title: DOPORUČENÍ KOMISE o urychlení postupů udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a usnadnění smluv o nákupu elektřiny

text:
               DOPORUČENÍ KOMISE

               ze dne 18.5.2022

               o urychlení postupů udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a usnadnění smluv o nákupu elektřiny

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Energie z obnovitelných zdrojů je ústředním prvkem přechodu na čistou energii, který je nezbytný pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, zajištění cenové dostupnosti energie a snížení závislosti Unie na fosilních palivech a dovozu energie.

               (2)Energie z obnovitelných zdrojů má pro občany Unie řadu výhod: přispívá k úsilí o řešení změny klimatu, pomáhá chránit naše životní prostředí, generuje růst a vytváří nová pracovní místa, přispívá k zajištění vedoucí úlohy Unie v oblasti technologií a průmyslu a zvyšuje odolnost ekonomiky Unie.

               (3)Odvětví energetiky je odpovědné za více než 75 % celkových emisí skleníkových plynů v Unii. Urychlení výroby energie z vyvíjených a zaváděných zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů má proto zásadní význam pro dosažení cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 a pro přispění k dosažení cíle Unie, kterým je snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 %, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119
                  1
               .

               (4)Rychlé zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů má zásadní význam pro řešení problému vysokých cen energie. Snížené fixní náklady a téměř nulové variabilní náklady na energii z obnovitelných zdrojů znamenají, že náklady na elektřinu z obnovitelných zdrojů jsou stabilnější a nižší než náklady na fosilní paliva. Zrychlené zavádění obnovitelných zdrojů energie sníží závislost Unie na převážně dovážených fosilních palivech.

               (5)Jak je uvedeno ve sdělení „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“ (dále jen „sdělení REPowerEU“)
                  2
               , rychlé zvýšení využívání energie z obnovitelných zdrojů má zásadní význam pro snížení závislosti Unie na fosilních palivech a postupné ukončení spotřeby ruského plynu. Plán REPowerEU obsahuje opatření zaměřená na dosažení tohoto cíle, stejně jako evropský semestr, v jehož rámci jsou navrhována doporučení pro jednotlivé země týkající se povolení, která jsou přizpůsobena situaci jednotlivých členských států.

               (6)Sdělení REPowerEU rovněž zavedlo iniciativu vodíkového akcelerátoru, která zdvojnásobuje cílové hodnoty pro rok 2030 v oblasti obnovitelného vodíku s cílem snížit vnější závislost Unie na dovozu fosilních paliv. K výrobě 10 Mt obnovitelného vodíku bude Unie do roku 2030 potřebovat další kapacity energie z obnovitelných zdrojů ve výši 80 GW.

               (7)Pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů se v zásadě vyžaduje povolení pro provozování zamýšlené činnosti. Postupy udělování povolení pomáhají zajistit, aby byly projekty bezpečné a zabezpečené. Tyto postupy jsou však složité, nejednotné a trvají neúměrně dlouho, což představuje významnou překážku pro rychlé a nezbytné zavádění energie z obnovitelných zdrojů a pro dosažení cenově dostupnějšího, bezpečnějšího a udržitelnějšího energetického systému Unie.

               (8)Průtahy při vyřizování povolení pro projekty ohrožují včasné dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu a zvyšují náklady na projekty, které jsou k tomu nezbytné. Průtahy mohou rovněž vést k instalaci méně účinných zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v důsledku dynamických inovací.

               (9)Tyto překážky byly identifikovány již ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES
                  3
               , která členským státům ukládala povinnost vyhodnotit postupy udělování povolení s cílem snížit regulativní a neregulativní překážky při výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES
                  4
                zavedla požadavky na zjednodušení správních postupů pro subjekty zabývající se vývojem energie z obnovitelných zdrojů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001
                  5
                tyto požadavky zpřísňuje. Jejich úplné a rychlé provedení ve všech členských státech významně přispívá ke zkrácení správních postupů, je prioritou číslo jedna a je velmi naléhavé.

               (10)Komise podporuje členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu
                  6
                a poskytuje individuálně uzpůsobené technické odborné znalosti pro navrhování a provádění reforem, včetně těch, které zefektivňují rámec pro postupy schvalování a udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a podporují využívání podnikových smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Technická podpora například zahrnuje posílení správní kapacity, harmonizaci legislativních rámců a sdílení příslušných osvědčených postupů.

               (11)Lhůty pro postup udělování povolení stanovené ve směrnici (EU) 2018/2001 platí, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z platného práva Unie v oblasti životního prostředí, soudní opravné prostředky a jiná řízení před soudy a mechanismy alternativního řešení sporů, včetně řízení o stížnostech a mimosoudních opravných prostředků, a je možné je prodloužit o dobu trvání takových řízení.

               (12)Další významnou překážkou pro provádění projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů je v mnoha členských státech odmítavý postoj veřejnosti k těmto projektům. Při řešení tohoto problému by měly být ve všech fázích vývoje projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů – od rozvoje politiky až po územní plánování a vývoj projektů – zohledněny potřeby a perspektivy občanů a zúčastněných společenských subjektů a měly by být podporovány osvědčené postupy pro zajištění spravedlivého rozdělení různých dopadů zařízení mezi místní obyvatelstvo.

               (13)Většina překážek souvisejících s udělováním povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a související síťovou infrastrukturu, jakož i osvědčené postupy, s jejichž pomocí lze tyto překážky překonat, byla zjištěna na úrovni členských států.

               (14)V důsledku zlepšení situace v souvislosti s jinými překážkami, jako jsou náklady na technologie, které se v posledních deseti letech dramaticky snížily, nebo problémy s financováním, které se díky snížení nákladů a rostoucímu počtu podnikových smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů zmírnily, se nejzávažnějšími překážkami staly překážky administrativní.

               (15)Toto doporučení se těmito problematickými otázkami zabývá a vyzývá k nalezení řešení v rámci stávajícího právního rámce. Není jím dotčeno právo Unie, zejména v oblasti energetiky a životního prostředí, ani povinnosti z něj vyplývající. Nejsou jím dotčena ani pravidla Unie v oblasti hospodářské soutěže, zejména články 101, 102 a 106 Smlouvy o fungování Evropské unie, ani rozhodovací praxe Komise při prosazování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže.

               (16)Spolu s tímto doporučením byl přijat legislativní návrh na změnu a posílení ustanovení směrnice (EU) 2018/2001 týkajících se správních postupů. Vzhledem k tomu, že je nutné urychlit zavádění projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, měly by členské státy začít co možná nejdříve hledat vhodné pevninské a mořské oblasti a připravovat plány pro obzvláště vhodné oblasti („oblasti vhodné pro obnovitelné zdroje energie“) v souladu s článkem 15b návrhu na změnu směrnice (EU) 2018/2001 týkající se povolování.

               (17)Územní plánování námořních prostor je klíčovým nástrojem pro určení budoucích oblastí pro zavádění energie z obnovitelných zdrojů a pro usnadnění víceúčelového využívání námořního prostoru, včetně zachování a ochrany mořského prostředí. Směrnice o územním plánování námořních prostor
                  7
                stanoví povinnost členských států přijmout do 31. března 2021 vnitrostátní územní plány námořních prostor. Komise vyzývá členské státy, které dosud směrnici o územním plánování námořních prostor plně neprovedly, aby vypracovaly a přijaly svůj vnitrostátní územní plán
                  8
               .

               (18)Překážky vyplývající z postupů udělování povolení by rovněž mohly ovlivnit budoucí zavádění inovativních dekarbonizačních technologií potřebných pro klimatickou neutralitu. Vytvoření regulačních pískovišť, tj. testování – v reálném prostředí – inovativních technologií, výrobků, služeb nebo přístupů, které nejsou plně v souladu se stávajícím právním a regulačním rámcem, by mohlo podpořit inovace a usnadnit následné přizpůsobení právního prostředí tak, aby jim vyhovovalo.

               (19)Vývoj projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, které jsou částečně nebo zcela financovány prostřednictvím podnikových smluv o nákupu, pomůže urychlit zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Podnikové smlouvy o nákupu rovněž poskytují přímé výhody konečným spotřebitelům, mimo jiné tím, že poskytují konkurenceschopnou a předvídatelnou cenu energie a přispívají k programu sociální odpovědnosti podniků v Unii.

               (20)Navzdory meziročnímu nárůstu počtu podnikových smluv o nákupu v posledních pěti letech činí podíl projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů financovaných přímo odběrateli z řad podniků za rok pouze 15–20 %. Využívání podnikových smluv o nákupu je rovněž hlavně omezeno na některé členské státy, na elektřinu jako nosič energie a na velké nadnárodní společnosti orientované přímo na spotřebitele.

               (21)Spolu s tímto doporučením Komise prostřednictvím geografické laboratoře pro energetiku a průmysl
                  9
                (Energy and Industry Geography Lab, EIGL) zpřístupňuje digitálně konsolidované soubory údajů o široké škále relevantních energetických a environmentálních faktorů s cílem pomoci členským státům při určování „oblastí vhodných pro obnovitelné zdroje energie“ za účelem rychlého zavádění nových projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Komise má v úmyslu tento mapovací nástroj dále rozvinout začleněním dalších souborů údajů a propojením s digitálními nástroji územního plánování členských států,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               DEFINICE

               (1)Pro účely tohoto doporučení a doprovodných pokynů se má za to, že projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů zahrnují zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, jak jsou tyto pojmy definovány ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie (včetně energie ve formě obnovitelného vodíku), jakož i aktiva potřebná pro jejich připojení k distribuční soustavě a pro skladování vyrobené energie.

               RYCHLEJŠÍ A KRATŠÍ POSTUPY

               (2)Členské státy by měly zajistit, aby plánování, výstavba a provoz zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, jejich napojení na energetickou, plynárenskou a tepelnou soustavu a samotná distribuční soustava a skladovací zařízení podléhaly nejrychlejšímu možnému plánovacímu a povolovacímu řízení a byly považovány za projekty převažujícího veřejného zájmu a v zájmu veřejné bezpečnosti, s ohledem na legislativní návrh na změnu a posílení ustanovení směrnice (EU) 2018/2001 týkajících se správních postupů, a aniž jsou dotčeny právní předpisy Unie.

               (3)Členské státy by měly stanovit jasně vymezené, zrychlené a co nejkratší lhůty pro všechny kroky nezbytné pro udělení povolení k výstavbě a provozu projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, přičemž by měly upřesnit případy a okolnosti, kdy mohou být tyto lhůty prodlouženy. Členské státy by měly stanovit závazné maximální lhůty pro všechny příslušné fáze postupu posuzování vlivů na životní prostředí. Délka postupů udělování povolení k instalaci zařízení na výrobu solární energie v umělých konstrukcích by neměla být delší než tři měsíce.

               (4)Členské státy by měly stanovit časové rámce a zavést procesní pravidla s cílem zajistit efektivitu soudních řízení týkajících se přístupu ke spravedlnosti v případě projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

               (5)Členské státy by měly vytvořit jednotný postup pro celý administrativní proces podávání žádostí o povolení a jejich udělování. Pokud jsou vyžadována různá povolení, a to i pro související projekty ve stejné distribuční soustavě, měly by být před postupnými žádostmi upřednostněny žádosti souběžné.

               (6)Členské státy by měly žadatelům v době mezi podáním žádosti o povolení a výstavbou v rámci projektů umožnit aktualizaci technologické specifikace projektů, aby se usnadnilo zavádění inovativních technologií.

               (7)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 2 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               USNADNĚNÍ ÚČASTI OBČANŮ A SPOLEČENSTVÍ

               (8)Členské státy by měly motivovat občany, a to i z domácností s nízkými a středními příjmy, a energetická společenství k účasti na projektech v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a přijmout opatření na podporu předávání přínosů transformace energetiky místním komunitám, a tím posílit přijetí ze strany veřejnosti a její zapojení.

               (9)Členské státy by měly zavést zjednodušené postupy udělování povolení pro společenství pro obnovitelné zdroje, včetně povolení pro připojení zařízení ve vlastnictví společenství k dané distribuční soustavě, a omezit na minimum postupy a požadavky pro udělování licencí na výrobu, a to i pro samospotřebitele energie z obnovitelných zdrojů.

               (10)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 5 písm. c) a oddíle 6 písm. a) pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               ZLEPŠENÍ VNITŘNÍ KOORDINACE

               (11)Členské státy by měly zajistit zefektivnění a účinnou koordinaci mezi vnitrostátní, regionální a obecní úrovní, pokud jde o úlohy a povinnosti příslušných orgánů, jakož i o platné právní předpisy, nařízení a postupy pro schvalování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

               (12)Členské státy by měly navrhnout jednotné kontaktní místo pro udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů požadované směrnicí (EU) 2018/2001 tak, aby se co nejvíce snížil počet zapojených orgánů a maximalizovala se efektivita, a to s přihlédnutím k veřejným zdrojům a přínosům soustředění odborných znalostí v oblasti technologií, životního prostředí a práva.

               (13)Členské státy by měly zavést taková pravidla, aby pokud se příslušný orgán nebo orgány nevyjádří ve stanovených lhůtách, byla daná žádost schválena v příslušné fázi postupu udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (tzv. „kladné rozhodnutí vyplývající z nečinnosti správního orgánu“), pokud jejich vyjádření nevyžadují právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy.

               (14)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 3 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               JASNÉ A DIGITALIZOVANÉ POSTUPY

               (15)Členské státy by měly žadatelům na začátku postupu udělování povolení pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů sdělovat jasné, úplné a transparentní informace o všech požadavcích a procesních fázích, včetně řízení o stížnostech.

               (16)Členské státy by měly zavést plně digitální postupy udělování povolení a elektronickou komunikaci, které by nahradily používání papíru. Příslušné informace by měly být předkladatelům projektů zpřístupněny centrálně jako součást on-line příručky postupů, včetně vzorů žádostí, environmentálních studií a údajů a informací o možnostech účasti veřejnosti a správních poplatcích.

               (17)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 3 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               DOSTATEČNÉ LIDSKÉ ZDROJE A DOVEDNOSTI

               (18)Pro své orgány udělující povolení a orgány pro posuzování vlivů na životní prostředí by členské státy měly zajistit dostatečný a odpovídající personál s příslušnými dovednostmi a kvalifikací.

               (19)Členské státy by měly využít možností financování na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, které jsou k dispozici pro prohlubování dovedností a rekvalifikaci, zejména na regionální a místní úrovni, a zvážit zřízení aliance pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností s cílem překlenout nedostatek dovedností u zaměstnanců pracujících na postupech udělování povolení a na posuzování vlivů na životní prostředí.

               (20)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 4 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               LEPŠÍ IDENTIFIKACE A PLÁNOVÁNÍ LOKALIT PRO PROJEKTY

               (21)Členské státy by měly urychleně identifikovat vhodné pevninské a mořské oblasti pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů odpovídající jejich vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu a jejich příspěvku k dosažení revidovaného cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030. V rámci tohoto mapování by měly být identifikovány omezené a jasně definované oblasti jako obzvláště vhodné oblasti pro rozvoj energie z obnovitelných zdrojů (oblasti vhodné pro obnovitelné zdroje energie), přičemž je třeba se pokud možno vyhnout oblastem s významem pro životní prostředí a upřednostňovat mimo jiné znehodnocenou půdu, kterou nelze využít pro zemědělské účely. Za tímto účelem Komise vyzývá členské státy, aby využívaly aktualizované soubory údajů, které jsou k dispozici v geografické laboratoři pro energetiku a průmysl
                  10
                („EIGL“).

               (22)Členské státy by měly snížit počet „vyloučených zón“, v nichž nelze vyrábět energii z obnovitelných zdrojů, na nezbytné minimum. Členské státy by měly poskytovat jasné a transparentní informace a odůvodněné vysvětlení pro omezení týkající se vzdálenosti od obydlených oblastí a zón vyhrazených pro vojenské nebo civilní letectví. Omezení by měla být podložena důkazy a navržena tak, aby plnila svůj zamýšlený účel a zároveň maximalizovala dostupnost prostoru pro rozvoj projektů, a to s přihlédnutím k dalším omezením v oblasti územního plánování.

               (23)Členské státy by měly v takovém rozsahu, který je z právního hlediska možný, zjednodušit požadavky na posuzování vlivů projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů na životní prostředí, používat dostupné technické pokyny pro sladění využívání energie z obnovitelných zdrojů s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí a sloučit posuzování vlivů těchto projektů na životní prostředí do společného postupu s ostatními použitelnými posouzeními vlivů na životní prostředí. Členské státy by měly za účelem zkvalitnění procesu posuzování vlivů na životní prostředí systematicky využívat možnosti stanovit oblast působnosti
                  11
                nebo tuto možnost zavést povinně.

               (24)Členské státy by měly zajistit, aby usmrcování nebo vyrušování jedinců z druhů volně žijících ptáků a chráněných druhů podle směrnice Rady 92/43/EHS
                  12
                nebránilo rozvoji projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, a to zakotvením požadavku, aby tyto projekty případně zahrnovaly zmírňující opatření, která v co největší míře účinně zabrání usmrcování nebo vyrušování, monitorováním jejich účinnosti a – na základě informací získaných z monitorování – přijetím dalších nutných opatření, která zajistí, aby nedošlo k významnému negativnímu dopadu na populaci dotčených druhů. Pokud budou taková opatření zavedena, nahodilé usmrcení nebo vyrušování jedinců by nemělo být považováno za úmyslné, a proto by se na ně neměl vztahovat čl. 12 odst. 1 směrnice 92/43/EHS ani článek 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES
                  13
               .

               (25)Členské státy by měly podporovat včasné zapojení veřejnosti do přijímání územních plánů a víceúčelové využívání lokalit a zajistit transparentnost ohledně toho, kde a jak mohou být projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů vybudovány nebo instalovány, včetně malých zařízení na úrovni obcí. Členské státy by měly usilovat o koordinované plánování distribučních soustav a kapacit na výrobu energie z obnovitelných zdrojů na všech úrovních, a to i v rámci regionální spolupráce.

               (26)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 5 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               SNAZŠÍ PŘIPOJENÍ K DISTRIBUČNÍ SOUSTAVĚ

               (27)Členské státy by měly provádět dlouhodobé plánování distribučních soustav a investice v souladu s plánovaným rozšířením kapacit na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a s přihlédnutím k budoucí poptávce a cíli klimatické neutrality.

               (28)Členské státy by měly zavést zjednodušené postupy pro modernizaci stávajících zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, včetně zjednodušených postupů posuzování vlivů na životní prostředí, a přijmout jednoduchý oznamovací postup pro jejich připojení k distribuční soustavě, pokud se neočekává významný negativní environmentální nebo sociální dopad.

               (29)Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé soustav i) používali transparentní a digitální postup podávání žádostí o připojení k distribuční soustavě, ii) poskytovali informace o kapacitách soustavy a iii) optimalizovali využití kapacity soustavy tím, že umožní její využívání elektrárnami kombinujícími více vzájemně se doplňujících technologií.

               (30)Členské státy by měly zajistit právní jistotu pro nové využití plynovodů pro vodík tím, že jasně uvedou, která povolení budou vyžadována, a umožní zachování stávajících povolení.

               (31)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole I oddíle 6 pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               INOVATIVNÍ PROJEKTY

               (32)Komise vyzývá členské státy, aby zavedly regulační pískoviště pro udělování cílených výjimek z vnitrostátního, regionálního nebo místního legislativního nebo regulačního rámce pro inovativní technologie, výrobky, služby nebo přístupy s cílem usnadnit udělování povolení na podporu zavádění a systémové integrace energie z obnovitelných zdrojů, skladování a dalších dekarbonizačních technologií v souladu s právními předpisy Unie.

               USNADNĚNÍ SMLUV O NÁKUPU ELEKTŘINY

               (33)Členské státy by měly urychleně odstranit veškeré neodůvodněné administrativní nebo tržní překážky pro podnikové smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů, zejména s cílem urychlit využívání podnikových smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů ze strany malých a středních podniků.

               (34)Členské státy by měly navrhnout, naplánovat a provádět režimy podpory a záruky původu tak, aby byly slučitelné s podnikovými smlouvami o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů, doplňovaly je a umožňovaly je.

