title: Doporučení Evropské rady pro systémová Rizika ze dne 16. února 2022, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2022/1) 2022/C 174/01

text:
                  28.4.2022

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 174/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
         ze dne 16. února 2022,
         kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě
         (ESRB/2022/1)
         (2022/C 174/01)
         GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), zejména na přílohu IX uvedené dohody,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (3), a zejména na článek 458 uvedeného nařízení,
         s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/36 ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (4), a zejména na oddíl II kapitoly 4 hlavy VII uvedené směrnice,
         s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (5), a zejména na články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou.

                     (2)

                     Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (6) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, recipročně uplatňovala v ostatních členských státech.

                     (3)

                     V návaznosti na rozhodnutí Komise C(2020) 1214 final (7) zavedla De Nederlandsche Bank (DNB), jakožto orgán určený pro účely článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013, přísnější vnitrostátní opatření, jímž stanovila minimální průměrnou rizikovou váhu pro úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup založený na interním ratingu (IRB), ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. Toto opatření vstoupilo v platnost 1. ledna 2022.

                     (4)

                     Dne 23. listopadu 2021 předložila DNB Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) žádost o reciproční uplatnění přísnějšího vnitrostátního opatření podle čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.

                     (5)

                     V návaznosti na žádost, kterou DNB předložila ESRB a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, které se v Nizozemsku stane použitelným v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013, se generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

                     (6)

                     Dne 26. října 2021 Lietuvos bankas, jednající jako pověřený orgán pro účely čl. 133 odst. 9 směrnice 2013/36/EU, oznámila ESRB svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám v Litvě, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika se bude vztahovat na banky povolené v Litvě na nejvyšší úrovni konsolidace v zemi. Současně se zamýšlená kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika použije na konsolidovaném základě na centrální skupiny družstevních záložen, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013. Očekává se, že toto opatření vstoupí v platnost dnem 1. července 2022.

                     (7)

                     Dne 1. prosince 2021 předložila Lietuvos bankas ESRB žádost o reciproční uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 5 směrnice 2013/36/EU.

                     (8)

                     V návaznosti na žádost, kterou předložila Lietuvos bankas, a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, jež se stane použitelným v Litvě, se generální rada ESRB rovněž rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

                     (9)

                     Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

            Změny

         Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

                     1.

                     V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:

                                 „1.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze:

                                             Belgie:

                                                         —

                                                         navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z:

                                                                     a)

                                                                     paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

                                                                     b)

                                                                     poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

                                             Francie:

                                                         —

                                                         zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace;

                                             Litva:

                                                         —

                                                         sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi.

                                             Lucembursko:

                                                         —

                                                         právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

                                                                     a)

                                                                     limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

                                                                     b)

                                                                     limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

                                                                     c)

                                                                     limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

                                             Nizozemsko:

                                                         —

                                                         minimální průměrná riziková váha, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup IRB pro výpočet regulatorních kapitálových požadavků, ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů.

                                             Norsko:

                                                         —

                                                         sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) (*1) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

                                                         —

                                                         minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

                                                         —

                                                         minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

                                             Švédsko:

                                                         —

                                                         minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

                        (*1)  Úř. věst. L 1 3.1.1994, s. 3.“;"

                     2.

                     Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. února 2022.

                  Vedoucí sekretariátu ESRB

                  jménem generální rady ESRB

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  Úř. věst. L 1, 3.1. 1994, s. 3.

            (2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

            (3)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

            (4)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

            (5)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (6)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

            (7)  Commission Decision C(2020) 1214 final of 5. března 2020 not to propose an implementing act to reject the draft national measure notified on 8 January 2020 by the Netherlands under Article 458(4) of Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council.

            PŘÍLOHA
            Příloha doporučení ESRB/2015/2 se nahrazuje tímto:

                     „PŘÍLOHA

                        Belgie

                           Navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB. Uvedené navýšení se skládá ze dvou složek:

                                 a)

                                       paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

                                 b)

                                       poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

                           I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Belgické opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB, spočívá v navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se skládá ze dvou složek:

                                             a)

                                             První složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii o pět procentních bodů, které se uplatní na hodnotu rizikové váhy získanou po vypočtení druhé části navýšení rizikové váhy podle písmene b).

                                             b)

                                             Druhá složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých úvěrů vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené belgické opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí v Belgii a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB.

                                 3.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené belgické opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Belgii, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

                                 4.

                                 Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 5.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci.

                                 6.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi v Belgii nedosahují práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 2 miliard EUR uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

                                 7.

                                 Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly pobočky v Belgii nebo přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii a které by zároveň měly expozice na belgickém trhu obytných nemovitostí ve výši 2 miliard EUR nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že belgické opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 2 miliardy EUR.

                                 8.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

                        Francie

                           Zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

                     I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % kapitálu tier 1 pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii.

                                 2.

                                 Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1).

                                 3.

                                 Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:

                                             a)

                                             v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013;

                                             b)

                                             v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:

                                                         i)

                                                         expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii;

                                                         ii)

                                                         expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; a

                                                         iii)

                                                         expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013.

                                       Nefinanční podniky, které nemají sídlo ve Francii a které nejsou dceřinou společností nefinančního podniku se sídlem ve Francii nebo na něm ekonomicky závislým subjektem, a které přímo nebo nepřímo nekontroluje nefinanční podnik se sídlem ve Francii, proto nespadají do oblasti působnosti uvedeného opatření.
                                 V souladu s čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 se opatření uplatňuje po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

                                 4.

                                 G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2).

                                 5.

