřídit klimatické služby pro vypracování, dostupnost a uplatňování vědecky podložených klimatických odhadů. V tomto ohledu je výzkum žádoucí pro zlepšení a rozvoj dlouhodobého sledování systémů, analýz údajů, modelů a systémů předpovědí v různých časových plánech a pro podporu vytvoření účinných partnerství mezi dodavateli a uživateli.

               (8)

               Na svém zasedání dne 26. května 2010 (2) Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala, že iniciativa „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“ je oblastí, ve které by společné plánování významně přispělo ke snížení roztříštěnosti v úsilí členských států v oblasti výzkumu. Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k její přípravě. Rada také opětovně potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat. Analýza výzkumných činností prováděných na vnitrostátní úrovni, jež je součástí pracovního dokumentu útvarů Komise, potvrzuje, že pro zvýšení účinnosti a dopadu výzkumu a rovněž pro využití součinnosti s činnostmi prováděnými na úrovni EU prostřednictvím vypracování společného strategického plánu výzkumu je nezbytná lepší koordinace.

               (9)

               Výzkum v oblasti změn klimatu a v oblastech s klimatem souvisejícími je jednou z klíčových oblastí rámcového programu Evropské unie pro výzkum, který hraje vysoce strategickou úlohu při podpoře politického procesu Evropské unie se zohledněním globálního rozměru klimatické změny. Činnosti v rámci této iniciativy společného plánování musí být úzce koordinovány se sedmým rámcovým programem Evropské unie a budoucími programy Evropské unie v této oblasti, zejména rámcovým programem pro výzkum a inovace Horizont 2020.

               (10)

               Společné plánování výzkumu v oblasti propojování znalostí o změně klimatu by přispěla ke koordinaci výzkumu v této oblasti a k vytvoření plně funkčního evropského výzkumného prostoru zaměřeného na změnu klimatu, posílilo by vedoucí úlohu Evropy a konkurenceschopnost výzkumu v této oblasti.

               (11)

               Za účelem dosažení cílů vytyčených v tomto doporučení by členské státy měly spolupracovat s Komisí při zvažování možných iniciativ Komise, které by členským státům pomohly při dalším vypracovávání a provádění strategického plánu výzkumu.

               (12)

               Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o pokroku vzešlém ze všech iniciativ společného plánování, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společnou vizi, jakým způsobem může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí, a to propojením vědy, politiky, ekonomiky a společnosti. Členské státy by se měly do zmíněné činnosti plně zapojit, a to zejména země, ve kterých se předpokládají značné dopady klimatické změny.

               2.

               Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společný operační strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti klimatických změn. Měl by obsahovat prováděcí plán, který stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k jeho provádění.

               3.

               Členské státy se vyzývají, aby do operačního strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:

                           a)

                           posílení výměny informací o příslušných regionálních a národních programech, výzkumných činnostech a koordinovaných programech výzkumu na úrovni Evropské unie, a to rovněž s ohledem na pravidelnou aktualizaci mapování evropského výzkumu v této oblasti;

                           b)

                           výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů;

                           c)

                           určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů;

                           d)

                           definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu c);

                           e)

                           zajištění koordinace a rozvoje součinnosti se stávajícími režimy výzkumu a inovací v Evropské unii, např. rámcovým programem, včetně předprovozních činností v rámci globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti, výzkumem v oblasti klimatu a v oblastech s klimatem souvisejících, jež provádí Společné výzkumné středisko (JRC) a Evropský technologický institut (ETI) / Klimatické znalostní a inovační společenství (KIC); výzkumnými činnostmi podporovanými v rámci politiky soudržnosti; dalšími souvisejícími iniciativami společného plánování, jakož i se střediskem výměny informací o přizpůsobení Evropské unie spravovaným Komisí a Evropskou agenturou pro životní prostředí. Měly by být vybudovány silné vazby v příslušných oblastech spjatých se změnou klimatu, jimiž se zvlášť nezabývá tato iniciativa společného plánování, zejména pokud jde o vypracování možností zmírnění a přizpůsobení, jakož i o rizika a příležitosti boje proti změně klimatu;

                           f)

                           případné sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databank, nebo vývoj modelů pro studium procesů změny klimatu a jejích dopadů;

                           g)

                           podporu lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým odvětvím, jakož i otevřenou inovaci mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelskými odvětvími, jež se změnou klimatu souvisejí a jsou jí zasaženy;

                           h)

                           poskytování a šíření znalostí, inovací a mezioborových metodických přístupů, zejména pokud jde o výsledky, které jsou relevantní pro příslušné politiky;

                           i)

                           poskytování odpovídajících vědeckých informací vnitrostátním strukturám a strukturám Evropské unie s rozhodovacími pravomocemi;

                           j)

                           zavedení vhodné výměny informací s příslušnými mezinárodními programy;

                           k)

                           budování sítí středisek, která se věnují výzkumu změny klimatu, včetně středisek, která jsou mimo Evropský výzkumný prostor;

                           l)

                           posílení kapacit pro společné prognózy.

               4.

               Členské státy se vyzývají, aby zachovaly a dále rozvíjely společnou řídící strukturu pro oblast změny klimatu, pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.

               5.

               Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních výzkumných programů nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností, a to v souladu s pokyny pro rámcové podmínky pro společné plánování vypracovanými skupinou na vysoké úrovni pro společné plánování, která působí v rámci Rady (3).

               6.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti.

               7.

               Členské státy vyzývají k tomu, aby udržovaly úzký vztah se strategickým fórem pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci (SFIC) při vývoji a provádění případného mezinárodního rozměru strategického plánu výzkumu a zajištění soudržnosti s iniciativami SFIC ve vztahu k třetím zemím.

               8.

               Členské státy se vyzývají, aby prostřednictvím výročních zpráv o pokroku Komisi pravidelně informovaly o pokroku této iniciativy společného plánování.

      V Bruselu dne 21. října 2011.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise

      (1)  Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) 2009 – zpráva z 15. zasedání konference smluvních stran, jež se konalo v Kodani ve dnech 7. až 19. prosince 2009.

      (2)  10246/10.

      (3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf