title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2011–2015

text:
               19.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 212/13

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2011–2015
   2011/C 212/04
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010– 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Nizozemsko předložilo dne 29. dubna 2011 aktualizaci svého programu stability na období 2011 až 2015 za rok 2011 a rovněž svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               Velmi otevřené nizozemské hospodářství bylo navzdory své dřívější silné výkonnosti po plném rozvinutí krize vážně zasaženo a reálný HDP klesl v roce 2009 o téměř 4 %. Zotavovat se začalo v druhé polovině roku 2009 díky oživení vnější poptávky a v první polovině roku 2010 nabralo tempo, jehož výsledkem byl růst HDP ve výši 1,8 %. Dopad krize na trh práce byl relativně omezený. Očekává se, že nezaměstnanost se v nadcházejících dvou letech postupně sníží z 4,5 % v roce 2010 na 4 % v roce 2012. Krize tvrdě dopadla na nizozemské veřejné finance, přičemž schodek veřejných financí se zvýšil na 5,5 % HDP v roce 2009 a 5,4 % v roce 2010. Vládní opatření na podporu finančních institucí a stabilizaci finančních trhů vedla ke zvýšení míry zadlužení o 15 procentních bodů HDP na 60,8 % HDP v roce 2009.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce předložené v programu stability, je realistický. Program stability je založen na poněkud obezřetnějších prognózách růstu pro rok 2011 a 2012, než jaké uvádí prognóza útvarů Komise z jara 2011. V programu stability se plánuje snížení schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % v roce 2012, což by bylo o rok dříve, než bylo stanoveno v rámci postupu při nadměrném schodku. Podle údajů v programu stability bude do konce programového období téměř dosaženo střednědobého cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, neboť strukturální saldo vypočítané útvary Komise činí v roce 2015– 0,8 % HDP. Rozpočtová strategie je plně podložena dostatečně konkrétními opatřeními až do roku 2015, i když jejich realizace je ohrožena určitými riziky, zejména s ohledem na schopnost kompenzovat překročení výdajů v oblasti zdravotní péče a sledovat výdaje na úrovni místní správy. Průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2013 dosahuje 0,75 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 2. prosince 2009. V letech následujících po období, v němž má být nadměrný schodek napraven (2014 a 2015), se má přepočítané strukturální saldo zlepšit o 0,25 % v roce 2014 a 0,5 % v roce 2015, čímž jen těsně nedosáhne požadovaného zlepšení ve výši 0,5 % do splnění střednědobého cíle.

               (9)

               Konsolidace rozpočtu plánovaná a prováděná nizozemskými orgány do značné míry spoléhá na omezení převážně strukturálních výdajů v rozsahu přibližně 3 % HDP do konce programového období (2015) v porovnání s výchozí situací. Z toho plynoucí postup korekce předpokládá snížení celkového schodku veřejných financí z 3,8 % HDP v roce 2011 na 2,4 % HDP v roce 2012 a další postupné snižování o přibližně 0,5 % ročně v období 2013–2015. Nizozemsko je pevně odhodláno těchto cílů dosáhnout. Ochrana prorůstových oblastí politiky, například vzdělávání, před rozpočtovými škrty by zabránila omezení budoucího potenciálu hospodářského růstu a přispěla k dosažení udržitelné nápravy nadměrného schodku.

               (10)

               Kromě krátkodobé konsolidace je jedním z hlavních úkolů zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, která je nepříznivě ovlivněna silným růstem výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva. Dlouhodobé náklady stárnutí obyvatelstva jsou jednoznačně vyšší než průměr EU, a to zejména v oblasti dlouhodobé péče a důchodů. Očekávané zvýšení výdajů na dlouhodobou péči je nejvyšší v Evropě, jak je uvedeno ve zprávě Komise o stárnutí populace z roku 2009. Hlavním důvodem je existence již tak komplexního systému formální dlouhodobé péče (například veřejného pojištění pro dlouhodobou osobní péči, ošetřovatelskou péči, pomoc, léčbu a pobyt v zařízeních), zatímco neformální péče hraje v Nizozemsku spíše omezenou úlohu. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí vysoká. Nad rámec svých konsolidačních plánů předložila nizozemská vláda parlamentu opatření, která mají podpořit dlouhodobou udržitelnost, včetně prodloužení zákonného věku odchodu do důchodu; tato opatření dosud nebyla přijata.

               (11)

               Nizozemský trh práce se vyznačuje poměrně vysokou mírou účasti, vysokou hodinovou produktivitou a nízkou nezaměstnaností. Nicméně hlavním úkolem na nizozemském trhu práce bude zvýšit využití dosud nevyužitého pracovního potenciálu, zejména kompenzovat očekávaný pokles počtu obyvatelstva v produktivním věku v důsledku stárnutí. Průměrný počet odpracovaných hodin za rok je nejnižší v EU, jak potvrzují nejnovější dostupné údaje. Nízký počet odpracovaných hodin je způsoben velmi vysokým podílem osob pracujících na částečný úvazek, zejména žen, který odráží jednak osobní preference, jednak existenci finančních brzd pro vstup na trh práce nebo zvýšení počtu odpracovaných hodin. V současnosti je v Nizozemsku jednou z hlavních brzd toho, aby osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, vstoupily na trh práce nebo pracovaly více hodin, vysoká mezní míra zdanění druhého příjmu, která může v některých případech přesahovat i 80 % v důsledku mj. všeobecné slevy na dani a snížení dávek závislých na příjmu, jako jsou přídavky na děti.

               (12)

               Rostoucí a nestejnorodé skupině částečně zdravotně postižených a dlouhodobě nezaměstnaných, kterým stále více hrozí strukturální nezaměstnanost, zjevně nepřineslo provádění aktivní politiky zaměstnanosti kladné výsledky. Se zvláštními problémy se setkávají občané ze zemí mimo EU a přetrvávající propast mezi zaměstnaností a nezaměstnaností se tím ještě umocňuje.

               (13)

               Podařilo se zachovat inovační schopnost systému pro výzkum a inovace, ale nízký podíl soukromého sektoru na investicích do výzkumu a vývoje může v budoucnosti nepříznivě ovlivnit hospodářský růst a konkurenceschopnost nizozemského hospodářství. Cílem vlády je vytvořit atraktivní prostředí pro podniky zabývající se výzkumem a inovacemi, včetně podniků ze zahraničí, a to pomocí finančních pobídek, poskytnutí prostoru pro podnikatele a zajištění špičkové úrovně výzkumu. Vzhledem k nutné konsolidaci rozpočtu v tomto roce se však možná s některými podporami společnostem nebude pokračovat a jiné budou racionalizovány a zacíleny na prioritní hospodářské oblasti a budou mít častěji formu obecnějších daňových nástrojů.

               (14)

               Podnikatelské prostředí je negativně ovlivněno mírou přetížení silniční a železniční dopravy. Míra přetížení dopravy patří mezi nejvyšší v EU. V této souvislosti poměrně nevýkonná dopravní infrastruktura nepříznivě ovlivňuje mobilitu pracovních sil, a potažmo potenciální růst prostřednictvím produktivity. Pracovníci se potýkají s dlouhou dobou dojíždění mezi bydlištěm a prací, nespolehlivými jízdními řády a vysokými náklady způsobenými přetížením dopravy. Ty by se měly až do roku 2020 dále zvyšovat, nedojde-li ke změně politiky. Zefektivnění využívání infrastruktury (například pomocí mýtného) by přispělo ke zvýšení mobility pracovních sil a produktivity, a tím i k potenciálnímu růstu.

               (15)

               Dne 4. dubna 2011 Nizozemsko oznámilo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Patří mezi ně opatření na podporu konkurenceschopnosti (zavedení nové politiky pro oblast podnikání založené na obecnějším snížení daní a administrativní zátěže) a zaměstnanosti (nastavení sociálního zabezpečení tak, aby podněcovalo k aktivitě, a snížení závislosti na dávkách v nezaměstnanosti), na podporu udržitelnosti veřejných financí (zakotvení Paktu o stabilitě a růstu ve vnitrostátním právu) a k posílení finanční stability (více pravomocí orgánům dohledu). Tyto závazky se vztahují ke všem oblastem paktu. Navazují na širší reformní program nastíněný v programu stability a národním programu reforem. Nejsou však uvedeny podrobnosti ohledně časového harmonogramu, ani opatření, která budou nutná k jejich splnění. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v doporučení.