                                 Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:

                                             a)

                                             Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem; a

                                             b)

                                             Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů.

                                       Poměry se vypočítávají na základě účetních agregátů vymezených v souladu s platnými standardy a uvedených v účetní závěrce nefinančního podniku, případně ověřené auditorem.

                           II.   Reciprocita

                                 6.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

                                 7.

                                 Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 8.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:

                                             a)

                                             prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků;

                                             b)

                                             prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:

                                                         i)

                                                         jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii;

                                                         ii)

                                                         součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a);

                                                         iii)

                                                         součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;

                                             c)

                                             prahové hodnoty ve výši 5 % kapitálu tier 1 G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

                                       Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli.
                                 Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.

                                 9.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

                                 10.

                                 Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

                                 11.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

                        Litva

                           Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi.

                     I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Litevské opatření uplatňované v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU ukládá sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám v Litvě zajištěné obytnými nemovitostmi.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby litevské opatření recipročně uplatnily na pobočky bank s vnitrostátním povolením nacházející se v Litvě a přímé přeshraniční expozice vůči fyzickým osobám v Litvě, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Významný podíl celkových hypotečních pozic drží pobočky zahraničních bank působící v Litvě, a proto by reciproční uplatnění opatření jinými členskými státy pomohlo podpořit rovné podmínky a zajistilo by, aby všichni významní účastníci trhu zohlednili zvýšené riziko spojené s obytnými nemovitostmi v Litvě a zvýšili svou odolnost.

                                 3.

                                 Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 4.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 50 milionů EUR, což představuje přibližně 0,5 % příslušných expozic celého sektoru úvěrových institucí v Litvě. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota, která se vztahuje na danou instituci.

                                 5.

                                 Odůvodnění této prahové hodnoty:

                                             a.

                                             Je nezbytné minimalizovat možnost roztříštění právních předpisů, neboť stejný práh podstatnosti se bude vztahovat i na úvěrové instituce povolené v Litvě;

                                             b.

                                             Použití tohoto prahu podstatnosti by pomohlo zajistit rovné podmínky v tom smyslu, že požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika podléhají instituce s expozicemi podobné velikosti;

                                             c.

                                             Prahová hodnota je relevantní pro finanční stabilitu, neboť další vývoj rizika spojeného s obytnými nemovitostmi bude záviset především na aktivitě na trhu s bydlením, která částečně závisí na objemu nových úvěrů poskytnutých na nákup rezidenčních nemovitostí. Toto opatření by se proto mělo vztahovat na účastníky trhu, kteří působí na tomto trhu, přestože jejich portfolia hypotečních úvěrů nejsou tak velká jako portfolia největších poskytovatelů úvěrů.

                                 6.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 50 milionů EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

                        Lucembursko

                           Právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

                                 a)

                                       limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

                                 b)

                                       limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

                                 c)

                                       limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

                           I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (*3) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (*4) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:

                                             a)

                                             limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

                                             b)

                                             limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

                                             c)

                                             limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

                                 2.

                                 LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnou nemovitostí v době poskytnutí úvěru a hodnotou nemovitosti ve stejné době.

                                 3.

                                 Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo).

                                 4.

                                 Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří sjednávají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. ‚Obytná nemovitost‘ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo několik let poté. Opatření se použije i v případě, že se dlužníkovi poskytuje úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky.

                                 6.

                                 Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat.

                                 7.

                                 Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 8.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci.

                        Nizozemsko

                           Minimální průměrná riziková váha, kterou uplatňují úvěrové instituce používající přístup IRB ve vztahu ke svým portfoliím expozic vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů.

                     I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Nizozemské opatření uplatňované v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 ukládá minimální průměrnou rizikovou váhu pro portfolio expozic úvěrových institucí, které používají přístup IRB, vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny zástavním právem k obytným nemovitostem nacházejícím se v Nizozemsku. Na úvěry, na které se vztahuje systém státních hypotečních záruk, se toto opatření nevztahuje.

                                 2.

                                 Minimální průměrná riziková váha se vypočítá takto:

                                             a)

                                             V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Poměr LTV, který má být použit při tomto výpočtu, by měl být stanoven v souladu s platnými ustanoveními nařízení (EU) č. 575/2013.

                                             b)

                                             Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů, který se vypočte shora uvedeným postupem. Jednotlivé úvěry, na které se opatření nevztahuje, se při výpočtu minimální průměrné rizikové váhy neberou v úvahu.

                                 3.

                                 Toto opatření nenahrazuje stávající kapitálové požadavky, které jsou stanoveny v nařízení (EU) č. 575/2013 a které z tohoto nařízení vyplývají. Banky, na které se opatření vztahuje, musí vypočítat průměrnou rizikovou váhu té části hypotečního portfolia, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, a to jak na základě běžných použitelných ustanovení obsažených v nařízení (EU) č. 575/2013, tak na základě metody stanovené v tomto opatření. Při výpočtu svých kapitálových požadavků musí následně použít vyšší z obou průměrných rizikových vah.

                           II.   Reciprocita

                                 4.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby nizozemské opatření recipročně uplatnily na úvěrové instituce s vnitrostátním povolením používající přístup IRB, které mají expozice vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku, neboť jejich bankovní sektor může být v současnosti nebo v budoucnu prostřednictvím poboček přímo či nepřímo vystaven systémovému riziku na nizozemském trhu s bydlením.

                                 5.

                                 V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Nizozemsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

                                 6.

                                 Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 7.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od minimální průměrné rizikové váhy pro portfolio expozic úvěrových institucí s přístupem IRB vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny zástavním právem k obytným nemovitostem nacházejícím se v Nizozemsku, pokud tato hodnota nepřesahuje 5 miliard EUR. Úvěry, na něž se vztahuje systém státních hypotečních záruk, nebudou počítány do prahu podstatnosti.

