               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 504 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Dánska na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Dánska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2017
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 28. dubna 2017 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  7
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  8
               .

               (5)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 plánuje vláda v roce 2017 dosáhnout celkového schodku ve výši 1,9 % HDP a po celé programové období až do roku 2020 nadále plnit střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 37,0 % a bude dále klesat až na 33,9 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro programové období hodnověrný. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 schodku 0,4 % HDP a v roce 2018 0,1 % HDP, což je v zásadě v souladu s cílem programu a nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Dánsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

               (6)Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil v době demografických problémů. Řada zásadních reforem trhu práce provedených v posledních letech má za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Uvedené reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020, podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému a řešit vznikající nedostatek určitých kvalifikací. Reformy zaměřené na zvýšení účasti na odborném vzdělávání a na zvýšení míry jeho ukončení, jakož i tripartitní dohoda o vytvoření více učňovských míst pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Ke splnění národního cíle v rámci strategie Evropa 2020 týkajícího se sociálního začlenění, podle něhož se má snížit počet osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob, které mají přistěhovalecký původ ze zemí mimo EU (včetně osob, které žijí v Dánsku již déle), částečně kvůli jejich v průměru nižší úrovni vzdělání ve srovnání s osobami narozenými v tuzemsku. Tento rozdíl přetrvává až do druhé generace. Situaci nově příchozích uprchlíků, kterou bude v budoucnu nutné bedlivě sledovat, by mohla zlepšit opatření k pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však třeba přijmout ještě další opatření, aby do trhu práce byly účinněji začleněny další marginalizované skupiny, jako jsou mladí lidé s nízkou úrovní dosaženého vzdělání a pracovníci ve věku nad 60 let.

               (7)Vysoký růst produktivity má zásadní význam pro podporu hospodářského růstu, udržení relativně vysoké úrovně blahobytu v Dánsku a zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti země. Ačkoli je úroveň produktivity Dánska ve srovnání s jinými členskými státy EU vysoká, růst produktivity již delší dobu vykazuje klesající trend. Zejména služby orientované na domácí trh se vyznačují pomalým vývojem produktivity. Dánsko v posledních letech provedlo několik reforem, avšak růst produktivity zůstává nízký, protože konkurence v některých odvětvích služeb je i nadále slabá. Omezení pro konkrétní odvětví brání konkurenci, například ve velkoobchodu a přepravních službách.

               (8)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (9)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a dospěla ke stanovisku, že Dánsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               DOPORUČUJE Dánsku v období 2017–2018:

               1.Přijmout opatření ke zvýšení konkurence v sektoru služeb pro domácí trh.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 a P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 277 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2015a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu
                  Spojeného království z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a provádění odpovědné fiskální konsolidace podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Spojeném království pro rok 2015
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Spojeném království obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Spojené království se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politické opatření a monitorování. Zejména rizika související s vysokou zadlužeností domácností, která jsou rovněž spojena se strukturálními charakteristikami trhu s bydlením, nadále vyžadují pozornost. Odolnost ekonomiky a finančního sektoru vzrostla. Nedostatek bydlení však bude přetrvávat a ve střednědobém horizontu pravděpodobně povede k vysokým cenám nemovitostí a bude nadále příčinou toho, že odvětví bude vykazovat nižší odolnost vůči rizikům.