               (35)Při provádění těchto doporučení by měly členské státy používat postupy popsané v kapitole II pokynů uvedených v příloze tohoto doporučení.

               MONITOROVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A PŘEZKUM

               (36)Členské státy by měly zřídit kontaktní místo, jehož úkolem bude pravidelně monitorovat hlavní překážky v procesu udělování povolení a řešit problémy, s nimiž se potýkají předkladatelé projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

               (37)Členské státy by měly Komisi od března 2023 každé dva roky v rámci integrovaných vnitrostátních zpráv o pokroku v oblasti energetiky a klimatu, které mají být předloženy podle článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999
                  14
               , sdělovat veškeré dostupné podrobné informace o stavu provádění tohoto doporučení.

               (38)Komise přezkoumá provádění tohoto doporučení dva roky po jeho přijetí a posoudí, zda jsou zapotřebí další opatření, přičemž zohlední informace předložené členskými státy.

               V Bruselu dne 18.5.2022

                     Za Komisi

                     Kadri SIMSON
                     členka Komise

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (2)

                        Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33).

                     (4)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

                     (5)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro technickou podporu.

                     (7)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU ze dne 23. července 2014, kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 135).

                     (8)

                        Viz zpráva Komise o pokroku v provádění směrnice o územním plánování námořních prostor, COM(2022) 185 final, ze dne 3. května 2022.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Stanovením oblasti působnosti se rozumí vydání stanoviska k rozsahu a úrovni podrobností informací o životním prostředí, které mají být předloženy ve formě zprávy o posouzení vlivů na životní prostředí.

                     (12)

                        Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (13)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

                     (14)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 516 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. – 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku pro rok 2017
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 2. května 2017 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  7
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  8
               .

               (5)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 vláda plánuje zhoršení celkového schodku z 1,8 % v roce 2016 na 2,4 % v letech 2017 i 2018 a následně postupné zlepšování na 1,2 % HDP do roku 2021. Plánuje se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 1,7 % HDP do roku 2016 a revidovaný na 1,5 % HDP od roku 2017 – bude do roku 2020 splněn. Avšak na základě přepočteného strukturálního salda
                  9
                by střednědobého rozpočtového cíle v programovém výhledu dosaženo nebylo. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat až na téměř 61 % do konce roku 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý, což představuje riziko pro plnění cílových hodnot schodku.

               (6)Konvergenční program z roku 2017 uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření jsou v letech 2016 a 2017 značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2015 způsobilé dodatečné výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků 0,04 % HDP a v roce 2016 dodatečné způsobilé výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků nejsou žádné. Způsobilé dodatečné výdaje týkající se bezpečnostních opatření činily v roce 2016 0,04 % HDP. V roce 2017 se neočekává další nárůst výdajů v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, avšak dodatečné rozpočtové dopady opatření souvisejících s bezpečností se v současné době odhadují na 0,14 % HDP. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů vzhledem k tomu, že příliv uprchlíků i závažnost teroristické hrozby představují neobvyklé události, jejich dopad na maďarské veřejné finance je značný a udržitelnost by povolením dočasného odchýlení se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Požadovaná korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2016 proto byla s ohledem na dodatečné náklady na zajištění bezpečnosti snížena. Ve vztahu k roku 2017 bude konečné posouzení, včetně způsobilých částek, provedeno na jaře 2018 na základě zjištěných údajů, které poskytnou maďarské orgány.

               (7)Rada dne 12. července 2016 Maďarsku doporučila, aby za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 dosáhlo v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko výrazného odchýlení od tohoto požadavku.

               (8)S ohledem na fiskální situaci, a zejména na výši dluhu se v roce 2018 očekává, že Maďarsko provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 1,5 % HDP. Podle společně dohodnuté matice pro korekci v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce projevuje požadavkem na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  10
               , který nepřesahuje 2,8 % v roce 2018. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2018. Předpokládá se zároveň, že Maďarsko v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení ustanovení Paktu o stabilitě a růstu budou v roce 2017 nezbytná další opatření. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 zohledňovalo řádně cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Maďarska. V této souvislosti má Komise s ohledem na cyklickou situaci v Maďarsku v úmyslu využit příslušný prostor pro uvážení.

               (9)Konkurenceschopnost a potenciál růstu Maďarska jsou omezovány nízkou úrovní soukromých investic a nízkou produktivitou. Faktory, které mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a podnikové investice, souvisejí zejména s nedostatky v institucionálním výkonu a řízení. Jednou z největších překážek podnikání v Maďarsku jsou spolu s nedostatečným zapojením zúčastněných stran a tvorbou politiky nedostatečně založené na faktech časté změny v regulačním a daňovém prostředí. Regulační překážky v oblasti služeb mají také tendenci omezovat dynamiku trhu a bránit investicím. Restriktivní předpisy, zejména v maloobchodním sektoru, omezují hospodářskou soutěž v odvětví služeb a negativně ovlivňují podnikatelské prostředí.

               (10)Celkový poměr daní k HDP zůstává v Maďarsku mnohem vyšší, než je tomu v zemích ve stejném regionu, a problémy daňového systému přetrvávají. V roce 2017 vláda snížila příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení o 5 procentních bodů a na rok 2018 se plánuje snížení o další 2 procentní body. Toto opatření výrazně snížilo daňové zatížení osob s nízkými příjmy, které však i tak zůstává vysoké. To platí zejména pro osoby s nízkými příjmy, které nemají děti, kde toto zatížení patří i nadále k  jedněm z nejvyšších v EU. Daňový systém je stále složitý. Přestože odvětvové daně, z nichž některé mají stále velmi rušivé účinky, vykazují od roku 2013 klesající tendenci, nadále spíše komplikují daňový systém a oslabují důvěru investorů. Složitost a nejistota daňového systému spolu s vysokými náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěží i nadále negativně ovlivňují důvěru investorů v Maďarsku.

               (11)Nedostatky v institucionální výkonnosti mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a snižují růstový potenciál hospodářství. Navzdory nedávnému zlepšení situace a novele zákona o zadávání veřejných zakázek je především pokrok při posilování transparentnosti a hospodářské soutěže v oblasti zadávání veřejných zakázek stále omezený a zatím o něm nejsou k dispozici žádné konkrétní výsledky. Současná strategie v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek tvoří solidní základ pro zvýšení transparentnosti, ale její provádění a dopad na účinnost a transparentnost je nutné sledovat. Riziko korupce zůstává vysoké, což má negativní dopad na podnikatelské prostředí, a opatření přijatá k řešení tohoto problému mají výrazné nedostatky. Maďarsko se rovněž potýká se zpožděním v provádění své strategie elektronického zadávání veřejných zakázek. To zpomaluje včasné zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek v Maďarsku a maří cíl posílení transparentnosti a zvýšení hospodářské soutěže.