                                 8.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

                        Norsko

                                 —

                                       sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) (dále jen ‚směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

                                 —

                                       minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen ‚nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

                                 —

                                       minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

                           I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Od 31. prosince 2020 zavedl Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) tři opatření, a to: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020.

                                 2.

                                 Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je stanovena ve výši 4,5 % a uplatňuje se na tuzemské expozice všech úvěrových institucí povolených v Norsku. Pro úvěrové instituce, které nepoužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice stanovena ve výši 3 % do 31. prosince 2022; po tomto datu je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %.

                                 3.

                                 Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro obytné nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v obytných nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Minimální úroveň rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu obytných nemovitostí. Expozicemi v norských obytných nemovitostech je třeba rozumět retailové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

                                 4.

                                 Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro komerční nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v komerčních nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu rezidenčních nemovitostí. Expozicemi v norských komerčních nemovitostech je třeba rozumět podnikové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily norská opatření pro expozice nacházející se v Norsku v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení, ve znění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 (*5), v Úředním věstníku Evropské unie, není-li v odstavci 7 níže uvedeno jinak. Spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech v Norsku by měly být recipročně uplatněny v rámci standardního přechodného období v délce tří měsíců stanoveného v doporučení ESRB/2015/2.

                                 6.

                                 Nejsou-li stejná opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která jsou k dispozici v jejich jurisdikci a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedeným opatřením, která se doporučují recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje, aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění minimální úrovně průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od uvedeného zveřejnění, není-li v odstavci 7 níže pro rezervu pro krytí systémového rizika uvedeno jinak.

                                 7.

                                 Do doby, než se směrnice (EU) 2019/878 bude v souladu s podmínkami Dohody o EHP uplatňovat v Norsku, mohou příslušné orgány recipročně uplatňovat norské opatření kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku, za předpokladu, že dodržují tyto zásady:

                                             a)

                                             krytí rizika: příslušné orgány by měly zajistit, aby systémové riziko, o jehož zmírnění norské opatření usiluje, bylo náležitě řešeno;

                                             b)

                                             zamezení regulatorní arbitráži a zajištění rovných podmínek: příslušné orgány by měly minimalizovat možnost úniků a regulatorní arbitráže a v případě potřeby neprodleně odstranit mezeru v regulaci; příslušné orgány by měly zajistit rovné podmínky mezi úvěrovými institucemi.

                                       Tento odstavec se nevztahuje na opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 8.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup jsou spolu s těmito opatřeními stanoveny prahy podstatnosti, které vycházejí z expozic nacházejících se v Norsku a které se vztahují na každou jednotlivou instituci, takto:

                                             a)

                                             pro sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je práh podstatnosti stanoven na objem rizikově vážené expozice ve výši 32 miliard NOK, což odpovídá přibližně 1 % celkového objemu rizikově vážených expozic úvěrových institucí v Norsku;

                                             b)

                                             pro minimální úroveň rizikové váhy u obytných nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 32,3 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých norským klientům;

                                             c)

                                             pro minimální úroveň rizikové váhy u komerčních nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 7,6 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na komerční nemovitosti poskytnutých norským klientům.

                                 9.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, které mají v Norsku nepodstatné expozice. Expozice jsou považovány za nepodstatné, pokud nedosahují prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše, které se vztahují na každou jednotlivou instituci. Při uplatňování prahů podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření v případě překročení prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

                                 10.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představují prahy podstatnosti uvedené v odstavci 8 doporučené maximální prahové úrovně. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučených prahových hodnot podle potřeby stanovit nižší prahové hodnoty pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

                                 11.

                                 Nejsou-li v členských státech žádné úvěrové instituce, které by měly významné expozice v Norsku, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že norská opatření nebudou recipročně uplatňovat. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce překročí příslušné prahy podstatnosti.

                        Švédsko

                           Minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

                     I.   Popis opatření

                                 1.

                                 Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce.

                                 2.

                                 Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

                           II.   Reciprocita

                                 3.

                                 V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB.

                                 4.

                                 Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

                                 5.

                                 Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

                           III.   Práh podstatnosti

                                 6.

                                 Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci.

                                 7.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

                                 8.

                                 Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK.

                                 9.

                                 V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

               .

               (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

               (*2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

               (*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

               (*5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 222, 11.6.2021, s. 1).‘


               5.5.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      Politické vztahy a spolupráce mezi EU a Tchaj-wanem
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2021 místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, týkající se politických vztahů a spolupráce mezi EU a Tchaj-wanem (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávy Evropského parlamentu o SZBP a jejich části týkající se vztahů mezi EU a Tchaj-wanem;

                  —

                  s ohledem na mechanismus dialogu o průmyslové politice mezi EU a Tchaj-wanem zavedený v roce 2015,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2013 o obchodních vztazích mezi EU a Tchaj-wanem (1),

                  —

                  s ohledem na účast Tchaj-wanu v síti Enterprise Europe Network, v Evropské platformě pro spolupráci mezi klastry a v dialogu o digitální ekonomice,

                  —

                  s ohledem na komuniké ministrů zahraničních věcí a rozvoje skupiny G7 ze dne 5. května 2021, zejména na část o podpoře smysluplné účasti Tchaj-wanu na fórech, jako je Světová zdravotnická organizace a Světové zdravotnické shromáždění,

                  —

                  s ohledem na dohody o spolupráci v boji proti obchodním podvodům a na to, že Tchaj-wan od roku 2017 uplatňuje mezinárodní normy pro řádnou správu daní,