               (16)

               Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise zato, že zcela konkretizovaná nizozemská strategie konsolidace rozpočtu by měla být provedena podle plánu a že by měly být zachovány výdaje v oblastech, které nejvíce přispívají k dlouhodobému růstu. Měla by být přijata další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v oblasti důchodů a dlouhodobé péče, jakož i ke zvýšení účasti na trhu práce a integrace a k řešení otázek vyplývajících z přetížení dopravy.

               (17)

               Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 přezkoumala aktualizaci programu stability Nizozemska za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejích doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Nizozemska,

         DOPORUČUJE, aby Nizozemsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést rozpočtovou strategii pro rok 2012 v souladu s doporučeními Rady pro nápravu nadměrného schodku a začít snižovat vysokou míru veřejného dluhu. Poté naplňovat střednědobý cíl v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na celkové výdajové stropy a požadavky konsolidace, a tím zajistit, aby konsolidace byla udržitelná a podporovala růst, a tudíž zachovat výdaje v oblastech bezprostředně souvisejících s růstem, jako je výzkum a inovace, vzdělávání a odborná příprava.

               2.

               Přijmout opatření ke zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu jeho navázáním na střední délku života a podporovat tato opatření dalšími kroky ke zvýšení věku skutečného odchodu do důchodu a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Připravit návrh reformy dlouhodobé péče s ohledem na stárnutí obyvatelstva.

               3.

               Podpořilo účast na trhu práce omezením daňových překážek pro práci osob s druhým příjmem do domácnosti a navrhnout opatření na podporu a pomoc nejohroženějším skupinám s opětovnou integrací na trhu práce.

               4.

               Podporovat inovace, soukromé investice do výzkumu a vývoje a užší vztahy mezi vědeckou a podnikatelskou sférou poskytnutím vhodných pobídek v rámci nové politiky pro oblast podnikání („Naar de top“).

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/132

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014
   2014/C 247/25
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Švédska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/20114 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu Švédska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že Švédsko se i nadále potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si vyžaduje sledování a politické kroky. Pozornost si nadále zasluhuje zejména vývoj ohledně zadluženosti domácností spolu s neefektivním trhem s bydlením. Ačkoli vysoký přebytek běžného účtu nepředstavuje obdobná rizika jako rozsáhlé schodky a částečně souvisí s nutností snižovat zadluženost, bude Komise vývoj běžného účtu ve Švédsku sledovat v rámci evropského semestru.

               (8)

               Dne 16. dubna 2014 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2014 a svůj konvergenční program z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu z roku 2014 je zajistit během hospodářského cyklu přebytek veřejných financí v průměrné výši 1 % HDP v souladu se švédským fiskálním rámcem. Konvergenční program potvrzuje střednědobý cíl strukturálního schodku ve výši 1 % HDP, který byl stanoven v předchozím konvergenčním programu a reflektuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (přepočítaného) strukturálního salda je v konvergenčním programu plánován výsledek, který více než dostatečně splňuje střednědobý cíl v průběhu celého programovacího období. Podle konvergenčního programu se předpokládá, že dluh veřejných financí, který se stále udržuje pod 60 % referenční hodnotou HDP, bude snížen ze 41,5 % HDP v roce 2014 na 35 % v roce 2017. Celkově je rozpočtová strategie nastíněná v konvergenčním programu v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v konvergenčním programu vycházejí, je reálný. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vysoký podíl HDP je vydáván na dlouhodobou péči a v dlouhodobém horizontu se předpokládá podstatné zvýšení výdajů z důvodu dostatečného zohlednění stárnutí obyvatelstva; v roce 2060 budou tyto výdaje představovat až 6,4 % HDP Švédska. Švédsko by mělo tuto situaci řešit zajištěním dostatečných primárních přebytků a dalším omezováním růstu výdajů souvisejících s věkem, aby zajistilo dlouhodobou fiskální udržitelnost. Na základě prognózy Komise a posouzení konvergenčního programu provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že konvergenční program Švédska je v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu a že rizika pro rozpočtové cíle jsou omezená.

               (10)

               Obavy nadále vzbuzuje vysoká zadluženost soukromého sektoru, a zejména švédských domácností. Kromě toho se angažovanost finančního sektoru vůči domácnostem, na rozdíl od podnikatelského sektoru, zvyšuje paralelně s růstem zadluženosti domácností, která v současné době dosahuje 83 % HDP, tedy asi 160 % disponibilního příjmu. Zadluženost je podporována trvalým růstem úvěrů a pomalým tempem umořování hypoték. Pokud by došlo k nárůstu úrokových sazeb, poklesu cen nemovitostí nebo k nepříznivému makroekonomickému vývoji, bylo by vysoké zadlužení domácností rizikovým faktorem. Takový vývoj by postihl domácnosti a strukturu jejich spotřeby. To by mohlo mít nepříznivé vedlejší účinky na bankovní sektor v důsledku rostoucího počtu nesplácených úvěrů a nákladů na tržní financování. Švédsko neoznámilo ani nepřijalo žádná opatření, která by řešila daňové zvýhodnění dluhů souvisejících s bydlením; řešení by mohlo spočívat v přesunu daňového zatížení, aniž by došlo k nárůstu celkové daňové zátěže. Švédsko však podniklo určité kroky na podporu obezřetné úvěrové politiky tím, že v květnu 2013 zavedlo 15 % rizikově váženou spodní hranici pro úvěrovou expozici u hypoték a oznámilo její další zvyšování. Nicméně umořování stále probíhá v mírném tempu s velmi dlouhou amortizační dobou pod hranicí 75 % poměru úvěru k hodnotě a v tomto ohledu nebyla přijata žádná důrazná opatření, také s ohledem na to, že doporučení z října 2013 týkající se individuálních umořovacích plánů, byla dobrovolné povahy. Asociace švédských bankéřů (Swedish Bankers' Association) své doporučení v březnu 2014 zpřísnila a vyzvala ke snížení umoření na 70 % poměru úvěru k hodnotě. Švédsko také řešilo daňové zvýhodnění dluhů podniků dalším zpřísněním omezení v oblasti odpočitatelnosti úroků, které se od ledna 2013 rozšířilo na všechny druhy vnitroskupinových půjček, a zavedením tzv. investiční odpočitatelnosti, která může daňové zvýhodnění dluhů snížit. Dále byla od začátku roku 2013 snížena daň z příjmu právnických osob z 26,3 % na 22 %.

               (11)

               Potenciálním zdrojem nestability zůstává švédský trh s rezidenčními nemovitostmi, na kterém došlo v posledních dvou desetiletích ke strmému nárůstu cen. Nabídka bydlení stále trpí neefektivností, zejména v důsledku složitého plánovacího řízení, omezené hospodářské soutěže ve stavebnictví a vysokého stupně regulace nájmů. Spolu s daňovým zvýhodňováním zadlužení mají tyto nedostatky tendenci vyvolávat nadhodnocení cen nemovitostí. Švédsko přijalo některá opatření na trhu s nájemním bydlením, ale zdá se, že tato opatření nemohou účinně řešit základní strukturální problém související s přílišnou rigiditou systému nájemního bydlení. Jarní návrh zákona, který vláda předložila 9. dubna 2014, neobsahuje žádná opatření, která by otázku trhu s nájemním bydlením řešila. Švédsko přijalo opatření na řešení nedostatků v územně plánovacím řízení, jakož i řešení monopolního postavení obcí v otázce plánování tím, že po obcích požaduje, aby při určování bytových potřeb braly v úvahu regionální kontext. Tato opatření jsou krokem správným směrem; zatím však nebyla všechna provedena a nejsou stanoveny postihy pro obce, které se jimi neřídí.

               (12)

               Navzdory vysoké míře financování vzdělávání vyplývá z mezinárodního hodnocení žáků, že výsledky v povinné školní docházce se oproti stavu na začátku třetího tisíciletí zhoršily; Švédsko je nyní pod průměrem jak EU, tak OECD ve všech třech testovaných oblastech (čtení, matematika a přírodní vědy). Kromě toho se zvýšila souvislost mezi socioekonomickým zázemím a studijními výsledky a prohloubily se rozdíly mezi jednotlivými školami. I když jsou opatření přijatá vládou krokem správným směrem, radikálnější strukturální změny se zdají být nevyhnutelné. Za tímto účelem se Švédsko chystá provést přezkum efektivnosti systému školství s cílem obnovit jeho vysokou úspěšnost.