               (7)Dne 26. března 2015 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Spojené království se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu na období 2014–2015 plánuje vláda zlepšení celkového schodku ze 4,3 % HDP v období 2015–2016 na 2,2 % HDP v období 2016–2017 s cílem dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP v období 2019–2020. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 88,8 %  v období 2015–2016 a postupně se sníží na hodnotu 81,4 %  v období 2019–2020. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se nepředpokládá, že by Spojené království napravilo svůj nadměrný schodek do období 2014–2015, což byla lhůta stanovená Radou. Kromě toho byl fiskální stimul nižší než ten, který doporučila Rada. Z tohoto důvodu Rada dne XX června v souladu s čl. 126 odst. 8 SFEU rozhodla, že Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady pro postup při nadměrném schodku ze dne 2. prosince 2009, a vydala nové doporučení, v němž požaduje, aby Spojené království provedlo nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017. Konvergenční program je v souladu s novou lhůtou 2016–2017 v rámci postupu při nadměrném schodku. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že Spojené království napraví svůj nadměrný schodek do období 2016–2017 a dosáhne doporučeného fiskálního stimulu. Opatření na podporu plánované míry schodku od období 2015–2016 jsou již specifikována, ale jsou potřebné další podrobnosti o stanovených limitech výdajů jednotlivých resortů. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Spojené království by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (9)Byla zjištěna vysoká, a možná i nepřiměřená úroveň zadluženosti domácností, která by potenciálně mohla způsobit makroekonomickou nerovnováhu, která by znamenala riziko pro hospodářství Spojeného království. I když zadluženost domácností stále mírně klesá, zůstává vysoká a vystavuje Spojené království rizikům, která by mohla ovlivnit hospodářský růst a finanční stabilitu. V polovině roku 2014 oznámil výbor pro finanční politiku Bank of England dvě opatření ke snížení rizik spojených s vysokou zadlužeností domácností. Doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů uplatňovali „zátěžový test týkající se úrokových sazeb“ k posouzení schopnosti dlužníků plnit své hypoteční závazky v případě, že se úrokové sazby zvýší. Dále doporučil, aby poskytovatelé hypotečních úvěrů omezili podíl hypoték při poměru mezi půjčkou a příjmem činícím 4,5 a více na 15 % nových hypoték. Dopad těchto opatření by měl být pečlivě sledován.

               Byla přislíbena řada reforem politického rámce vnitrostátního plánování, avšak tyto reformy se pravděpodobně v nejbližší době neprojeví. Reakci místních orgánů na reformu při zvyšování nabídky bydlení je třeba pečlivě sledovat.

               (10)Trh práce Spojeného království v posledních letech fungoval dobře a pravděpodobně tomu tak bude i nadále. Míra zaměstnanosti v roce 2014 dosáhla 76,5 % a míra nezaměstnanosti dále klesala až na 6 % s tím, že v roce 2015 se očekává její další pokles. Navzdory pozitivním vývojovým tendencím na trhu práce sociální problémy přetrvávají. Podíl osob, které žijí v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, mírně vzrostl z 13 % v roce 2012 na 13,2 % v roce 2013, ve srovnání s tím je průměr EU 10,7 %. Rozdíl mezi podílem částečných pracovních úvazků žen (42,6 % v roce 2013) a mužů (13,2 % v roce 2013) je jeden z nejvyšších v EU. Podíl žen, které nepracují nebo pracují na částečný úvazek z důvodu osobních a rodinných povinností (12,5 %), byl v roce 2013 téměř dvojnásobný oproti průměru EU (6,3 %). Další problémy představují zaměstnanost mladých lidí a zapojení zaměstnavatelů v oblasti učňovské přípravy. Další oblast, na kterou je nutno se zaměřit a která souvisí se zaměstnaností mladých lidí, je vzdělávání a dovednosti. Velká část mladých lidí má poměrně nízkou úroveň základních dovedností. Opatření k řešení reformy sociálního zabezpečení a péče o děti byla provedena omezeně. Podíl dětí ve Spojeném království, které žijí v domácnostech bez zaměstnané osoby,  je stále jedním z nejvyšších v EU. Kromě toho, i když se nabídka systému péče o děti v poslední době zvýšila, zůstává dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti klíčovým problémem.

               (11)Zvýšení veřejných a soukromých investic by pomohlo zlepšit produktivitu a konkurenceschopnost, což jsou hlavní problémy Spojeného království. Nutnost zajistit kvalitní investice do infrastruktury se odráží ve vnitrostátním plánu pro infrastrukturu z prosince 2014, který byl aktualizován a rozšířen. Očekává se, že soukromý sektor bude financovat významnou část tohoto plánu, otázkou však zůstává, k jakému podílu se zaváže. To představuje riziko pro úspěch plánu, i když došlo ke značnému pokroku v poskytování včasných informací o jeho provádění. Spojené království by mělo zajistit, aby systémy zdanění podniků podporovaly investice, zejména prostřednictvím nadcházejícího přezkumu místní daně z podnikání.

               (12)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (13)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Spojeného království, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (14)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

               DOPORUČUJE Spojenému království v období 2015–2016:

               1.Zajistit účinné opatření v rámci postupu při nadměrném schodku a usilovat o trvalou nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017, zejména upřednostňováním kapitálových výdajů.

               2.Podniknout další kroky ke zvýšení nabídky bydlení, včetně provedení reforem politického rámce vnitrostátního plánování.