               (12)Situace v odvětví služeb, včetně maloobchodního sektoru, v Maďarsku zůstává obzvláště problematická. V uplynulém roce maďarská vláda nadále intervenovala na trzích, které byly dříve otevřeny hospodářské soutěži, a přijala nové, přísnější požadavky pro služby osobní dopravy provozované nezávislými dispečerskými středisky. Maďarská vláda nepodnikla žádný zásadní krok ke zjednodušení právního prostředí v odvětví služeb, zejména pokud jde o maloobchodní sektor, veřejné služby pro nakládání s odpady, vydávání a distribuci učebnic nebo mobilní platební systémy. V odvětví maloobchodu chybí jasná pravidla pro udělování povolení k otevření nové prodejny větší než 400 m². Kromě toho panuje v tomto odvětví nedostatečná transparentnost a předvídatelnost. Regulační překážky, které jsou ve službách, včetně maloobchodního sektoru, nadále přítomny, omezují dynamiku trhu a brání investicím a zároveň vytváří nejistotu pro investory, zejména ty mezinárodní.

               (13)Klíčové pro podporu konkurenceschopnosti a potenciálního růstu Maďarska ve střednědobém horizontu jsou strukturální reformy na podporu investic do lidského kapitálu, zejména v oblasti vzdělávání a zdravotní péče, a další zlepšení fungování trhu práce. Pro dosažení růstu více podporujícího začlenění bude rovněž zásadní, aby se zvýšila sociální spravedlnost.

               (14)Výkonnost v oblasti poskytování základních dovedností je v mezinárodním měřítku i nadále slabá. Výsledky průzkumu vzdělávacích systémů PISA z roku 2015 odhalily výrazně se zhoršující výsledky a vliv socioekonomického zázemí žáků na výsledky vzdělávání je jedním z nejvyšších v EU. To, o jaký druh školy se jedná, má na výsledky vzdělávání významný vliv. Snížení počtu vyučovacích hodin u přírodovědných předmětů na odborných gymnáziích od roku 2016 pravděpodobně zvýší zpoždění Maďarska v oblasti přírodovědných dovedností. Podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém v posledních 5 letech stagnuje a zůstává obzvláště vysoký u romského obyvatelstva. Rozdělení znevýhodněných žáků mezi školy je nerovnoměrné a romské děti stále více docházejí do škol a tříd s romskou většinou. Jsou zavedena opatření na podporu odborného vzdělávání učitelů, předškolního vzdělávání a zlepšení studijních výsledků a k boji proti předčasnému ukončování školní docházky u Romů. Komplexní a systémová opatření řešící segregaci však chybí. Rostoucí poptávce po vysoce kvalifikované pracovní síle neodpovídá dostatečně velká skupina zájemců o terciární vzdělávání a patřičná míra dokončení studia. Novela zákona o vysokoškolském vzdělávání přijatá v roce 2017 může situaci dále zhoršit.

               (15)Trh práce se v posledních letech vyvíjel příznivě a nezaměstnanost se vrátila na úroveň před krizí. Zaměstnanost dosáhla historicky nejvyšší úrovně díky vytváření pracovních míst v soukromém sektoru a programu veřejných prací, který stále představuje největší počin aktivní politiky na trhu práce v Maďarsku a kterého se účastní více než 200 000 účastníků. V posledních letech byla přijata řada opatření k usnadnění přechodu z programu na primární trh práce. Program však dosud není dostatečně zacílený a jeho účinnost, pokud jde o opětovné začleňování účastníků do otevřeného trhu práce, je i nadále omezená. Některá odvětví se zároveň potýkají s rostoucím nedostatkem pracovních sil. Posilují se další nástroje aktivní politiky na trhu práce, částečně s podporou finančních prostředků EU, ale je zapotřebí dalšího úsilí, aby se přechod na primární trh práce usnadnil účinným způsobem. Systém pro profilování nezaměstnaných je funkční, ale zatím není plně efektivní. Rozdíly v zaměstnanosti mužů a žen se v posledních letech zvýšily a  vliv rodičovství na zaměstnanost žen patří k nejvyšším v EU. Účast na trhu práce je ovlivněna poměrně slabými výsledky v oblasti péče o zdraví a nerovnou dostupností zdravotní péče. Zapojení sociálních partnerů do tvorby politiky je omezené.

               (16)Některé ukazatele chudoby se vrátily zpět na úroveň před krizí, ale zůstávají nad průměrem EU. Úroveň chudoby u dětí a Romů je i nadále obzvláště vysoká, i když klesá. Významná část Romů majících zaměstnání pracuje v programu veřejných prací. Jejich účinné zapojení do otevřeného trhu práce je dosud nadále omezené.

               (17)Přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti jsou omezené. Doba poskytování dávek v nezaměstnanosti (3 měsíce) je stále nejnižší v EU a je kratší než průměrná doba potřebná k tomu, aby si osoba hledající zaměstnání našla práci. Reforma sociální pomoci z roku 2015 zjednodušila systém dávek, ale podle všeho nezaručila jednotnou a minimálně přiměřenou životní úroveň pro ty, kteří potřebují pomoc. Pokud jde o dávky spravované obcemi, existuje velký prostor pro samostatné uvážení s ohledem na kritéria způsobilosti a výši nároků, což vytváří nejistotu pro příjemce. Minimální příjmová dávka je i nadále zmrazená na nízké úrovni, ale orgány plánují úroveň cílených peněžitých dávek v nadcházejících letech postupně zvyšovat. Již v roce 2017 se tři takové dávky mírně zvýšily. Další cílená opatření by pomohla zmírnit materiální deprivaci nejvíce znevýhodněných skupin, zejména dětí a Romů.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a socioekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  11
                se promítlo zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Maďarsku v období 2017 a 2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což se promítne do značného fiskálního úsilí pro rok 2018. Při přijímání politických opatření by se mělo zohlednit dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Maďarska.

               2.Dokončit snížení daňového zatížení osob s nízkými příjmy a zjednodušit daňovou strukturu, zejména tím, že se sníží odvětvové daně s nejvíce rušivým účinkem. Posílit transparentnost a hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek tím, že se uplatní komplexní a účinný systém elektronického zadávání veřejných zakázek, a posílit protikorupční rámec. Posílit předvídatelnost právního rámce, transparentnost a hospodářskou soutěž, zejména v odvětví služeb a konkrétně v maloobchodním sektoru.

               3.Program veřejných prací lépe zaměřit na osoby, které jsou trhu práce vzdáleny nejvíce, a zajistit účinnou podporu uchazečům o zaměstnání, aby se jim usnadnil přechod na trh práce, a to i posílením aktivních politik na trhu práce. Přijmout opatření ke zlepšení výsledků vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a trvání poskytování dávek v nezaměstnanosti.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturální saldo přepočítává Komise na základě informací obsažených v konvergenčním programu podle společně dohodnuté metodiky.