               (13)

               Postavení mladých lidí, osob s nízkou kvalifikací a osob přistěhovaleckého původu na trhu práce je stále slabé. Nezaměstnanost mladých se udržuje nad průměrem EU. I když vláda podnikla kroky k řešení těchto otázek, tyto obtíže jsou podle všeho spojeny s problémy ve vzdělávání, jelikož ze vzdělávacího systému neodchází dostatek mladých lidí s potřebnými dovednostmi, který by jim umožnily úspěšně se začlenit na pracovní trh. Pokud jde o začlenění na trh práce a vzdělávání a odbornou přípravu, přijalo Švédsko opatření, která mají usnadnit přechod ze školy do zaměstnání (reforma učňovského školství, včetně učňovského platu) a pomoci mladým lidem získat pracovní zkušenosti (podpora zařazení do pracovního procesu). Přechod byl de facto posílen zavedením včasných opatření pro ty nejpotřebnější. Nicméně pomoc neregistrovaným osobám, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, je z hlediska pokrytí a dosahu stále nedostatečná. Švédsko se také snaží urychlit integraci lidí přistěhovaleckého původu, přičemž výzvou zůstává zejména integrace lidí z přistěhovaleckých rodin ze zemí mimo Unii. Švédsko také v současnosti provádí přezkum účinnosti stávající snížené sazby DPH na restaurační a stravovací služby, jež měla podpořit tvorbu pracovních míst. Závěrečné hodnocení by mělo být hotové v lednu 2016.

               (14)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska. Posoudila národní program reforem i konvergenční program. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (15)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (16)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

         DOPORUČUJE Švédsku v období 2014–2015:

               1.

               Pokračovat v provádění fiskální politiky podporující růst a udržet zdravou fiskální pozici zajišťující, že bude po celou dobu trvání konvergenčního programu plněn střednědobý rozpočtový cíl, také s ohledem na výzvy kladené na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí z důvodu stárnutí obyvatelstva.

               2.

               Snížit růst úvěrů v sektoru domácností a zadlužení soukromého sektoru. Za tímto účelem zmírnit účinky daňového zvýhodnění dluhů u daní z příjmů fyzických osob postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypoték nebo zvýšením periodické daně z nemovitosti. Podniknout další kroky ke zvýšení tempa umořování hypoték.

               3.

               Dále zlepšit efektivitu trhu s rezidenčními nemovitostmi prostřednictvím pokračujících reforem systému stanovování nájemného. Zejména umožnit, aby se úroveň nájemného více řídila trhem, a to ustoupením od systému užitné hodnoty a další liberalizací některých segmentů trhu s nájemním bydlením, a umožnit větší svobodu v uzavírání smluv mezi nájemníky a pronajímateli. Zkrátit dobu trvání plánovacích a odvolacích řízení a zjednodušit je snížením a sloučením správních požadavků, harmonizací požadavků a norem na budovy v jednotlivých obcích a zvýšením transparentnosti řízení o využití půdy. Podporovat obce, aby daly k dispozici své vlastní pozemky k rozvoji nového bydlení.

               4.

               Přijmout vhodná opatření ke zlepšení základních dovedností a usnadnit přechod ze vzdělávání na trh práce, mimo jiné větším využíváním odborné praktické přípravy a učňovského vzdělávání. Více usilovat o to, aby se opatření na trhu práce a ve vzdělávání efektivněji zaměřovala na málo kvalifikované mladé lidi a lidi přistěhovaleckého původu. Zvýšit včasnou intervenci a pomoc mladým lidem, kteří nejsou u veřejných služeb zaregistrováni.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 86.

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 15. října 2008 o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (oznámeno pod číslem K(2008) 5925) (Text s významem pro EHP)

text:
               12.11.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 301/23

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 15. října 2008
   o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací
   (oznámeno pod číslem K(2008) 5925)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/850/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (1), a zejména čl. 19 odst. 1 této směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle předpisového rámce pro sítě a služby elektronických komunikací jsou vnitrostátní regulační orgány povinny přispívat k rozvoji vnitřního trhu tím, že průhledným způsobem spolupracují mezi sebou navzájem a s Komisí, aby zajistily rozvoj jednotné regulační praxe a jednotné uplatňování směrnic, které tento předpisový rámec tvoří.

               (2)

               S cílem zajistit, aby rozhodnutí na vnitrostátní úrovni neměla nepříznivý vliv na jednotný trh nebo na cíle předpisového rámce, musejí vnitrostátní regulační orgány oznamovat Komisi a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům návrhy opatření stanovených v čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES.

               (3)

               Jako další požadavek musejí vnitrostátní regulační orgány získat povolení Komise ohledně povinností, jež upravuje čl. 8 odst. 3 druhý pododstavec směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (2), což je samostatný proces.

               (4)

               Komise poskytne vnitrostátním regulačním orgánům, pokud o to požádají, příležitost projednat případné návrhy opatření ještě před formálním oznámením těchto opatření podle článku 7 směrnice 2002/21/ES a čl. 8 odst. 3 směrnice 2002/19/ES. V případech, kdy podle čl. 7 odst. 4 směrnice 2002/21/ES Komise naznačila vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, že soudí, že návrh opatření by vytvořil překážku pro jednotný trh, nebo má-li vážné pochybnosti o jeho slučitelnosti s právem Společenství, měla by být dotyčnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu včas poskytnuta příležitost, aby vyjádřil své názory na otázky, které Komise vznesla.

               (5)

               Směrnice 2002/21/ES stanoví určité závazné lhůty pro posouzení oznámení podle článku 7.

               (6)

               Pro zajištění účinnosti spolupráce a mechanismu konzultací stanovených v článku 7 směrnice 2002/21/ES a zaručení právní jistoty byla doporučením Komise 2003/561/ES ze dne 23. července 2003 o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v čl. 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (3) zavedena jasná pravidla upravující hlavní procesní aspekty oznámení podávaných podle článku 7. Doporučení 2003/561/ES by mělo být nahrazeno tímto doporučením s ohledem na další zjednodušení a zlepšení oznamovacího procesu.

               (7)

               Jako další vodítko pro vnitrostátní regulační orgány ohledně obsahu návrhů opatření a pro zvýšení právní jistoty ohledně úplnosti oznámení by měly být poskytnuty určité minimální informace o tom, co by návrh opatření měl obsahovat, aby mohl být náležitě posouzen.

               (8)

               Je třeba vzít v úvahu potřebu zajistit účinné posouzení na straně jedné a potřebu v co největší míře zjednodušit administrativu na straně druhé. V tomto ohledu by oznamovací mechanismus neměl na vnitrostátní regulační orgány klást zbytečnou administrativní zátěž. Bylo by také přínosné vyjasnit procesní záležitosti v kontextu čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES.

               (9)

               Aby vnitrostátní regulační orgány pomohly zjednodušit přezkum oznamovaného návrhu opatření a zrychlit tento proces, měly by pro oznámení používat standardní formáty.

               (10)

               Aby se zlepšila účinnost oznamovacího mechanismu, zvýšila právní jistota pro vnitrostátní regulační orgány a účastníky trhu a aby bylo zajištěno včasné provedení regulačních opatření, je žádoucí, aby oznámení vnitrostátního regulačního orgánu týkající se analýzy trhu zahrnovalo také nápravná opatření navržená vnitrostátním regulačním orgánem k řešení zjištěných selhání trhu. V případech, kdy se návrh opatření vztahuje k trhu, který je považován za konkurenční, a nápravná opatření již v souvislosti s tímto trhem existují, by oznámení mělo zahrnovat také návrhy na zrušení těchto povinností.

               (11)

               Pro určité kategorie návrhů opatření by zpravidla měl být použit zkrácený oznamovací formulář, aby se snížila administrativní zátěž vnitrostátních regulačních orgánů a Komise. Možnost oznámit takové druhy návrhů pomocí standardního oznamovacího řízení však zůstává zachována.

               (12)

               V případech, kdy má vnitrostátní regulační orgán v úmyslu zrušit regulační povinnosti v souvislosti s trhy nezahrnutými do doporučení Komise 2007/879/ES ze dne 17. prosince 2007 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (4), mělo by být oznámení takového návrhu opatření podle článku 7 směrnice 2002/21/ES provedeno prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře.

               (13)

               V případech, kdy vnitrostátní regulační orgán provádí přezkum trhu, který byl v předchozím přezkumu shledán účinně konkurenčním, a znovu zjistí, že tento trh je účinně konkurenční, mělo by být oznámení provedeno prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře.