                  —

                  s ohledem na úspěšnou spolupráci a zapojení Tchaj-wanu do rámcových programů Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na konzultace o pracovních otázkách mezi EU a Tchaj-wanem zavedené v roce 2018,

                  —

                  s ohledem na to, že EU zrušila od roku 2011 vízovou povinnost pro držitele tchajwanských pasů;

                  —

                  s ohledem na politiku „jedné Číny“ zastávanou EU,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení vedoucích představitelů USA a Japonska ze dne 16. dubna 2021,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení vedoucích představitelů USA a Korejské republiky ze dne 21. května 2021,

                  —

                  s ohledem na společné sdělení Komise ze dne 10. června 2020 nazvané „Boj proti dezinformacím o COVID-19 – pravda a mýty“ (JOIN(2020)0008),

                  —

                  ohledem na závěry Rady ze dne 16. dubna 2021 o strategii EU pro spolupráci v indicko-tichomořském regionu,

                  —

                  s ohledem na společné sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 16. září 2021 o strategii EU pro spolupráci v indicko-tichomořském regionu (JOIN(2021)0024),

                  —

                  s ohledem na článek 118 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0265/2021),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že EU a Tchaj-wan jsou podobně smýšlející partneři sdílející společné hodnoty svobody, demokracie, lidských práv a právního státu;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že pokračující vojenská agresivita Číny a aktivity v šedé zóně i další formy provokací proti Tchaj-wanu, jako je špionáž, kybernetické útoky a přetahování talentů, představují vážnou hrozbu pro status quo mezi Tchaj-wanem a Čínou i pro mír a stabilitu v indicko-tichomořském regionu a mohou vést k nebezpečné eskalaci; vzhledem k tomu, že tchajwanský ministr obrany Čchiou Kchuo-čcheng uvedl, že vzhledem k neustálému a výraznému vojenskému posilování by Čína mohla být schopna zahájit „úplnou“ invazi na Tchaj-wan do roku 2025; vzhledem k tomu, že napětí mezi Čínou a Tchaj-wanem je nejvážnější za posledních 40 let, kdy Čína od 1. října 2021 vyslala do tchajwanského identifikačního pásma protivzdušné obrany 150 válečných letounů, včetně stíhacích letounů a bombardérů schopných nést jaderné hlavice; vzhledem k tomu, že tento region má pro EU velký význam, a to jak kvůli mnoha blízkým partnerům v regionu, tak proto, že jeden z jejích členských států, Francie, tam má zámořská území;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že se EU v roce 2016 zavázala využít všech dostupných způsobů k podněcování iniciativ zaměřených na podporu dialogu, spolupráce a budování důvěry mezi oběma stranami Tchajwanského průlivu; vzhledem k tomu, že tyto ambice nebyly dosud naplněny;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že dne 9. října 2021 čínský prezident Si Ťin-pching přislíbil, že bude usilovat o „znovusjednocení“ s Tchaj-wanem údajně mírovými prostředky, ale varoval, že největší překážkou pro to je prosazování „nezávislosti Tchaj-wanu“; vzhledem k tomu, že agresivní prohlášení a akce Číny tento mírový přístup vážně zpochybňují; vzhledem k tomu, že podle průzkumu, který zveřejnilo Středisko pro volební studie Národní univerzity Čchengčchi v Tchaj-peji v červenci 2021, pouze 1,5 % Tchajwanců podporuje sjednocení s pevninskou Čínou co nejdříve, zatímco drtivá většina obyvatel podporuje zachování současného stavu, přinejmenším v krátkodobém horizontu;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že se úsilí Tchaj-wanu o zvládnutí šíření koronaviru ukázalo jako jedno z nejúčinnějších na světě; vzhledem k tomu, že úsilí Tchaj-wanu aktivně přispívat v různých oblastech ke společnému blahu mezinárodního společenství během pandemie, mimo jiné prostřednictvím řady mezinárodních studií, je hmatatelným příkladem partnerského chování Tchaj-wanu a důkazem toho, že by se s ním mělo jednat jako s partnerem; vzhledem k tomu, že to dokazuje, že Tchaj-wan může stejně významně přispět k řešení mnoha dalších výzev naší doby stojících před mezinárodním společenstvím; vzhledem k tomu, že nedávný prudký nárůst osob nakažených virem COVID, nedostatek očkovacích látek a čínské zasahování do úsilí Tchaj-wanu o jejich přímé získání vyvolávají vážné obavy;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že EU zůstává největším zdrojem přímých zahraničních investic na Tchaj-wanu s celkovou hodnotou 48 miliard EUR do roku 2019, což představuje 31 % příchozích přímých zahraničních investic na Tchaj-wan; vzhledem k tomu, že existuje značný potenciál pro zvýšení přímých zahraničních investic Tchaj-wanu v EU; vzhledem k tomu, že Tchaj-wan dominuje trhům s výrobou polovodičů, neboť jeho výrobci vyrábějí přibližně 50 % všech polovodičů na světě;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že poloha Tchaj-wanu, jeho zásadní úloha v globálních dodavatelských řetězcích vyspělých technologií a jeho demokratický způsob života jej činí strategicky důležitým pro evropské demokracie;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že v roce 2019 dosáhl celkový objem vzájemného obchodu mezi EU a Tchaj-wanem 51 miliard EUR, přičemž Tchaj-wan je pátým největším obchodním partnerem EU v Asii a jejím patnáctým největším obchodním partnerem na světě;

                  1.

                  předkládá místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komisi tato doporučení:

                              a)