                     (10)
                  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Maďarskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (11)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 272 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2015a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rumunsku pro rok 2015
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Rumunsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Rumunsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování. Díky třem po sobě jdoucím programům EU-MMF byly výrazně sníženy vnější i vnitřní nerovnováhy. Přesto je třeba věnovat pozornost rizikům plynoucím z relativně vysoké záporné čisté investiční pozice Rumunska vůči zahraničí a ze slabé střednědobé vývozní kapacity.  V bankovním sektoru přetrvávají vnější a vnitřní slabiny.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Dne 22. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/531/EU
                  8
               , ve kterém se zavázala, že v období do září 2015 Rumunsku poskytne střednědobou finanční pomoc ve výši až 2 miliardy EUR. Tato pomoc je podmíněna prováděním komplexní hospodářské politiky. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení splátek, očekává se, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a prostřednictvím provádění strukturálních reforem zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky. Jakmile Rumunsko z programu vystoupí, bude opětovně plně zapojeno do rámce evropského semestru.

               (9)Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Z důvodu plánovaných strukturálních reforem požádalo Rumunsko ve svém konvergenčním programu o dočasnou odchylku od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli ve výši 0,5 % HDP. Protože program neposkytl o plánovaných strukturálních reformách dostatečně podrobné informace, není Rada schopna posoudit jejich realističnost. Rumunsko rovněž požádalo o uplatnění doložky o důchodové reformě. Způsobilost reformy musí potvrdit Eurostat. Na základě prognózy Komise z jara 2015 by předpokládaný strukturální schodek ve výši 3,4 % HDP v roce 2016 nezajistil odpovídající bezpečnostní rezervu s ohledem na referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Rada se proto domnívá, že Rumunsko nesplňuje požadavky k tomu, aby mohlo v roce 2016 využívat požadovanou dočasnou odchylku.

               (10)Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 vláda plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru na 1,5 % HDP v roce 2015 a snížit jej na 0,8 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje splnit střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1,0 % HDP počínaje rokem 2016. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2015 se 40,1 % vrcholu a poté bude postupně klesat až na 37,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, je značně optimistický. Významná opatření zvyšující schodek schválená vládou dne 25. března a senátem dne 27. dubna
                  9
               , jež byla zohledněna v prognóze Komise z jara 2015, nejsou do konvergenčního programu zařazena, ačkoli to vyžaduje kodex chování. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že se strukturální saldo odchýlí od střednědobého cíle o 0,3 % HDP. To mírně překračuje odchylku ve výši 0,25 % HDP udělenou v rámci programu podpory platební bilance za podmínky, že spolufinancování projektů financovaných z prostředků EU proběhne v souladu s tím, co bylo stanoveno v rozpočtu. Zatímco se požaduje korekce ve výši 0,3 % HDP, odchylka má v roce 2016 činit 2,4 % HDP, a stát se tedy významnou. V roce 2015 a 2016 tedy budou nezbytná další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (11)Rumunský fiskální rámec je v zásadě solidní, ale není účinně uplatňován. Střednědobé a dlouhodobé demografické trendy a nízká úroveň rozvoje trhu práce mohou ohrozit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. Důchodová reforma zahájená v roce 2010 již přinesla určitá zlepšení, avšak zákon sjednocující stanovení důchodového věku mužů a žen od roku 2035, který vláda navrhla v prosinci 2013, dosud nebyl dolní komorou parlamentu přijat.

               (12)Nedávné snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení snížilo daňové zatížení práce, které však nebylo správně zacíleno. Daňové zatížení osob s nižšími příjmy zůstává ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi stále vysoké (40 %). Daňové podvody a obcházení daňových povinností představují i nadále zásadní problém a snižují daňové příjmy. Byly podniknuty první kroky vedoucí k plánované probíhající reorganizaci rumunské daňové správy. V roce 2014 byl ve dvou krajích proveden pilotní projekt pro dodržování předpisů zaměřený na nehlášenou práci, podhodnocené mzdy a daňové úniky a v roce 2015 má být dále zaváděn. Objem ekologických daní se v roce 2014 zvýšil, a přiblížil se tak průměru EU.

               (13)Přestože v roce 2014 došlo k určitému zlepšení, míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity jsou i nadále velmi nízké u žen, mladých lidí, starších pracovníků a Romů. Byla revidována aktivní politika na trhu práce, ale celková účast na aktivních opatřeních na trhu práce a jejich financování zůstávají nízké, zejména v případě odborného vzdělávání, režimů pro uznávání předchozího vzdělání, pobídek v oblasti mobility a opatření zaměřených na dlouhodobě nezaměstnané. Rumunsko již podniklo kroky k řešení nezaměstnanosti mládeže, zejména prostřednictvím programu Záruka pro mladé lidi, ale došlo ke zdržením při jeho provádění. V koncepci transparentních pokynů pro stanovení minimální mzdy nebylo dosaženo žádného pokroku. Aby se umožnila individualizace služeb a koherentnější přizpůsobení cílovým skupinám, potřebují veřejné služby zaměstnanosti větší kapacitu, zejména pokud jde o personál, a integrovaný rámec pro provádění opatření spolufinancovaných z evropských strukturálních a investičních fondů.

               (14)Rumunsko čelí několika problémům v oblasti vzdělávání: míra předčasného ukončování školní docházky je i nadále značně nad průměrem EU; dostupnost služeb v oblasti předškolního vzdělávání a péče a přístup k nim jsou omezené, zvláště ve venkovských oblastech a pro romskou komunitu; účast na celoživotním učení je stále hluboko pod průměrem EU; kvalita a uplatnitelnost na trhu práce u vysokoškolského vzdělání je nedostatečná a podíl absolventů s terciárním vzděláním zůstává druhý nejnižší v EU. Rumunsko začalo s řešením těchto problémů, přičemž v různých oblastech bylo dosaženo rozdílného stupně pokroku a dosud málo viditelných výsledků. Došlo ke značným prodlevám při přijímání národní strategie pro snížení míry předčasného ukončování školní docházky. Národní program pro předškolní vzdělávání a péči byl koncipován na období 2014–2019 a vstoupí v platnost v novém školním roce 2015–2016. Přijetí národní strategie celoživotního učení se zpozdilo. Byla vypracována strategie v oblasti terciárního vzdělávání, jejímž cílem je zvýšit uplatnitelnost vysokoškolského vzdělání tím, že se bude více řídit potřebami trhu práce, a zlepšit dostupnost vysokoškolského vzdělání pro příslušníky znevýhodněných skupin. Byla realizována opatření ke zlepšení odborného vzdělávání a přípravy a učňovského vzdělávání.