               (14)

               Vnitrostátní regulační orgány často pozměňují technické podrobnosti uložených nápravných opatření, aby zohlednily změny ekonomických ukazatelů (jako například zařízení, pracovní sílu, inflaci, náklady kapitálu, výše nájmu nemovitostí atd.) nebo aby aktualizovaly prognózy nebo předpoklady. Změny nebo aktualizace podrobností, které nemění povahu nebo obecný rozsah nápravných opatření (např. rozšíření oznamovacích povinností, podrobnosti požadovaného pojistného krytí, výše pokut nebo dodací lhůty), by měly být oznámeny prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře. Pouze významné změny povahy nebo rozsahu nápravných opatření, které mají výrazný dopad na trh (jako jsou cenové úrovně, změny metodik používaných pro výpočet nákladů nebo cen, určení sestupných křivek), by měly být oznamovány standardním oznamovacím postupem.

               (15)

               V případě určitých trhů (zvláště trhů ukončení hlasových hovorů) mohou vnitrostátní regulační orgány dojít ke stejnému závěru jako v předchozím přezkumu a mohou chtít uložit dalším operátorům (např. novým účastníkům trhu) s podobnou základnou zákazníků nebo celkovým obratem, jaké mají operátoři, jichž se týkal předchozí přezkum, nápravná opatření, která se významně neliší od návrhů opatření již oznámených. Pro tato opatření by měl být použit zkrácený oznamovací formulář.

               (16)

               K návrhu opatření oznámenému prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře Komise v zásadě nebude vnitrostátnímu regulačnímu orgánu zasílat připomínky dle čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES.

               (17)

               V zájmu zvýšení transparentnosti oznámených návrhů opatření a usnadnění výměny informací o takových opatřeních mezi vnitrostátními regulačními orgány by standardní i zkrácené oznamovací formuláře měly obsahovat shrnutí hlavních prvků oznámeného návrhu opatření.

               (18)

               Potřebnost těchto úprav uznala Skupina evropských regulačních orgánů pro sítě a služby elektronických komunikací, jež byla zřízena rozhodnutím Komise 2002/627/ES (5).

               (19)

               K naplnění cílů stanovených v článku 8 směrnice 2002/21/ES, zejména potřeby zajistit jednotné regulační postupy a jednotné použití uvedené směrnice, je nezbytné plně dodržovat mechanismus oznámení stanovený v článku 7.

               (20)

               Komunikační výbor předložil svoje stanovisko v souladu s čl. 22 odst. 2 směrnice 2002/21/ES,

         DOPORUČUJE:

               1)

               Pojmy definované ve směrnici 2002/21/ES a v konkrétních směrnicích mají v tomto doporučení stejný význam. Dále:

                           a)

                           „doporučením o relevantních trzích“ se rozumí doporučení 2007/879/ES a případná následná doporučení o relevantních trzích;

                           b)

                           „oznámením“ se rozumí oznámení vnitrostátního regulačního orgánu Komisi o návrhu opatření podle čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES nebo žádost podle čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES, provázené standardním oznamovacím formulářem nebo zkráceným oznamovacím formulářem, který je uveden v tomto doporučení (příloha I a příloha II).

               2)

               Oznámení by měla být prováděna elektronickou poštou s žádostí o potvrzení příjmu.
               Dokumenty zaslané elektronickou poštou se považují za doručené adresátovi v den, kdy byly odeslány.
               Oznámení budou evidována v pořadí, v jakém budou přijata.

               3)

               Oznámení nabudou účinnosti k datu, kdy je Komise zaeviduje („datum zaevidování“). Datem zaevidování bude den, kdy Komise obdržela úplné oznámení.
               Na internetových stránkách Komise a elektronickými prostředky bude všem vnitrostátním regulačním orgánům sděleno datum zaevidování oznámení, předmět oznámení a případné přijaté podkladové materiály.

               4)

               Oznámení by měla být podávána v kterémkoli z úředních jazyků Společenství. Standardní oznamovací formulář (příloha I) nebo zkrácený oznamovací formulář (příloha II) mohou být v jiném úředním jazyce, než je jazyk návrhu opatření, aby se usnadnila konzultace se všemi ostatními vnitrostátními regulačními orgány.
               Případné připomínky Komise nebo rozhodnutí přijatá Komisí podle čl. 7 směrnice 2002/21/ES budou v jazyce oznamovaného návrhu opatření, přeloženy pokud možno do jazyka použitého ve standardním oznamovacím formuláři.

               5)

               Návrhy opatření oznamovaných vnitrostátním regulačním orgánem by měly být doplněny o dokumentaci potřebnou k tomu, aby Komise mohla plnit své úkoly. V případě těch návrhů opatření, která spadají pod níže uvedený bod 6 a jsou oznamována prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře, Komise k tomu, aby mohla plnit své úkoly, žádnou doplňující dokumentaci v zásadě nepotřebuje.
               Návrhy opatření by měly být řádně odůvodněny.

               6)

               Následující návrhy opatření by měly být podávány Komisi prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře uvedeného v příloze II:

                           a)

                           návrhy opatření týkající se trhů, jež byly vyňaty z doporučení o relevantních trzích či v něm nebyly uvedeny, buďto v případech, kdy vnitrostátní regulační orgán shledal trh konkurenčním, nebo v případech, kdy se vnitrostátní regulační orgán domnívá, že již nejsou splněna tři kumulativní kritéria, jež uvádí bod 2 doporučení o relevantních trzích pro vymezení trhů, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante;

                           b)

                           návrhy opatření týkající se trhů, které v době, kdy byly zahrnuty do tehdy platných doporučení o relevantních trzích, byly shledány konkurenčními v předchozím přezkumu trhu a konkurenční zůstávají;

                           c)

                           návrhy opatření, která mění technické podrobnosti dříve uložených regulačních nápravných opatření a nemají výrazný dopad na trh (např. roční aktualizace nákladů a odhadů v účetních modelech, oznamovací lhůty, dodací lhůty), a

                           d)

                           návrhy opatření týkající se relevantního trhu, která již byla analyzována a oznámena v souvislosti s jinými podniky, kdy vnitrostátní regulační orgán ukládá podobná opatření jiným podnikům, aniž významně mění zásady uplatněné v předchozím oznámení.

               7)

               Komise, v úzké spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány, bude monitorovat praktické důsledky zkráceného oznamovacího řízení s ohledem na případné další potřebné úpravy nebo přidá další kategorie návrhů opatření, která by měla být oznamována s použitím zkráceného oznamovacího formuláře.

               8)

               Návrhy opatření, jež nespadají pod bod 6, by měly být Komisi předkládány prostřednictvím standardního oznamovacího formuláře uvedeného v příloze I. Návrhy oznamovaných opatření by měly zahrnovat všechny následující body, jestliže to připadá v úvahu:

                           a)

                           relevantní trh produktů nebo služeb, zvláště popis produktů a služeb, které mají být zahrnuty do relevantního trhu a vyňaty z relevantního trhu na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky;

                           b)

                           relevantní zeměpisný trh, včetně podložené analýzy konkurenčních podmínek na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky;

                           c)

                           hlavní podniky působící na relevantním trhu;

                           d)

                           výsledky analýzy relevantního trhu, zvláště zjištění ohledně přítomnosti nebo nepřítomnosti účinné konkurence, spolu s jejich důvody. Pro tyto účely by návrh opatření měl obsahovat analýzu podílů jednotlivých podniků na trhu a odkaz na ostatní relevantní kritéria, připadají-li v úvahu, jako jsou například překážky vstupu na trh, úspory z rozsahu a úspory ze sortimentu, vertikální integrace, kontrola nad infrastrukturou, kterou nelze snadno duplikovat, technické výhody nebo nadřazenost, neexistující nebo slabá tržní síla na straně poptávky, snadný nebo přednostní přístup ke kapitálovým trhům / finančním zdrojům, celková velikost podniku, diverzifikace produktů/služeb, vysoce rozvinutá distribuční a prodejní síť, nepřítomnost potenciální konkurence a překážky pro expanzi;

                           e)

                           v případech, kdy to připadá v úvahu, podniky, které mají být označeny za mající jednotlivě nebo společně s jinými významnou tržní sílu ve smyslu článku 14 směrnice 2002/21/ES, a odůvodnění, důkazy a případné další relevantní věcné informace svědčící ve prospěch takového označení;

                           f)

                           výsledky předchozích veřejných konzultací provedených vnitrostátním regulačním orgánem;

                           g)

                           stanovisko vydané vnitrostátním orgánem na ochranu hospodářské soutěže, je-li poskytnuto;

                           h)

                           důkazy, že v době oznámení Komisi již byly provedeny příslušné kroky k oznámení návrhu opatření vnitrostátním regulačním orgánům ve všech ostatních členských státech;

                           i)

                           v případě oznámení návrhu opatření, která spadají do působnosti článku 5 nebo 8 směrnice 2002/19/ES nebo článku 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (6), konkrétní regulační povinnosti navržené k řešení nedostatku účinné konkurence na dotyčném relevantním trhu nebo v případech, kdy je relevantní trh shledán účinně konkurenčním a takové povinnosti vzhledem k tomuto trhu již byly uloženy, návrh opatření, kterým se tyto povinnosti mají zrušit.