                              úzce spolupracovat s členskými státy na prohloubení politických vztahů mezi EU a Tchaj-wanem a usilovat o komplexní a posílené partnerství v rámci politiky „jedné Číny“, kterou zastává EU; považovat Tchaj-wan za klíčového partnera a demokratického spojence v indicko-tichomořském regionu vzhledem k jeho pevné demokracii a technologicky vyspělé ekonomice, které by mohly přispět k udržení řádu založeného na pravidlech v době sílící rivality velmocí;

                              b)

                              v rámci přípravy na jednání o prohloubení dvoustranných hospodářských vazeb urychleně zahájit společně s tchajwanskými orgány posouzení dopadů, veřejné konzultace a analýzu rozsahu působnosti dvoustranné dohody o investicích, neboť taková dvoustranná dohoda o investicích by snížila požadavky na „vlastní obsah“ pro evropské investory a výrobce na Tchaj-wanu; v souvislosti s regionální dynamikou připomínat význam obchodních a ekonomických vztahů mezi EU a Tchaj-wanem, včetně otázek týkajících se multilateralismu a WTO, technologií a veřejného zdraví a zásadní spolupráce v oblasti kritických dodávek, jako jsou polovodiče; vybízet Tchaj-wan ke zvýšení investic v EU a poukazovat na to, že Tchaj-wan je řádným členem WTO;

                              c)

                              vyjádřit vážné znepokojení nad pokračující vojenskou agresivitou Číny vůči Tchaj-wanu a tlakem na něj, zejména prostřednictvím výrazných čínských investic do vojenských kapacit, nacvičování vojenských útoků a častého narušování tchajwanského identifikačního pásma protivzdušné obrany; vyzvat Čínu, aby okamžitě ukončila své přetrvávající narušování tchajwanského identifikačního pásma protivzdušné obrany, zejména vzhledem k tomu, že v období od 1. do 4. října 2021 bylo zaregistrováno přibližně 150 případů narušení vzdušného prostoru, včetně stíhacími letouny; dále připomínat štvavou čínskou rétoriku, která signalizuje zdánlivě protichůdný záměr začlenit Tchaj-wan pod totalitní režim Čínské komunistické strany a zároveň tvrdí, že usiluje o mírové rozvíjení vztahů s Tchaj-wanem, a trvat na tom, že k žádné změně vzájemných vztahů nesmí dojít jednostranně nebo proti vůli tchajwanských občanů; naléhavě vyzvat EU a členské státy, aby se aktivně zapojily do spolupráce s podobně smýšlejícími mezinárodními partnery v zájmu zachování míru a stability v Tchajwanském průlivu a navázaly partnerství s demokratickou vládou Tchaj-wanu;

                              d)

                              vyjadřovat vážně znepokojení nad situací ve Východočínském a Jihočínském moři a důrazně odmítat jakékoli pokusy o jednostrannou změnu současného stavu a zvyšování napětí; opakovat, že je důležité dodržovat mezinárodní právo, zejména Úmluvu OSN o mořském právu (UNCLOS) a její ustanovení o povinnosti řešit spory mírovými prostředky a zachovávat svobodu plavby a přeletu;

                              e)

                              vyjádřit vážné znepokojení nad schopností Číny zahájit do roku 2025 úplnou invazi na Tchaj-wan; ostře odsoudit bezprecedentní porušování tchajwanského identifikačního pásma protivzdušné obrany, k němuž docházelo od 1. října 2021 a do něhož bylo zapojeno 150 válečných letounů, včetně stíhacích letounů a bombardérů schopných nést jaderné hlavice; vyjádřit názor, že tyto nedávné vojenské provokace Číny vyvolávají pochybnosti o dlouhodobých záměrech Číny usilovat o mírové řešení;

                              f)

                              připomínat, že základním zájmem EU a jejích členských států je zachování míru a stability v indicko-tichomořském regionu; zdůrazňovat, že vojenský konflikt v Tchajwanském průlivu by nejen závažně narušil hospodářství, což by zasáhlo evropské zájmy, ale rovněž by v regionu vážně podkopal řád založený na pravidlech, jakož i demokratickou správu věcí veřejných, jejichž jádrem jsou lidská práva, demokracie a právní stát;

                              g)

                              mít na paměti, že bezpečnost v Tchajwanském průlivu má pro EU vysokou hodnotu a že mezi evropskou prosperitou a asijskou bezpečností existuje přímá vazba, což znamená, že důsledky konfliktu by pro Evropu výrazně přesahovaly rámec hospodářské sféry; prohlásit, že kroky Číny proti Tchaj-wanu a v Jihočínském moři budou mít dopad na vztahy mezi EU a Čínou;

                              h)

                              vyjádřit znepokojení nad čínskými právními předpisy týkajícími se Tchaj-wanu a poukazovat na to, že zavedení zákona o národní bezpečnosti v Hongkongu činí tvrzení v zákoně proti odtržení z roku 2005, že Tchaj-wanu bude v případě sjednocení přiznána vysoká míra autonomie, zcela nedůvěryhodným;

                              i)

                              zdůrazňovat, že zejména s ohledem na pokračující provokace Číny a budování vojenských sil je důležité dále rozvíjet všechny úrovně partnerství a spolupráce mezi EU a Tchaj-wanem; zdůrazňovat zejména vedoucí úlohu, kterou může Evropský parlament hrát při určování oblastí další spolupráce, jakož i při jasném označování čínských provokací a poukazování na ně a při projevech solidarity s Tchaj-wanem;

                              j)