               (15)Rumunské zdravotnictví se vyznačuje neuspokojivými výsledky ošetření, špatnou finanční a geografickou dostupností, nedostatkem finančních prostředků a neúčinným využíváním zdrojů. Systém využívá ve velké míře ústavní služby a trpí z důvodu rozsáhlé neefektivní nemocniční sítě, slabé a roztříštěné záchytné sítě a malého podílu výdajů určených na základní zdravotní péči. Rozšířené využívání neoficiálních plateb v systému veřejného zdravotnictví kromě toho dále snižuje dostupnost, účinnost a kvalitu systému. Různá opatření a reformy zdravotní péče, které byly zavedeny, snížily schodek financování a zlepšily úroveň a účinnost služeb. Národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, která vymezuje strategický základ pro reformy v odvětví zdravotnictví, byla schválena v prosinci 2014 a nyní se bude provádět. Ministerstvo zdravotnictví a národní zdravotní pojišťovna zvažují různá opatření, jež mají zlepšit systém financování zdravotní péče.

               (16)Snižování chudoby a sociálního vyloučení je i nadále hlavním úkolem Rumunska. Ačkoli podíl lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesá, zůstává i tak s 40 % v roce 2013 vysoký, výrazně nad průměrem EU. Účinnost sociálních transferů (s výjimkou důchodů) při snižování chudoby se zdá být omezená a v případě dětí je obzvláště nízká. Sociální transfery nejsou dostatečně napojeny na aktivační opatření. Provádění reformy sociální pomoci z roku 2011 se oproti plánu stále opožďuje. Přijetí strategie pro sociální začleňování a boj proti chudobě a souvisejících akčních plánů bylo odloženo. Při zavádění minimálního příjmu pro účely sociálního začlenění, který by zjednodušil sociální pomoc zkombinováním tří stávajících druhů sociálních transferů, se dosáhlo omezeného pokroku. Vláda v roce 2013 přijala zákon v oblasti sociální ekonomiky, jehož účelem je posílit vazbu mezi sociálními transfery a aktivačními opatřeními, který je však stále projednáván v parlamentu. Bylo přijato málo účinných opatření pro integraci romské populace. Se zpožděním byla nicméně v lednu 2015 přijata revidovaná strategie pro integraci Romů, ale její provádění zaostává za harmonogramem.

               (17)[Rumunská správní kapacita je nízká, roztříštěná a vyznačuje se nejasným delegováním odpovědností, a tak brzdí konkurenceschopnost hospodářství. Byly identifikovány základní příčiny strukturálních nedostatků a v říjnu 2014 byla přijata strategie pro řešení problémů ve veřejné správě a při stanovování politických priorit a koordinaci společně s akčním plánem pro její provádění v období 2014–2020. Její provádění se však výrazně opozdilo. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek vedly k výraznému zpoždění při provádění programů financovaných z EU. Tyto nesrovnalosti mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a brzdí tolik potřebné investice do infrastruktury.]

               (18)Určitého pokroku bylo dosaženo ve zvyšování nezávislosti, kvality a účinnosti soudního systému, v boji proti korupci na všech úrovních a zajištění účinného výkonu soudních rozhodnutí. Výkon soudních rozhodnutí je však v mnoha případech nadále nedostatečný a v oblasti předcházení a boje proti drobné korupci bylo dosaženo pokroku spíše omezeného.  Na tyto důležité oblasti politiky se vztahuje mechanismus spolupráce a ověřování.

               (19)Státem vlastněné společnosti trpí podprůměrnou produktivitou, přispívají k nelikviditě hospodářství, zatěžují jakožto podmíněné závazky rozpočet vládních institucí a stojí za 50 % daňových nedoplatků všech společností celkem. Rozhodujícím faktorem pro výkonnost státem vlastněných společností je správa a řízení. Jejich současné správní uspořádání nebrání politickému zasahování do každodenního řízení společností ani nezajišťuje oddělení funkcí vlastnictví a politického rozhodování orgánů. Teprve schválením mimořádného nařízení vlády č. 109/2011 byla pro státem vlastněné společnosti zavedena zvláštní pravidla. Na různé oblasti se pravidla nadále nevztahují a nejsou vždy v praxi dodržována. V reformě správy a řízení státem vlastněných společností v odvětví energetiky a dopravy nebylo dosaženo žádného pokroku.

               (20)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (21)Rada na základě tohoto posouzení přezkoumala konvergenční program Rumunska, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

               (22)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Rumunsku v období 2015 a 2016:

               1.Přijmout veškerá nezbytná opatření pro dokončení programu finanční pomoci.

               2.Omezit odchylku od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 na nejvýše 0,25 % HDP, jak je uvedeno v programu podpory platební bilance na období 2013–2015, a v roce 2016 se vrátit k plnění střednědobého cíle. Realizovat komplexní strategii zaměřenou na dodržování daňových předpisů, posílit kontrolní a verifikační systémy k řešení problematiky nehlášené práce a pokročit ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy.

               3.Rozvíjet opatření na trhu práce, zejména pro mladé lidi nezapsané na úřadu práce a pro dlouhodobě nezaměstnané. Zajistit, aby národní agentura pro zaměstnanost byla náležitě personálně obsazena. Vypracovat v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy jasné pokyny pro transparentní stanovení minimální mzdy. Zavést minimální příjem pro účely sociálního začlenění. Zvýšit objem a kvalitu předškolního vzdělávání a péče, především pro Romy. Přijmout národní strategii ke snížení předčasného ukončování školní docházky. Pokračovat v provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020, aby se řešily otázky špatné dostupnosti, nedostatku finančních prostředků a neúčinného využívání zdrojů.

               4.Přijmout zákon o reformě správy a řízení státem vlastněných podniků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Rozhodnutí Rady 2013/531/EU ze dne 22. října 2013, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Unie (Úř. věst. L 286, 29.10.2013, s. 1).

                     (9)
                  Snížení daní obsažené v návrhu nového daňového zákoníku.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 338 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Malty na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Malty na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu byly potvrzeny Evropskou radou, jež zasedala ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a přijala Rada dne 8. března 2016. Jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzkému propojení ekonomik v rámci hospodářské a měnové unie by Malta měla doporučení plně a včas provést.