               9)

               V případech, kdy pro účely analýzy trhu návrh opatření definuje relevantní trh, který se liší od těch, jež jsou uvedeny v doporučení o relevantních trzích, by vnitrostátní regulační orgány měly poskytnout dostatečné odůvodnění kritérií použitých pro tuto definici trhu.

               10)

               Oznámení podaná v souladu s čl. 8 odst. 3 druhým pododstavcem směrnice 2002/19/ES by měla také obsahovat odpovídající odůvodnění toho, proč mají být operátorům s významnou tržní silou uloženy jiné povinnosti než ty, které jsou uvedeny v článcích 9 až 13 této směrnice.

               11)

               Oznámení spadající do působnosti čl. 8 odst. 5 směrnice 2002/19/ES by měla také obsahovat odpovídající odůvodnění toho, proč jsou zamýšlená opatření nutná k dodržení mezinárodních závazků.

               12)

               Má se za to, že oznámení podaná prostřednictvím standardního oznamovacího řízení jsou úplná, jestliže obsahují příslušné informace ve smyslu bodu 8. V případech, kdy tyto informace, včetně dokumentů, obsažené v oznámení, jsou v některém významném ohledu neúplné, vyrozumí Komise dotyčný vnitrostátní regulační orgán do pěti pracovních dnů a uvede, v čem považuje oznámení za neúplné. Oznámení nebude zaevidováno, dokud dotyčný vnitrostátní regulační orgán neposkytne požadované informace. V takových případech, pro účely článku 7 směrnice 2002/21/ES, oznámení nabude účinnosti dnem, kdy Komise obdrží úplné informace.

               13)

               Aniž je dotčen bod 8 výše, po zaevidování oznámení může Komise v souladu s čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/21/ES požadovat od dotyčného vnitrostátního regulačního orgánu další informace nebo vysvětlení. Vnitrostátní regulační orgány by se měly snažit poskytnout požadované informace do tří pracovních dnů, jsou-li ihned k dispozici.

               14)

               Komise prověří, zda návrh opatření předložený prostřednictvím zkráceného oznamovacího formuláře spadá nebo nespadá do kategorií uvedených v bodě 6. V případech, kdy Komise soudí, že tomu tak není, vyrozumí dotyčný vnitrostátní regulační orgán do pěti pracovních dnů a požádá oznamující regulační orgán, aby předložil návrh opatření prostřednictvím standardního oznamovacího řízení.

               15)

               Komise vyrozumí v případech, kdy v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES vyjádří připomínky, dotyčný vnitrostátní regulační orgán elektronickými prostředky a zveřejní tyto připomínky na svých internetových stránkách.

               16)

               V případech, kdy vnitrostátní regulační orgán v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES vyjádří připomínky, sdělí je elektronickými prostředky Komisi a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům.

               17)

               V případech, kdy při použití čl. 7 odst. 4 směrnice 2002/21/ES Komise soudí, že návrh opatření by vytvořil překážku pro jednotný trh, nebo má-li Komise vážné pochybnosti o jeho slučitelnosti s právem Společenství a zejména s cíli uvedenými v článku 8 směrnice 2002/21/ES, nebo následně stáhne své výhrady, nebo přijme rozhodnutí, které bude požadovat, aby vnitrostátní regulační orgán stáhl návrh opatření, vyrozumí Komise dotyčný vnitrostátní regulační orgán elektronickými prostředky a umístí sdělení na své internetové stránky.

               18)

               Co se týká oznámení podávaných podle čl. 8 odst. 3 druhého pododstavce směrnice 2002/19/ES, přijme Komise v souladu s čl. 14 odst. 2 této směrnice obyčejně rozhodnutí, kterým vnitrostátnímu regulačnímu orgánu povolí nebo zamítne přijetí navrhovaného opatření, a to ve lhůtě nejvýše tří měsíců. Komise může s ohledem na vzniklé obtíže rozhodnout o prodloužení této lhůty o další dva měsíce.

               19)

               Vnitrostátní regulační orgán může v kterémkoli okamžiku rozhodnout o stažení oznámeného návrhu opatření, přičemž v takovém případě bude oznámené opatření vyřazeno z evidence. Komise o tom zveřejní sdělení na svých internetových stránkách.

               20)

               V případech, kdy vnitrostátní regulační orgán přijme návrh opatření poté, co od Komise nebo jiného vnitrostátního regulačního orgánu obdržel připomínky vyjádřené v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2002/21/ES, sdělí Komisi a ostatním vnitrostátním regulačním orgánům, jakým způsobem tyto vznesené připomínky v největší možné míře zohlednil.

               21)

               Pokud si to vyžádá vnitrostátní regulační orgán, Komise projedná návrh opatření neformálně před oznámením.

               22)

               V souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (7) budou případné lhůty uvedené ve směrnici 2002/21/ES nebo v tomto doporučení počítány takto:

                           a)

                           je-li pro lhůtu vyjádřenou ve dnech, týdnech nebo měsících rozhodující okamžik, kdy událost nastala, pak se den, během něhož tato událost nastala, do dané lhůty nezapočítá;

                           b)

                           lhůta vyjádřená v týdnech nebo v měsících končí uplynutím dne v posledním týdnu nebo měsíci, který je stejným dnem týdne nebo připadá na stejné datum jako den, během něhož došlo k události, od níž se lhůta počítá. Není-li ve lhůtě vyjádřené v měsících v posledním měsíci den rozhodný pro její uplynutí, skončí tato lhůta uplynutím posledního dne tohoto měsíce;

                           c)

                           lhůty zahrnují úřední svátky, soboty a neděle;

                           d)

                           pracovní dny znamenají všechny dny jiné než úřední a/nebo státní svátky, soboty a neděle.

                     Jestliže lhůta skončí v sobotu, v neděli nebo ve státní svátek, prodlužuje se až do konce prvního následujícího pracovního dne. Seznam úředních svátků stanovený Komisí je zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie před začátkem každého roku.

               23)

               Komise, spolu s vnitrostátními regulačními orgány, posoudí nezbytnost případné revize tohoto doporučení po datu, které bylo členským státům v přezkumu předpisového rámce stanoveno pro transpozici do vnitrostátního práva.

               24)

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 15. října 2008.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (3)  Úř. věst. L 190, 30.7.2003, s. 13.

      (4)  Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 65.

      (5)  Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 38.

      (6)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (7)  Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1.