               3.Řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi tím, že se zvýší zapojení zaměstnavatelů při zajišťování učňovské přípravy. Přijmout opatření k dalšímu snižování počtu mladých lidí s nízkou úrovní základních dovedností. Dále zlepšit dostupnost cenově přijatelné, kvalitní, celodenní péče o děti.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 506 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Estonska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Estonska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Estonsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Estonsko jakožto země, jejíž měnou je euro, měla zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Estonsku
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Estonsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 28. dubna 2017 předložilo Estonsko svůj program stability z roku 2017 a dne 4. května 2017 svůj národní program reforem na rok 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Estonsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda snížila svůj střednědobý rozpočtový cíl z vyrovnaného strukturálního salda na schodek ve výši 0,5 % HDP. Ve vládním plánu se počítá s tím, že oproti roku 2016, kdy přebytek veřejných financí dosáhl 0,3 % HDP, bude zaznamenán schodek (v roce 2017 0,5 % HDP a v roce 2018 0,8 % HDP). Podle odhadů z programu stability to odpovídá strukturálnímu přebytku 0,2 % HDP v roce 2017 a schodku ve výši 0,5 % HDP v roce 2018, což splňuje střednědobý rozpočtový cíl. Nicméně na základě přepočítaného
                  10
                strukturálního salda se schodek očekává ve výši 0,1 % HDP v roce 2017 a 0,9 % HDP v roce 2018, tedy pod úrovní nového střednědobého rozpočtového cíle. Podle programu stability má hrubý veřejný dluh v roce 2017 a 2018 být i nadále pod 10 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro roky 2017 a 2018, avšak pro pozdější roky programu je příznivý. Zároveň však existují rizika spojená s předpoklady výnosů týkajícími se různých nových daňových opatření, která nabudou účinku v roce 2018.

               (7)Na základě prognózy Komise z jara 2017 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 schodku ve výši 0,3 % HDP, což je nadále nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Estonsku se doporučuje, aby v roce 2018 splnilo střednědobý rozpočtový cíl. Při nezměněné politice existuje riziko určitého odchýlení od uvedeného požadavku. Celkově se Rada domnívá, že Estonsko musí být připraveno přijmout další opatření, aby zajistilo dodržení pravidel v roce 2018.

               (8)V rámci reformy místní správy Estonsko přijalo opatření zajišťující na místní úrovni poskytování vysoce kvalitních, dostupných služeb, a to i služeb sociálních. Estonsko především přijalo zákon o správní reformě s cílem usnadnit zřizování životaschopných místních správních jednotek, které mohou samy financovat svou činnost, plánovat rozvoj a růst a nabízet kvalitní služby. Fáze dobrovolných sloučení místních obecních správ je úspěšně dokončena, nyní se provádí zákon o sociálním zabezpečení. Některé klíčové kroky nutné k dokončení reformy místní správy ještě nebyly realizovány. Doposud nedošlo k revizi finančního režimu pro správní jednotky. Ve fázi příprav jsou stále další legislativní návrhy ohledně odpovědnosti a rozdělení úkolů mezi správní jednotky a ústřední vládu. Přijetí těchto návrhů má zásadní význam pro to, aby mohly být poskytovány kvalitní veřejné služby v oblastech jako vzdělávání, práce s mládeží, zdravotní osvěta a doprava.

               (9)Rozdíl v odměňování žen a mužů v Estonsku klesl z 28,3 % v roce 2014 na 26,9 % v roce 2015, nicméně stále je nejvyšší v Unii. Vláda podniká opatření, aby se tento rozdíl dále snížil. Především byl přijat sociální plán pro období 2016–2023, který se nyní uplatňuje s cílem vyřešit segregaci žen a mužů na pracovním trhu a bojovat proti stereotypům. Přijmout je stále potřeba úpravu zákona o rovnosti žen a mužů, v jejímž důsledku budou mít inspektoráty práce za úkol intenzivněji monitorovat rovnost žen a mužů v soukromém sektoru. Zvažuje se také revize systému rodičovské dovolené, která by přinesla větší flexibilitu v tom, jak je možné si rodičovskou dovolenou brát. Příslušná změna právních předpisů ještě nebyla přijata.