                              důrazně podporovat plnou účast Tchaj-wanu jako pozorovatele na zasedáních, v mechanismech a činnostech mezinárodních orgánů, včetně Světové zdravotnické organizace, Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), Mezinárodní organizace kriminální policie (Interpol) a Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC); naléhavě vyzývat členské státy a orgány EU k podpoře mezinárodních iniciativ požadujících účast Tchaj-wanu v mezinárodních organizacích; opětovně ocenit aktivní spolupráci Tchaj-wanu s mezinárodním společenstvím při shromažďování poznatků o pandemii COVID-19 a hledání nejlepších způsobů, jak se s ní vypořádat, a zdůrazňovat, že to dokazuje, že příspěvky Tchaj-wanu ve WHO budou přidanou hodnotou z hlediska zdraví a kvalitního života občanů všech jejích členských zemí;

                              k)

                              podporovat intenzivnější hospodářské, vědecké, kulturní, politické a mezilidské výměny, setkání a spolupráci mezi EU a Tchaj-wanem a výměny za účasti zástupců členských států, a to i na nejvyšší úrovni, které by plně odrážely dynamickou, mnohostrannou a úzkou spolupráci mezi EU a Tchaj-wanem jako podobně smýšlejícími partnery; odsoudit hrozby odvetnými opatřeními a nátlak ČLR na Miloše Vystrčila, předsedu českého Senátu, kvůli jeho návštěvě Tchaj-wanu v srpnu 2020 a poukázat na to, že Česká republika a všechny svrchované země mají právo rozvíjet hospodářskou a kulturní spolupráci s Tchaj-wanem;

                              l)

                              nadále podporovat začlenění Tchaj-wanu do strategie EU pro indicko-tichomořskou oblast; pozitivně ocenit nedávnou publikaci Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o strategii EU pro spolupráci v indicko-tichomořské oblasti, v níž se uvádí, že výrazné vojenské posilování Číny vede ke zvyšování napětí v regionálních ohniscích neklidu, jako je Jihočínské moře a Východočínské moře, stejně jako v Tchajwanském průlivu, a potvrzuje, že pro EU je zásadní posílit spolupráci s regionálními partnery s cílem zajistit mír, stabilitu a prosperitu v celé oblasti průlivu; naléhat na EU, aby v rámci strategie EU pro spolupráci v indicko-tichomořském regionu nadále úzce spolupracovala s dalšími podobně smýšlejícími partnery s cílem čelit asertivnímu postoji Číny v regionu a posilovala řád založený na pravidlech s ohledem na zájmy EU v tomto regionu;

                              m)

                              pokračovat v přijímání iniciativ k posílení dvoustranných hospodářských vztahů a mezilidských kontaktů, zejména mezi mladými lidmi, včetně akademické obce a občanské společnosti, v oblasti sportu, kultury a vzdělávání, jakož i partnerství mezi městy a regiony; ocenit dosavadní partnerství evropských a tchajwanských sesterských měst a podpořit diplomacii měst jako nástroj usnadňující zapojování Tchaj-wanu do mezinárodních iniciativ, což by mu umožnilo obejít čínské pokusy o prohloubení jeho diplomatické izolace;

                              n)

                              podporovat evropskou a tchajwanskou spolupráci v mediálním odvětví s cílem diverzifikovat čínské jazykové mediální prostředí v EU a poskytnout alternativu ke sdělovacím prostředkům ovládaným ČLR;

                              o)

                              vybízet EU a členské státy, aby pomohly zvýšit v Evropě informovanost o situaci v Tchajwanském průlivu a o složitosti vztahů mezi Tchaj-wanem a Čínou prostřednictvím vytváření a financování specializovaných programů a výzkumu zaměřeného na společnost jako celek; zdůrazňovat důležitost věnování času a energie do inkluzivní diskuse ve všech členských státech s cílem vysvětlit evropské veřejnosti rizika autoritářského vývoje v indicko-tichomořském regionu, který se projevuje asertivním postojem Číny a její snahou o oslabení demokracie, zejména na Tchaj-wanu, a důsledky neřešení takových hrozeb pro demokracie na celém světě;

                              p)

                              podporovat dialog a spolupráci s Tchaj-wanem ve všech průmyslových odvětvích a dodavatelských řetězcích, zejména v nově vznikajících odvětvích a odvětvích strategického významu, jako jsou elektronická vozidla, robotika a inteligentní výroba, jakož i polovodičové technologie;

                              q)

                              podporovat další posilování iniciativ umožňujících EU navázat partnerství s Tchaj-wanem v oblasti IKT, biotechnologií, zdravotnictví a bezpečnosti a pracovat na konkrétních příkladech spolupráce a iniciativ mezi strategií EU pro propojení a novou politikou Tchaj-wanu zaměřenou na jih; důrazně podporovat posílení partnerství obou stran v oblasti polovodičů;

                              r)

                              uznat klíčovou úlohu Tchaj-wanu ve strategických odvětvích, jako je komunikační infrastruktura páté generace (5G), neboť se na Tchaj-wanu nachází největší slévárna na světě a země je předním výrobcem polovodičů; zdůrazňovat, že v budoucnu budou při utváření světového řádu hrát ústřední úlohu mikročipy a že stát, který bude mít kontrolu nad navrhováním a výrobou mikročipů, nastaví kurz pro 21. století; připomínat, že narušení globálních dodavatelských řetězců způsobené pandemií učinilo Tchaj-wan centrem technologického pokroku a rovněž přimělo EU uvědomit si vlastní zranitelnost, což ukazuje naléhavou potřebu zamyslet se nad tím, jak snížit závislost EU na vnějších aktérech; nabádat proto k posílení spolupráce s Tchaj-wanem s cílem podpořit agendu EU pro její ekologickou a digitální transformaci, jakož i úsilí EU o diverzifikaci hodnotových a dodavatelských řetězců, neboť pandemie urychlila požadavky v obou oblastech a zdůraznila potřebu zvýšit investice a politickou podporu, zejména v hodnotových řetězcích strategického významu, jako je mikroelektronika, autonomní řízení a umělá inteligence, což jsou oblasti, v nichž Tchaj-wan hraje ústřední úlohu;