      PŘÍLOHA I
      Standardní formulář pro oznámení návrhů opatření podle článku 7 směrnice 2002/21/ES
      („Standardní oznamovací formulář“)
      ÚVOD
      Standardní oznamovací formulář uvádí souhrnné informace, které mají vnitrostátní regulační orgány poskytnout Komisi při oznamování návrhů opatření v rámci standardního oznamovacího postupu v souladu s článkem 7 směrnice 2002/21/ES.
      Komise má v úmyslu projednat otázky týkající se provedení článku 7 s vnitrostátními regulačními orgány především během zasedání, jež předcházejí oznámení. Proto Komise vnitrostátní regulační orgány vybízí, aby s ní konzultovaly veškeré aspekty standardního oznamovacího formuláře a zejména to, jaké informace mají podávat, nebo naopak možnost upuštění od povinnosti podávat určité informace v souvislosti s analýzou trhu prováděnou podle článků 15 a 16 směrnice 2002/21/ES.
      SPRÁVNOST A ÚPLNOST INFORMACÍ
      Veškeré informace předkládané vnitrostátními regulačními orgány by měly být správné a úplné a shrnuty ve standardním oznamovacím formuláři uvedeném níže. Standardní oznamovací formulář nemá nahradit oznamovaný návrh opatření, měl by však Komisi a vnitrostátním regulačním orgánům ostatních členských států umožnit, aby prověřily, že oznamovaný návrh opatření skutečně obsahuje, a to odkazem na informace uvedené ve standardním oznamovacím formuláři, veškeré informace potřebné k tomu, aby Komise mohla splnit své úkoly podle článku 7 směrnice 2002/21/ES v časovém rámci stanoveném v této směrnici.
      Požadované informace by měly být uvedeny v oddílech a odstavcích standardního oznamovacího formuláře, s křížovými odkazy na text návrhu opatření, kde lze tyto informace nalézt.
      JAZYK
      Standardní oznamovací formulář by měl být vyplněn v jednom z úředních jazyků Evropského společenství a může být odlišný od jazyka použitého v oznamovaném návrhu opatření. Případné stanovisko vydané Komisí nebo rozhodnutí přijaté Komisí v souladu s článkem 7 směrnice 2002/21/ES bude v jazyce oznamovaného návrhu opatření, pokud možno přeložené do jazyka použitého ve standardním oznamovacím formuláři.
      Oddíl 1
      Definice trhu
      V případech, kdy to připadá v úvahu, uveďte:

                  1.1

                  Relevantní trh produktů/služeb. Je tento trh uveden v doporučení o relevantních trzích?

                  1.2

                  Relevantní zeměpisný trh.

                  1.3

                  Stručné shrnutí stanoviska vnitrostátního orgánu na ochranu hospodářské soutěže, bylo-li poskytnuto.

                  1.4

                  Stručný přehled výsledků dosavadních veřejných konzultací k navrhované definici trhu (např. kolik připomínek bylo přijato, kteří respondenti souhlasili s navrhovanou definicí trhu, kteří respondenti s ní nesouhlasili).

                  1.5

                  V případech, kdy je relevantní trh jiný než trhy uvedené v doporučení o relevantních trzích, shrnutí hlavních důvodů opravňujících k navrhované definici trhu, a to odkazem na oddíl 2 pokynů Komise k analýze trhu a posuzování významné tržní síly podle předpisového rámce Společenství pro sítě a služby elektronických komunikací (1) a tři hlavní kritéria uvedená v bodech odůvodnění 5 až 13 doporučení o relevantních trzích a oddíl 2.2 připojené vysvětlující zprávy (2).

            Oddíl 2
      Označení podniků s významnou tržní silou
      V případech, kdy to připadá v úvahu, uveďte:

                  2.1

                  Název podniku označeného za podnik mající jednotlivě nebo společně s jinými významnou tržní sílu.
                  V případech, kdy to připadá v úvahu, názvy podniků, jež nadále nejsou považovány za podniky s významnou tržní silou.

                  2.2

                  Kritéria použitá k označení podniku za podnik, který jednotlivě nebo společně s jinými má, nebo nemá významnou tržní sílu.

                  2.3

                  Názvy hlavních podniků (konkurentů) působících na relevantním trhu.

                  2.4

                  Tržní podíly podniků uvedených výše a základ pro výpočet tržního podílu (např. obrat, počet účastníků).
                  Uveďte, prosím, stručné shrnutí:

                  2.5

                  Stanoviska vnitrostátního orgánu na ochranu hospodářské soutěže, bylo-li poskytnuto.

                  2.6

                  Výsledků dosavadních veřejných konzultací k navrhovanému označení podniku (podniků) za podnik(y) s významnou tržní silou (např. kolik připomínek bylo přijato, počet souhlasných/nesouhlasných).

            Oddíl 3
      Regulační povinnosti
      V případech, kdy to připadá v úvahu, uveďte:

                  3.1

                  Právní základ pro povinnosti, které mají být uloženy, zachovány, pozměněny nebo zrušeny (články 9 až 13 směrnice 2002/19/ES).

                  3.2

                  Důvody, pro něž je uložení, zachování nebo pozměnění povinností podnikům považováno za přiměřené a oprávněné vzhledem k cílům stanoveným v článku 8 směrnice 2002/21/ES. Nebo uveďte odstavce, oddíly nebo strany návrhu opatření, kde lze takové informace nalézt.

                  3.3

                  V případech, kdy navrhovaná nápravná opatření jsou jiná než ta, jež jsou stanovena v článcích 9 až 13 směrnice 2002/19/ES, uveďte prosím, jaké „výjimečné okolnosti“ ve smyslu čl. 8 odst. 3 této směrnice opravňují k uložení takových nápravných opatření. Nebo uveďte odstavce, oddíly nebo strany návrhu opatření, kde lze takové informace nalézt.

            Oddíl 4
      Dodržení mezinárodních závazků
      V souvislosti s čl. 8 odst. 3 prvním pododstavcem třetí odrážkou směrnice 2002/19/ES uveďte prosím v případech, kdy to připadá v úvahu:

                  4.1

                  Zda předkládaný návrh opatření zamýšlí uložit, pozměnit nebo zrušit povinnosti účastníkům trhu, jak stanoví čl. 8 odst. 5 směrnice 2002/19/ES.

                  4.2

                  Názvy dotyčných podniků.

                  4.3

                  Jaké mezinárodní závazky přijaté Společenstvím a členskými státy mají být splněny.

         (1)  Úř. věst. C 165, 11.7.2002, s. 6.

         (2)  Vysvětlující zpráva doplňující doporučení Komise 2007/789/ES o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, K(2007) 5406, zveřejněná na http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

      PŘÍLOHA II
      Zkrácený formulář pro oznámení návrhů opatření podle článku 7 směrnice 2002/21/ES
      („Zkrácený oznamovací formulář“)
      ÚVOD
      Zkrácený oznamovací formulář uvádí souhrnné informace, které mají vnitrostátní regulační orgány poskytnout Komisi při oznamování návrhů opatření v rámci zkráceného oznamovacího řízení v souladu s článkem 7 směrnice 2002/21/ES.
      Ke zkrácenému oznamovacímu formuláři není nutné předkládat kopii návrhu regulačního opatření nebo přikládat jakýkoli další dokument. Ve zkráceném oznamovacím formuláři je však nezbytné uvést internetový odkaz, na kterém je návrh opatření přístupný.


title: Doporučení Komise ze dne 9. ledna 2004 o koordinovaném kontrolním programu Společenství pro rok 2004 k zajištění dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých jiných produktech rostlinného původu a na jejich povrchu (oznámeno pod číslem K(2003) 5400)Text s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32004H0074