               (10)V Estonsku panuje vysoká nerovnost v oblasti příjmů. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností a nejchudších 20 % domácností vzrostl z 5,4 v roce 2012 na 6,2 v roce 2015 a je sedmý nejvyšší v EU. Nejvýznamnějším činitelem, který to způsobuje, je podle všeho vysoký mzdový rozptyl, který je výsledkem výrazného nárůstu příjmů vysoce kvalifikovaných pracovníků. V absolutním vyjádření jsou příjmy nejchudších 10 % domácností pozadu oproti růstu mediánového příjmu, což vede k problémům, pokud jde o přiměřenost sociální záchranné sítě. Faktorem, který k tomu přispívá, je to, že dávky (především důchody, sociální pomoc a dávky v nezaměstnanosti) zaostávají za růstem tržních příjmů. V důsledku toho se postupně zvýšila míra ohrožení chudobou z 15,8 % v roce 2010 na 21,6 % v roce 2015. Značné úsilí bylo věnováno tomu, aby daňový systém od roku 2018 získal progresivnější charakter, zvláště pro osoby s nízkými příjmy, a to pomocí zvýšení základní nezdanitelné částky v systému daně z příjmu fyzických osob

               (11)Výdaje podnikatelského sektoru na výzkum, technologie a inovace se v roce 2015 zvýšily na 0,69 %, nicméně jejich celková výše je nadále nižší než průměr EU, který činí 1,3 %. Podíl podniků v oblasti špičkových technologií a činností náročných na poznatky je nadále omezený a nízký je také počet nových absolventů doktorského studia. Růst mezd v posledních letech soustavně překonával růst produktivity, což má dopad na zisk a klesá v důsledku toho růst investic. Útlum investic do rozvoje technologií může vyústit v nižší růst vývozů s přidanou hodnotou, zvláště vývozů zboží, než se očekává, a ohrozit růst produktu. Objem smluvního výzkumu mezi akademickou obcí a podnikatelským sektorem v roce 2015 vzrostl. Spolupráce mezi těmito dvěma oblastmi má nicméně i přes opatření vlády nadále omezený rozsah. Estonsko dále zlepšilo své podnikatelské prostředí, nicméně překážkou investic zůstávají zdlouhavá insolvenční řízení a míra zpětného získání prostředků pro zajištěné věřitele. V roce 2016 byl zahájen projekt zkvalitnění insolvenčního rámce, jehož cílem je urychlit a zefektivnit daný postup a zvýšit podíl úspěšných žádostí. Změny daného právního rámce však doposud nebyly přijaty.

               (12)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Estonska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Estonsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Estonsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (13)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Estonsku v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená zůstat v roce 2018 na úrovni jeho střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit větší přiměřenost jeho sociální záchranné sítě. Přijmout opatření s cílem snížit rozdíl v odměňování žen a mužů, především zvýšením transparentnosti mezd a revizí systému rodičovské dovolené.

               2.Podpořit soukromé investice do výzkumu, technologií a inovací, mimo jiné realizací opatření v zájmu posílení spolupráce mezi akademickou obcí a podniky.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Nizozemsko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby byla doporučení pro eurozónu, která jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Nizozemsku pro rok 2017
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Nizozemsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Nizozemsko vykazuje mezi zeměmi eurozóny největší tříletý přebytek běžného účtu v poměru k HDP. Tento přebytek naznačuje neoptimální alokaci zdrojů a možnosti ke zvýšení růstu a prosperity. Disponibilní příjem domácností je omezován zatížením povinnými platbami. Soukromý dluh je vysoký, zejména objem hypotečního dluhu domácností. Dlouhé účetní rozvahy domácností zvyšují jejich zranitelnost finančními otřesy. Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na nizozemské hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam.

               (4)Dne 26. dubna 2017 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Na Nizozemsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 plánuje vláda zvýšení přebytku veřejných financí z 0,5 % HDP v roce 2017 na 1,3 % HDP v roce 2020. Střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – se během programového období i nadále s rezervou plní. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 58,5 %, pod referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Vláda plánuje další pokles v míře veřejného zadlužení na 49,3 % HDP v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je hodnověrný. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že se strukturální saldo zvýší z přebytku ve výši 0,2 % HDP v roce 2017 na 0,4 % HDP v roce 2018, což přesahuje střednědobý rozpočtový cíl. Předpokládá se, že veřejné zadlužení bude mít i nadále jasnou sestupnou tendenci a klesne více, než vyžaduje pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Nizozemsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet. Zároveň vzhledem k přetrvávajícím vnějším nerovnováhám ještě zbývá prostor pro podporu domácí poptávky využíváním fiskální politiky, zejména investicemi do výzkumu a vývoje, a vytvořením podmínek pro větší růst reálných mezd.