                              s)

                              ocenit uspořádání vůbec prvního Evropského investičního fóra na Tchaj-wanu v září 2020 a podporovat další dvoustranné investice v obou směrech; naléhavě vyzývat ke zvýšení těchto investic, zejména v odvětvích, v nichž má Tchaj-wan vedoucí postavení, konkrétně v kritických technologiích, včetně polovodičů, s cílem podpořit úsilí EU o posílení vlastní kapacity v oblasti mikroelektroniky; poukazovat na to, že v návaznosti na dialog mezi Tchaj-wanem a EU v roce 2020 o digitální ekonomice by EU a Tchaj-wan měly více vycházet ze svých diskusí o spolupráci v oblasti výzkumu a technologií, technologie blockchain, umělé inteligence, certifikace kybernetické bezpečnosti, ekonomice založené na datech a digitální konektivitě s cílem určit další synergie, rozšířit výměnu politických strategií týkajících se rozvoje digitální ekonomiky a vytvářet rozsáhlejší partnerství;

                              t)

                              ocenit dobrovolné závazky Tchaj-wanu, pokud jde o pomoc v boji proti globálnímu oteplování, které přispějí k provedení cílů Pařížské dohody o klimatu;

                              u)

                              vybízet EU a členské státy k prohloubení spolupráce s Tchaj-wanem v boji proti dezinformacím z nepřátelských třetích zemí, včetně sdílení osvědčených postupů, společných přístupů k podpoře svobody sdělovacích prostředků a žurnalistiky, prohloubení spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti a kybernetických hrozeb, zvyšování povědomí občanů a zlepšování celkové digitální gramotnosti obyvatelstva s cílem posílit odolnost našich demokratických systémů; podporovat intenzivnější spolupráci mezi příslušnými evropskými a tchajwanskými skupinami odborníků v této oblasti;

                              v)

                              zvážit využití tchajwanských zkušeností s bojem proti dezinformacím z pevninské Číny zaměřeným proti nezávislosti tchajwanských sdělovacích prostředků prostřednictvím platforem sociálních médií a pronikání do tchajwanských televizních a tištěných médií s cílem ovlivnit veřejné mínění a podkopat volby na Tchaj-wanu; ocenit Tchaj-wan za uznání mediální gramotnosti jako užitečného a životně důležitého nástroje pro vzdělávání lidí v oblasti rozpoznávání dezinformací a za začlenění mediální gramotnosti do školních osnov;

                              w)

                              zdůrazňovat, že přínosy úsilí Tchaj-wanu v boji proti dezinformacím a falešným zprávám přesahují hranice Tchaj-wanu a ovlivňují nejen společnost na tomto ostrově, ale také čínsky mluvící komunitu v Hongkongu a dalších zemích jihovýchodní Asie;

                              x)

                              odsoudit čínské pokusy o znevážení opatření tchajwanské vlády při zvládání pandemie; ocenit účinný přístup Tchaj-wanu zdola nahoru vedený jeho občany k ověřování zpráv a informací pomocí technologií, jako je umělá inteligence, s cílem zvýšit úsilí a umožnit ověřovatelům faktů rozpoznat nejškodlivější tvrzení, která jsou šířena na platformách sociálních médií, a zastavit tak jejich šíření;

                              y)

                              připomínat, že hrozba, které čelí Tchaj-wan v důsledku dezinformačních operací Číny, je součástí většího problému, kterému čelí demokracie na celém světě v době, kdy v geopolitické soutěži o vedoucí postavení ve světě hrají hlavní úlohu komunikační technologie; připomínat, že Čína spolu s dalšími nedemokratickými zeměmi je pro demokracie v Evropě v důsledku dezinformačních kampaní nadále velkou hrozbou, přičemž tato hrozba během pandemie výrazně vzrostla, jak je uvedeno ve zprávě ESVČ z června 2020; zdůrazňovat, že spolupráce v boji proti dezinformacím je proto v zájmu EU i Tchaj-wanu;

                              z)

                              více podporovat stávající spolupráci mezi EU a Tchaj-wanem v oblasti výzkumu a inovací v rámcovém programu Horizont Evropa (2021–2027); nabádat k větší účasti tchajwanských výzkumných pracovníků v programu Horizont Evropa v budoucnosti;

                              aa)

                              dále podporovat cestovní ruch a výměny mládeže s Tchaj-wanem prostřednictvím iniciativ, jako jsou pracovní prázdniny, programy Erasmus nebo stipendium pro propojení Tchaj-wanu a Evropy, a zkoumat možnosti spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a v dalších oblastech s cílem posílit odborné znalosti o Číně a Tchaj-wanu v Evropě a přispět k lepšímu porozumění Evropě na Tchaj-wanu;

                              ab)

                              vybízet EU a její členské státy, aby posílily spolupráci s Tchaj-wanem v globálním rámci pro spolupráci a odbornou přípravu (GCTF), což je platforma regionální spolupráce zaměřená na budování kapacit a programů odborné přípravy pro třetí země na celém světě;

                              ac)

                              přejmenovat Evropskou hospodářskou a obchodní kancelář na Tchaj-wanu na „Úřad Evropské unie na Tchaj-wanu“ s cílem zohlednit široký rozsah vzájemných vztahů;