Úřední věstník L 016 , 23/01/2004 S. 0060 - 0064

		Doporučení Komiseze dne 9. ledna 2004o koordinovaném kontrolním programu Společenství pro rok 2004 k zajištění dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých jiných produktech rostlinného původu a na jejich povrchu(oznámeno pod číslem K(2003) 5400)(Text s významem pro EHP)(2004/74/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 2003/113/ES [2], a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [3], naposledy pozměněnou směrnicí 2003/113/ES, a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Komise by měla postupně směřovat k vytvoření systému, který by umožnil provést odhad skutečné výše dietární expozice pesticidům. Máli být možné provést reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o sledování reziduí pesticidů v potravinách, které jsou hlavními složkami evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. S ohledem na zdroje pro sledování reziduí pesticidů dostupné na vnitrostátní úrovni jsou členské státy schopny v rámci koordinovaného kontrolního programu analyzovat každý rok pouze vzorky osmi produktů. Vývoj v používání pesticidů lze zaznamenat řádově za období tří let. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.(2) V roce 2004 by měla být sledována rezidua všech pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, což umožní použít tyto údaje k odhadu skutečné dietární expozice těmto pesticidům.K počtu vzorků, který má být při každém kontrolním programu odebrán, je nezbytné přistupovat statisticky. Takový přístup byl již vypracován Komisí pro CodexAlimentarius [4]. Z binomického rozdělení pravděpodobnosti lze vypočítat, že obsahuje-li méně než 1 % produktů rostlinného původu rezidua v množství překračujícím mez stanovitelnosti, poskytne vyšetření 613 vzorků jistotu vyšší než 99 %, že bude nalezen jeden vzorek obsahující rezidua pesticidu v množství překračujícím mez stanovitelnosti. Odběr těchto vzorků by měl být rozdělen mezi členské státy podle počtu jejich obyvatel a spotřebitelů, přičemž by mělo být pro každý produkt odebráno nejméně 12 vzorků ročně.(3) Komise zveřejnila nové pokyny týkající se postupů řízení jakosti u analýz reziduí pesticidů [5]. Bylo dohodnuto, že tyto pokyny budou v rámci možností používány analytickými laboratořemi členských států a na základě zkušeností z kontrolních programů neustále přezkoumávány.(4) V čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 90/642/EHS a v čl. 7 odst. 2 písm. a) směrnice 86/362/EHS se členským státům ukládá povinnost upřesnit kritéria uplatněná při vypracování jejich vnitrostátních inspekčních programů. Tyto informace by měly zahrnovat: i) kritéria použitá pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny, dále použité vykazované hodnoty a kritéria, podle nichž byly vykazované hodnoty stanoveny; ii) podrobnosti o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami [6]; a iii) počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.(5) Informace o výsledcích kontrolních programů jsou vhodné zejména pro zpracování, uchovávání a přenos pomocí elektronických nebo informačních prostředků. Byly vytvořeny formáty pro předávání údajů elektronickou poštou členskými státy Komisi. Členské státy by tedy měly být schopny předávat své zprávy Komisi ve standardním formátu. Další vývoj takového standardního formátu zajistí nejlépe pokyny vypracované Komisí.(6) Opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,DOPORUČUJE:1. Komise vyzývá členské státy, aby odebraly a analyzovaly vzorky produktů pro kombinace produktů a reziduí pesticidů, které jsou uvedeny v příloze I, a to na základě počtu vzorků pro každý produkt, který je jim přidělen v příloze II, a přitom podle možnosti přihlédly k podílu, který na jejich vnitrostátním trhu zaujímají produkty Společenství, vnitrostátní produkty a produkty třetích zemí.Pokud jde o pesticidy představující akutní riziko, jako např. organofosfáty, endosulfan a N-methylkarbamáty, měla by být u vybraných vzorků jablek, rajčat, salátu hlávkového, póru a kapusty hlávkové a zelí hlávkového rovněž provedena individuální analýza jednotek druhého laboratorního vzorku v případě, že je zjištěna přítomnost těchto pesticidů, a zejména v případě, jde-li o produkty jednoho producenta. Počet jednotek musí být v souladu se směrnicí Komise 2002/63/ES [7].Odeberou se dva vzorky. Jestliže první laboratorní vzorek obsahuje detekovatelná rezidua dotyčného pesticidu, analyzují se jednotlivé jednotky druhého vzorku individuálně.2. Komise vyzývá členské státy, aby nejpozději do 31. srpna 2005 podaly zprávy o výsledcích analýz zkoušených vzorků pro kombinace produktů a reziduí pesticidů uvedených v příloze I, v nichž uvedou:a) použité analytické metody a dosažené vykazované hodnoty v souladu s postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů,b) počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.Zpráva, včetně elektronické verze, by měla být vytvořena ve formátu odpovídajícím pokynům [8], které Komise dala členským státům pro provádění jejích doporučení týkajících se koordinovaných kontrolních programů Společenství.3. Komise vyzývá členské státy, aby nejpozději do 31. srpna 2005 zaslaly Komisi a všem ostatním členským státům všechny informace podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, které se týkají kontrolního programu na rok 2004, aby bylo zajištěno alespoň kontrolními odběry dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů. Členské státy zašlou zejména:a) výsledky svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů,b) informace o postupech řízení jakosti svých laboratoří, a zejména informace týkající se těch aspektů pokynů pro postupy řízení jakosti analýzy reziduí pesticidů, které nebyly schopny uplatnit nebo s jejichž uplatňováním měly potíže,c) informace o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle článku 3 směrnice 93/99/EHS (včetně druhu akreditace, akreditačního orgánu a kopie osvědčení o akreditaci),d) informace o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř účastnila.4. Komise vyzývá členské státy, aby nejpozději do 30. září 2004 zaslaly Komisi návrhy svých vnitrostátních programů sledování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2005, včetně:a) kritérií použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny,b) použitých vykazovaných hodnot a kritérií, podle nichž byly vykazované hodnoty stanoveny, ac) podrobností o akreditaci laboratoří provádějících analýzy podle směrnice Rady 93/99/EHS.V Bruselu dne 9. ledna 2004.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37.[2] Úř. věst. L 324, 11.12.2003, s. 24.[3] Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71.[4] Codex Alimentarius, Rezidua pesticidů v potravinách, Řím, 1994, ISBN 9252032711, sv. 2., s. 372.[5] Dokument SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.[6] Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 14.[7] Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.[8] Pokyny jsou každoročně předkládány Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IKombinace pesticidů a produktů, které mají být kontroloványPesticid, jehož rezidua mají být analyzována | Rok |2004 | 2005 | 2006 |Acefát | | | |Aldikarb | | | |Azinfos-methyl | | | |Azoxystrobin | | | |Skupina benomylu | | | |Bromopropylát | | | |Cypermethrin | | | |Cyprodinil | | | |Deltamethrin | | | |Diazinon | | | |Difenylamin | | | |Dichlofluanid | | | |Dikofol | | | |Dimethoát | | | |Endosulfan | | | |Fenhexamid | | | |Folpet | | | |Forát | | | |Chlorothalonil | | | |Chlorpyrifos | | | |Chlorpyrifos-methyl | | | |Imazalil | | | |Iprodion | | | |Kaptan | | | |Kresoxim-methyl | | | |Lambda-cyhalothrin | | | |Malathion | | | |Skupina manebu | | | |Mekarbam | | | |Metalaxyl | | | |Methamidofos | | | |Methidathion | | | |Methiokarb | | | |Methomyl | | | |Myklobutanil | | | |Omethoát | | | |Oxydemeton-methyl | | | |Parathion | | | |Permethrin | | | |Pirimifos-methyl | | | |Procymidon | | | |Propyzamid | | | |Spiroxamin | | | |Thiabendazol | | | |Tolylfluanid | | | |Triazofos | | | |Vinklozolin | | | |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPočet vzorků každého produktu, který má být odebrán jednotlivými členskými státyKód země | Vzorky |A | 12 |B | 12 |CY | 12 |CZ | 12 |D | 93 |DK | 12 |E | 45 |EE | 12 |EL | 12 |F | 66 |FIN | 12 |HU | 12 |I | 65 |IRL | 12 |L | 12 |LT | 12 |LV | 12 |MT | 12 |NL | 17 |P | 12 |PL | 45 |S | 12 |SI | 12 |SK | 12 |UK | 66 |Celkový počet vzorků: 613 |--------------------------------------------------


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska na období 2012-2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/40

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska na období 2012-2015
   2012/C 219/12
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010-2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2011-2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 29. února 2012 si Evropský parlament a Maďarsko vyměnily názory podle čl. 2-ab odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.

               (9)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (10)

               Dne 23. dubna 2012 předložilo Maďarsko svůj konvergenční program na období 2012-2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž posuzovala, zda je Maďarska ovlivněno makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu dospěla k závěru, že se Maďarsko potýká s vnější a vnitřní nerovnováhou, byť ne nadměrnou.

               (11)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je poněkud optimistický. Ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2012 jsou odhady růstu na léta 2012 a 2013 vypracované maďarskými orgány přibližně o půl procentního bodu vyšší v důsledku optimističtějších oficiálních předpokladů týkajících se domácí poptávky, zejména pro rok 2013. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu je, v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 13. března 2012, zajistit udržitelnou nápravu nadměrného schodku do roku 2012, jak stanovila Rada. Oficiální cíle pro schodek a plánované fiskální úsilí jsou v souladu s uvedeným doporučením. Konvergenční program potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl ve výši 1,5 % HDP, o němž se předpokládá, že bude dosažen do roku 2013. Střednědobý rozpočtový cíl přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) a v porovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2012, která zohledňuje rizika provádění vybraných úsporných opatření a méně optimistický makroekonomický scénář, je zřejmé, že úsilí o dosažení střednědobého rozpočtového cíle není v roce 2013 dostatečné.
               Míra růstu veřejných výdajů, s přihlédnutím k diskrečním opatřením na straně příjmů, je v souladu s výdajovým kritériem na rok 2013 uvedeným v Paktu o stabilitě a růstu, nikoliv však na roky 2014 a 2015. Podle plánů vlády se bude veřejný dluh po celé programové období neustále snižovat až na hodnotu pod 73 % HDP v roce 2015, zůstane však nad referenční hodnotou 60 % HDP. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu, bude se Maďarsko v letech 2013-2014 nacházet v přechodném období a konvergenční program by zajistil dostatečný pokrok k dosažení souladu s referenční hodnotou. Podle programu by bylo referenční hodnoty pro snížení dluhu dosaženo na konci přechodného období, v roce 2015, a to by pomohlo snížit kumulované vnitřní a vnější zadlužení.