               (7)Nedávné zvýšení zaměstnanosti lze do značné míry připsat zvýšenému počtu osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou a samostatně výdělečně činných osob. Vysoký a rostoucí podíl osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou, jakož i rychlé zvýšení počtu samostatně výdělečně činných osob bez zaměstnanců jsou zaznamenávány v kontextu velkých rozdílů v platných pracovněprávních předpisech, ochraně práce, jakož i rozdílů v právních předpisech v oblasti daní a sociálního zabezpečení. Třebaže byla přijata jistá opatření, některé z těchto faktorů stále vytvářejí pro zaměstnance finanční pobídku, aby začali pracovat jako osoby samostatně výdělečně činné, nebo zvýhodňuje jejich zaměstnávání na základě smlouvy na dobu určitou. To může mít účinky obzvláště narušující okraj trhu práce a mohlo přispět k zaznamenané nízké úrovni souhrnného růstu reálných mezd. Osoby samostatně výdělečně činné mají častěji nedostatečné pojištění proti invaliditě a nezaměstnanosti a důchodové pojištění. To by v dlouhodobém horizontu mohlo mít dopad na udržitelnost systému sociálního zabezpečení. Prosazování opatření k boji proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti je pozastaveno až do roku 2018. Zaměstnanost osob přistěhovaleckého původu představuje i nadále významný problém. Míra zaměstnanosti migrantů narozených mimo EU je o 20 procentních bodů nižší než osob narozených v Nizozemsku, což lze jen z malé části vysvětlit rozdíly ve věku a dosaženém vzdělání.

               (8)Růst míry úspor domácností v posledních letech byl částečně důsledkem vyšších úspor v druhém pilíři důchodového systému (povinné doplňkové soukromé systémy), k čemuž přispělo právní prostředí. Vhodné rozdělení nákladů a rizik v rámci jednotlivých generací a mezi generacemi nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení) by domácnostem pomohlo vynakládat své finanční prostředky způsoby, jež by více podporovaly růst. Vláda oznámila svůj záměr podstatně reformovat druhý důchodový pilíř s cílem zlepšit krytí, vytvořit transparentnější, pružnější a z pojistněmatematického hlediska spravedlivější systém.

               (9)Nepružnost a pobídky deformující trh, které se nahromadily za desítky let, se projevují u financování bydlení a odvětvových úspor. Tendence domácností zvyšovat hrubý hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu hypotečních úroků. I přes posílení hospodářského oživení nebyla k řešení tohoto problému od roku 2012 přijata žádná další opatření.

               (10)Během hospodářské krize značně poklesly investice a od té doby se jen částečně oživily. Slabost investic v rámci celé ekonomiky má zřejmě silný cyklický charakter a její příčinou byl útlum na trhu s bydlením a fiskálně konsolidační opatření. I když se překážky pro investice zdají malé, postupy k získání stavebních povolení jsou poměrně zdlouhavé. Nízké investice do energie z obnovitelných zdrojů zřejmě souvisejí s dynamikou trhu v minulosti, nejistotou na trhu a s regulačními faktory. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, úspěšnosti vzdělávacího procesu a úrovni hospodářského rozvoje je objem veřejných a soukromých výdajů na výzkum a vývoj ve srovnání s členskými státy, které vydávají nejvíce, nízký. Veřejné výdaje v této oblasti od roku 2014 stagnují, zatímco soukromé výdaje na výzkum a vývoj zůstávají nízké. Pokud jde o související doporučení, pokroku dosaženo nebylo.

               (11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (12)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a dospěla ke stanovisku
                  12
               , že Nizozemsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (13)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení Nizozemsku č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2017–2018:

               1. Využívat fiskální politiku na podporu domácí poptávky, zejména investic do výzkumu a vývoje. Přijmout opatření ke snížení zbývajících deformací trhu s bydlením a zvýhodnění dluhu domácností, zejména omezením možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků.

               2.Odstranit zbývající překážky pro zaměstnávání pracovníků na smlouvy na dobu neurčitou. Řešit vysoký nárůst počtu samostatně výdělečně činných osob bez zaměstnanců, mimo jiné omezením negativních daňových pobídek zvýhodňujících samostatnou výdělečnou činnost (aniž bude poškozeno podnikatelské prostředí) a podporou dostupného sociálního zabezpečení pro samostatně výdělečně činné osoby. Na základě širokého přípravného procesu, který již byl zahájen, učinit druhý pilíř důchodového systému transparentnějším, mezigeneračně spravedlivějším a odolnějším vůči otřesům. Vytvořit podmínky, které podpoří větší růst reálných mezd, a respektovat při tom úlohu sociálních partnerů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Polska na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Polska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9.–10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Polsku pro rok 2017
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 28. dubna 2017 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  7
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  8
               .