                              ad)

                              ocenit plány na zřízení tchajwanského zastupitelského úřadu v Litvě; odsoudit reakci čínské vlády a uvalení hospodářských sankcí na Litvu; vyjádřit v této souvislosti podporu a solidaritu s Litvou, přijmout vhodná opatření a vyzvat Radu, aby učinila totéž;

                              ae)

                              vyzdvihnout Tchaj-wan jako vynikajícího partnera v oblasti prosazování lidských práv a náboženské svobody v indicko-tichomořském regionu; uznat Tchaj-wan jako výrazný příklad v regionu, pokud jde o jeho výsledky v dodržování základních svobod, hospodářských i sociálních, jakož i politických a kulturních práv, včetně pokroku v oblasti práv LGBTQI osob a práv domorodých komunit; požádat zvláštního zástupce EU pro lidská práva a zvláštního vyslance EU pro svobodu vyznání nebo přesvědčení, aby se účastnili mezinárodních úmluv o lidských právech na Tchaj-wanu a přijali konkrétní opatření pro spolupráci s Tchaj-wanem při prosazování lidských práv a náboženské svobody, digitální ekonomiky a udržitelného růstu rozvojových zemí v indicko-tichomořském regionu;

                              af)

                              posilovat spolupráci s Tchaj-wanem za účelem výměny osvědčených postupů při zvládání pandemie COVID-19, zahájení iniciativ k usnadnění nákup očkovacích látek a dalšího rozšiřování spolupráce EU s Tchaj-wanem v oblasti zdraví a kontroly přenosných nemocí; vyjádřit uznání tchajwanské vládě a tamním občanům za relativně úspěšné zamezení šíření pandemie ve vlastní zemi a za velkorysost při poskytování pomoci dalším zemím; připomínat, že účinná reakce Tchaj-wanu se opírala o transparentnost, otevřenost a využívání technologií ve spolupráci se společností, což je přístup založený na důvěře veřejnosti;

                              ag)

                              ocenit akty solidarity Tchaj-wanu s EU, jejichž dokladem je dar 7 milionů chirurgických roušek několika členským státům v nejtěžším počátečním období pandemie a také dar pěti linek na výrobu respirátorů České republice; požadovat opětování této solidarity;

                              ah)

                              nadále vybízet ke sdílení zpravodajských informací mezi členskými státy a Tchaj-wanem a ke společnému boji proti přeshraniční trestné činnosti;

                              ai)

                              uznat, že USA a Japonsko poprvé zdůraznily význam míru a stability v Tchajwanském průlivu ve společném prohlášení z nedávného dvoustranného summitu, po němž následovalo podobné prohlášení skupiny G7 počátkem května; naléhavě vyzývat EU ke spolupráci s dalšími podobně smýšlejícími partnery, jako je Austrálie, Nový Zéland, Indie, Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy, a zvážit přizvání Tchaj-wanu k účasti s jejími partnery ve stávajících platformách a pracovních skupinách pro kritická průmyslová odvětví;

                              aj)

                              vybízet členské státy, jež nemají s Tchaj-wanem uzavřenou dohodu o zamezení dvojího zdanění a o předcházení daňovým únikům a dohodu o výměně informací v daňové oblasti, aby jednání o takových dohodách zahájily co nejdříve;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, jakož i vládě Tchaj-wanu.

         (1)  Úř. věst. C 181, 19.5.2016, s. 52.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 16. července 2021 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije (ECB/2021/28) 2021/C 299/01

text:
               27.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 16. července 2021
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije
      (ECB/2021/28)
      (2021/C 299/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Banka Slovenije, společnosti Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., skončil po provedení auditu za účetní rok 2020. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2021.

                  (3)

                  Banka Slovenije vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2021 až 2023 společnost PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o.,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o., byla jmenována externím auditorem Banka Slovenije pro účetní roky 2021 až 2023.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. července 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 16. července 2021 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de España (ECB/2021/29) 2021/C 299/02

text:
               27.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/2

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 16. července 2021
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de España
      (ECB/2021/29)
      (2021/C 299/02)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Banco de España vybrala v roce 2018 za svého externího auditora pro účetní roky 2018 až 2020 dočasné sdružení podniků Mazars Auditores, S.L.P.- Mazars, S.A. s možností prodloužení mandátu na účetní roky 2021 a 2022 a Rada guvernérů ECB doporučila jeho jmenování, jakož i možnost prodloužení mandátu na účetní roky 2021 a 2022 (1).

                  (3)

                  Mandát stávajícího externího auditora Banco de España, dočasného sdružení podniků Mazars Auditores, S.L.P.- Mazars, S.A., skončil po provedení auditu za účetní rok 2020. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora pro účetní roky 2021 a 2022.

                  (4)

                  Banco de España má v úmyslu prodloužit mandát dočasného sdružení podniků Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A., na účetní roky 2021 a 2022, jak se předpokládá v doporučení ECB/2018/22 a odůvodnění rozhodnutí Rady (EU) 2018/1518 (2). Toto prodloužení mandátu je možné v souladu se smluvními ujednáními mezi Banco de España a dočasným sdružením podniků Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A.,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby dočasné sdružení podniků Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. bylo jmenováno externím auditorem Banco de España pro účetní roky 2021 až 2022.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. července 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Doporučení Evropské centrální banky ECB/2018/22 ze dne 6. září 2018 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de España (Úř. věst. C 325, 14.9.2018, s. 1).

         (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/1518 ze dne 9. října 2018, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banco de España (Úř. věst. L 256, 12.10.2018, s. 63).