               (12)

               Pro provádění ústavního rámce fiskálního řízení byla přijata nová pravidla, ale některé jeho prvky jsou i nadále nedostatečné. Střednědobé rozpočtové plánování je pouze orientační, zdroje fiskální rady nejsou úměrné jejímu nově zavedenému silnému právu veta a dostupnost rozpočtových informací je i nadále nedostatečná. Posílení střednědobého rozpočtového plánování a rozšíření analytické působnosti fiskální rady by přispělo k tomu, aby nový ústavní rámec fiskálního řízení mohl plnit svou úlohu.

               (13)

               Politická reakce řešící dopad daňové reformy na osoby s nízkými příjmy (zvýšení minimálních mezd, programy mzdových subvencí) zaměstnanost neposílila, zatímco opatření na podporu zapojení žen do trhu práce jsou krůčkem správným směrem. Míru zaměstnanosti by pomohlo zlepšit zdanění práce způsobem, který by podporoval zaměstnanost, a další posílení opatření na podporu účasti žen na trhu práce, zejména rozšíření zařízení péče o děti a předškolní péče.

               (14)

               Reorganizace veřejné služby zaměstnanosti vedla k celkové redukci, což je krok opačným směrem, než bylo doporučeno v roce 2011. Pokud jde o aktivní politiku v oblasti trhu práce, jeví se některá opatření, jejichž cílem je poskytnout individualizované služby znevýhodněným skupinám, například v rámci programů Evropského sociálního fondu (ESF), důvěryhodnými a relevantními. Avšak v případě jiných opatření zaměřených na znevýhodněné skupiny (např. veřejné práce) je nepravděpodobné, že účinně přispějí k lepšímu začleňování účastníků do otevřeného trhu práce. Za účelem lepšího fungování trhu práce a zvýšení účasti na něm by měly být okamžitě přijaty rozhodující kroky k posílení kapacity veřejné služby zaměstnanosti, přičemž by měla být současně zachována správná rovnováha mezi financováním veřejných prací a ostatních aktivních politik v oblasti trhu práce. Pro trvalé snížení slabin vyplývajících z nahromadění vnitřního a vnějšího dluhu by bylo rovněž důležité zvyšování růstového potenciálu prostřednictvím strukturálních reforem v oblasti trhu práce. Vedle toho nebyla v ostatních politikách zohledněna Národní strategie pro sociální začleňování (Romů).

               (15)

               Opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí většinou směřují správným směrem, je však možné dosáhnout dalšího pokroku. Snahy o zlepšení přístupu k nebankovnímu financování se rovněž ubírají správným směrem, stále však chybí komplexní zhodnocení politik v oblasti malých a středních podniků. V četných případech vykazuje Maďarsko velmi nízké ukazatele měřící transparentnost a kvalitu veřejné správy; pokrok v této oblasti by mohl zlepšit stabilitu institucionálního a politického prostředí. To by naopak mohlo zlepšit podmínky pro přímé zahraniční investice a podpořit snížení značné nerovnováhy čistých mezinárodních investic; zejména poměr znovu investovaných zisků v letech 2009 a 2010 drasticky poklesl, částečně v důsledku krize, ale i řady kontroverzních a nepředvídatelných změn v politickém a fiskálním prostředí a v právním a institucionálním systému. Nejnovější trend u veřejných prostředků určených na výzkum a inovace (od poloviny roku 2010) není v souladu s diferencovanou fiskální konsolidací podporující růst, která byla stanovena jako priorita v roční analýze růstu na rok 2012.

               (16)

               Vláda provedla reformu vysokoškolského vzdělávání, která zavedla změny struktury a financování vysokoškolského vzdělávání. Vedle toho existuje riziko, že v důsledku některých prvků nových právních předpisů upravujících školní docházku se zvýší počet osob, které předčasně ukončují školní docházku, a segregace v maďarském školském systému. Rovněž není dostatečně řešena stejně důležitá otázka celoživotního učení. Pro zvýšení konkurenceschopnosti maďarských pracovních sil bude důležité zlepšit vzdělávání na všech úrovních.

               (17)

               Nedostatečný pokrok v restrukturalizaci veřejné dopravy je důležitým důvodem pro rozpočtové schodky v posledních letech. Převážná většina kolejových vozidel patřících společnostem provozujícím veřejnou dopravu dosáhla hranic své životnosti. Zvýšení přeshraniční kapacity elektrické sítě by mohlo usnadnit případné zvýšení obchodu se sousedními zeměmi. Státní energetický regulační orgán není oprávněn uspořádat samosprávně svou strukturu a nemá ani výlučnou pravomoc stanovovat síťové sazby, včetně míry návratnosti, kterou si provozovatelé sítí mohou účtovat. Regulované ceny by se měly vztahovat pouze na sociálně slabé spotřebitele.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska. Posoudila konvergenční program i národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program Maďarska a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

               (20)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto hodnocení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení 1, 3, 4 a 5,

         DOPORUČUJE, aby Maďarsko v období 2012-2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Do roku 2012 trvale napravit nadměrný schodek prováděním rozpočtu na rok 2012 a následně schválených konsolidačních opatření a současným snížením závislosti na jednorázových opatřeních. Poté uvést všechna strukturální opatření nezbytná k zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku a dosažení dostatečného pokroku v plnění střednědobého rozpočtového cíle, včetně splnění výdajového kritéria, a zajištění dostatečného pokroku při dosahování souladu s referenční hodnotou pro snížení dluhu. Rovněž v zájmu přispění ke zmírnění kumulované makroekonomické nerovnováhy jednoznačně snižovat míru zadlužení.

               2.

               Revidovat přijaté zásadní právní předpisy upravující hospodářskou stabilitu, a to začleněním nových číselných pravidel do závazného střednědobého rozpočtového rámce. Pokračovat v rozšiřování analytické působnosti fiskální rady s cílem zvýšit transparentnost veřejných financí.

               3.

               Zdaňovat práci způsobem, který více podpoří zaměstnanost, a to tak, že udržitelným a rozpočtově neutrálním způsobem zmírní dopad daňových změn z let 2011 a 2012 na osoby s nízkými příjmy, například přesunutím daňové zátěže na daně za energii a periodické daně z nemovitostí. Posílit opatření na podporu zapojení žen do trhu práce, zejména rozšíření zařízení péče o děti a předškolní péče.

               4.

               Posílit kapacitu veřejné služby zaměstnanosti, a zvýšit tak kvalitu a účinnost odborné přípravy, pomoci při hledání práce a individualizovaných služeb, se zvláštním důrazem na znevýhodněné skupiny. Posílit aktivační prvek v režimu veřejných prací, a to zavedením účinné odborné přípravy a pomoci při hledání práce. Provést Národní strategii pro sociální začleňování (Romů) a zohlednit ji v ostatních politikách.

               5.

               Provést opatření ke snížení administrativní zátěže. Zajistit, aby zadávání veřejných zakázek a legislativní proces podporovaly konkurenceschopnost trhu a zajišťovaly stabilní regulační a podnikatelsky přívětivé prostředí pro finanční a nefinanční podniky, včetně přímých zahraničních investorů. Snížit náklady na dodržování daňových předpisů a vytvořit stabilní právní rámec pro zdanění podniků, který by nenarušoval hospodářskou soutěž. Odstranit neodůvodněná omezení při zřizování velkoplošných maloobchodních prostor. Poskytnout konkrétní cílené režimy pobídek, které by podpořily inovativní malé a střední podniky v nové inovační strategii.

               6.

               Připravit a provést celostátní strategii týkající se předčasného ukončování školní docházky, a to zajištěním přiměřeného financování. Zajistit, že provádění reformy vysokoškolského vzdělávání zlepší znevýhodněným skupinám přístup ke vzdělávání.

               7.

               Reformovat systém veřejné dopravy tak, aby byl hospodárnější. Zvýšit přeshraniční kapacitu elektrické sítě, zajistit nezávislost energetického regulačního orgánu a postupně zrušit regulované ceny energií.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (4)  Úř. věst. C 209, 15.7.2011, s. 10.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.