               (2)Zpráva o Maltě pro rok 2016 byla zveřejněna dne 26. února 2016
                  7
               . Je v ní posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 14. července 2015 Radou, a pokrok, jehož Malta dosáhla v plnění svých vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 15. dubna 2016 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2016 a program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Příslušná doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Komise může v souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude používat toto ustanovení, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Maltu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo o zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje zlepšit celkové saldo a do roku 2019 dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP. Strukturální saldo se bude postupně zlepšovat, aby Malta dosáhla svého střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2019. Na základě programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne v roce 2016 na 62,6 % a v roce 2019 se dále sníží na 55,5 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je v případě roku 2016 realistický a pro léta 2017–2019 opatrný. Nicméně opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje vysoké riziko výrazného odchýlení od doporučené korekce směrem k dosažení střednědobého cíle během let 2015 a 2016 posuzovaných společně, zejména z důvodu odchýlení v roce 2015, které je třeba v roce 2016 korigovat, a z důvodu nezměněných politik v roce 2017. Odchýlení v roce 2015 lze částečně vysvětlit prudkým nárůstem investic, do značné míry vyvolaným výjimečně vysokým čerpáním finančních prostředků EU při vědomí konce programového období 2007–2013. Aby se odchýlení nastalé v dvouletém období 2015–2016 zmírnilo, zahrnuje program stability z roku 2016 další opatření, jež se mají v roce 2016 přijmout a která v jarní prognóze ještě nebyla zohledněna. Těmito opatřeními se mají snížit primární výdaje (o 0,16 % HDP), a to zejména v oblastech náhrad zaměstnancům, mezispotřeby a kapitálových transferů. Kromě toho byly odhady některých opatření na straně příjmů pro roky 2016–2019 revidovány, aby zohledňovaly aktuální údaje a skutečný dopad opatření přijatých pro rok 2015. Celkově se prostřednictvím těchto opatření čistý schodek snižuje o 0,2 % HDP. V porovnání s prognózou Komise by zohlednění těchto opatření zlepšilo strukturální úsilí a strukturální saldo by v dvouletém období 2015–2016 vykázalo menší průměrné odchýlení, zatímco riziko značného odchýlení by v roce 2017 přetrvávalo. Předpokládá se, že Malta dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu jak v roce 2016, tak v roce 2017. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Malta ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K zajištění souladu v letech 2016 a 2017 tedy budou třeba další opatření.

               (6)Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí zůstává na Maltě i nadále problémem. Tato skutečnost je způsobena zejména rozpočtovým dopadem nákladů souvisejících se stárnutím populace, jako jsou např. zdravotní péče, dlouhodobá péče a důchody. Důchodový systém se potýká s dvěma problémy, a sice dosáhnout udržitelnosti a současně zajistit přiměřené důchody. Výdaje na důchody byly v roce 2013 nižší než průměr EU, a to na úrovni 9,6 % HDP, ale do roku 2060 se předpokládá nárůst na úroveň 12,8 %, což je jeden z nejvyšších podílů v EU. V březnu 2016 přijala vláda několik opatření majících za cíl řešit udržitelnost a přiměřenost důchodového systému, ale rozpočtové dopady ještě nebyly posouzeny. V zájmu zlepšení přiměřenosti systému se příspěvkový minimální důchod bude v roce 2016 i nadále vyvíjet, aby do roku 2027 dosáhl 60 % mediánového příjmu a aby jeho pokrytí bylo širší. Účinnost reformy bude záviset na tom, zda bude zajištěna zaměstnatelnost starších věkových skupin. Vedle důchodů se počítá s tím, že veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči se budou zvyšovat rychleji, než činí průměr EU, a to ve výši 2,1 % podílu HDP u zdravotní péče a na úrovni 1,2 % podílu HDP v případě dlouhodobé péče. Příslušné orgány přijaly národní strategii v oblasti zdravotnictví a provádějí přezkum výdajů v oblasti zdravotní péče s cílem zlepšit jejich efektivnost. Úspory vyplývající z těchto snah se však teprve očekávají. Udržitelnost by z dlouhodobého hlediska měla těžit z využívání potenciálních úspor k řešení předpokládaného růstu výdajů.

               (7)V oblasti vzdělávání a odborné přípravy byly investovány značné prostředky, ale výsledky stále nedosahují vytčeného cíle. To má vliv na nabídku pracovních sil a míru zapojení na trhu práce. Úroveň dosaženého vzdělání pracovní síly na Maltě stále patří mezi nejnižší v EU. Malta provádí komplexní strategii celoživotního učení, avšak účast na programech celoživotního učení je stále omezená, zejména u osob, jejichž úroveň dosaženého vzdělání je nízká. Problémy v této oblasti zahrnují cílené informování, zlepšení přístupu ke vzdělávání a partnerství mezi vzdělávacími institucemi, institucemi odborné přípravy a zaměstnavateli. Právní akt o zřízení institutu pro průběžný profesní rozvoj učitelů (Institut pro vzdělávání) byl schválen v roce 2015. Institut si především klade za cíl: i) poskytnout učitelům dovednosti, jež potřebují při svých každodenních profesních činnostech; ii) působit jako centrum, ve kterém se pedagogové budou scházet a vyměňovat si zkušenosti, a iii) podporovat vedení v oblasti vzdělávání. Institut se nyní zprovozňuje, přičemž by se měl stát hlavním aktérem při řešení potřeb profesního rozvoje učitelů. Pokrok v této oblasti bude třeba sledovat.

               (8)Kromě jednorázových rozsáhlých projektů v letech 2014–2015 bylo na Maltě investic poskrovnu, což se odráží v strukturálních změnách hospodářství a v problémových oblastech. S uvedenou skutečností především souvisí rostoucí význam méně kapitálově náročného odvětví služeb, který snižuje budoucí investiční potřeby hospodářství. Nicméně některé problémy, které ovlivňují investiční činnost v zemi, stále přetrvávají. Jedná se např. o nedostatečnou schopnost inovovat, problémy v oblasti kvalifikace, neefektivnost veřejné správy a soudnictví, regulační zátěž a značné přetížení dopravy.

               (9)Jednou z hlavních překážek zahraničních investic je dopravní a logistická infrastruktura. Externí náklady na dopravu, které maltské hospodářství vynakládá, jsou značné. Tyto náklady vyplývají zejména z neefektivního využívání dopravní sítě země a z absence reálných alternativ k používání soukromých osobních automobilů. Kromě toho velký počet soukromých vozidel, znečištění a přetížení dopravy představují problém pro udržitelnost vnitrostátní dopravy. Dosud nebyla provedena žádná komplexní dopravní strategie, a to navzdory skutečnosti, že vypracování vnitrostátní dopravní strategie a hlavního plánu je nezbytným předpokladem pro využívání strukturálních a investičních fondů EU (2014–2020), které budou použity na spolufinancování investic do dopravy.

               (10)Vláda přijala několik opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům. Tato opatření byla zaměřena na poskytování soukromého a rizikového kapitálu, jenž byl v posledních letech shledán jako slabé místo. Kromě toho budoucí opatření zahrnují zřízení centrálního úvěrového registru a rozvojové banky a prostřednictvím maltské burzy zavedení platformy, jež je konkrétně navržena tak, aby malým a středním podnikům pomáhala získávat finanční prostředky prostřednictvím kapitálového trhu. Stále přetrvávají problémy v přístupu k nebankovním nástrojům, ale malé a střední podniky na Maltě se těší lepšímu finančnímu prostředí než mnohé jiné malé a střední podniky v EU.

               (11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (12)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Maltě v období let 2016 a 2017:

               1.Vzhledem k vysokému riziku značného odchýlení dosáhnout roční fiskální korekce odpovídající 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2016 a 2017 přijetím potřebných strukturálních opatření. Zintenzivnit opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

               2.Přijmout opatření k posílení nabídky pracovních sil, zejména vyšším zapojením osob s nízkou kvalifikací do celoživotního učení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.