               (5)Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2017 plánuje postupné zlepšování celkového salda ze schodku ve výši 2,4 % HDP v roce 2016 na 1,2 % HDP v roce 2020. Očekává se, že střednědobého rozpočtového cíle, kterým je schodek ve výši 1 % HDP ve strukturálním vyjádření, nebude dosaženo během programového období, tedy do roku 2020. Podle konvergenčního programu se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 54,4 % HDP v roce 2016 na 55,3 % HDP v roce 2017 a poté se do roku 2020 sníží na 52,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý.

               (6)Rada dne 12. července 2016 Polsku doporučila, aby v roce 2017 v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko určitého odchýlení od tohoto požadavku.

               (7)Očekává se, že Polsko v roce 2018 s ohledem na svou fiskální situaci provede další korekci k dosažení svého střednědobého rozpočtového cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu uvedené korekci odpovídá požadavek na nominální míru růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  9
               , která v roce 2018 nepřesáhne 3,7 %. To by odpovídalo strukturální korekcí ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko, že v roce 2018 dojde k výraznému odchýlení od uvedeného požadavku. Celkově se Rada domnívá, že Polsko musí být připraveno přijmout v roce 2017 další opatření a že v roce 2018 budou zapotřebí další opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Nicméně podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 zohledňovalo řádně cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti polských veřejných financí. V této souvislosti má Komise s ohledem na cyklickou situaci v Polsku v úmyslu využít příslušný prostor pro uvážení.

               (8)Ve zprávě o Polsku pro rok 2017 se uvádí, že bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti lepšího výběru daní, jelikož Polsko provedlo řadu reforem zaměřených na zpřísnění daňového systému. Jejich plný dopad na výběr daní a náklady na dodržování daňových předpisů by měl být důkladně monitorován. Polsku se naproti tomu vůbec nepodařilo omezit rozsáhlé využívání snížených sazeb DPH, které mají negativní dopad na příjmy z DPH a nepředstavují účinný nástroj sociální politiky.

               (9)Polsko čelí výdajovým tlakům v různých oblastech, zejména v těch, které souvisejí se stárnutím populace. Proto je nutné zavést mechanismy pro posouzení efektivity a účelnosti veřejných výdajů, jež by umožnily přerozdělení prostředků. Vláda v souvislosti s výše uvedeným oznámila plány na posílení rozpočtového procesu, zejména s ohledem na střednědobý rozpočtový rámec a začlenění přezkumů výdajů do rozpočtového procesu. Součástí rámce pro veřejné finance není nezávislá fiskální rada.

               (10)V následujících desetiletích se v Polsku očekává pokles růstového potenciálu v důsledku snížení podílu populace v produktivním věku. Výkonnost polského trhu práce byla v posledních letech vysoká. Míra zaměstnanosti soustavně rostla, avšak několik nedávno přijatých politických opatření může snížit účast pracovní síly, zejména pak v případě žen, osob s nízkou kvalifikací a starších lidí. Snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, k němuž dojde koncem roku 2017, může některé starší pracující motivovat k odchodu z trhu práce. Polský systém sociálního zabezpečení nabízí pouze omezené pobídky k nástupu do práce. Předpokládá se, že nový přídavek na děti sníží chudobu a nerovnost, avšak může mít také negativní dopad na účast na trhu práce u rodičů, převážně pak u žen. Výše přídavku na dítě a omezené prověřování majetkových poměrů snižují účinnost pracovních pobídek, jež jsou součástí jiných sociálních dávek. Od září 2016 byla zrušena povinná předškolní docházka pro pětileté děti a podíl dětí do tří let přihlášených do formálních zařízení péče o děti zůstává mezi nejnižšími v EU. Navzdory přijatým opatřením je trh práce nadále značně segmentovaný, což má nepříznivý dopad na produktivitu a akumulaci lidského kapitálu. Přetrvávají překážky pro širší používání smluv na dobu neurčitou. Kodifikační výbor v současnosti připravuje nové návrhy zákoníků práce (individuálního a kolektivního). To představuje příležitost, jak uvedené překážky odstranit.

               (11)Průměrný skutečný věk odchodu do důchodu v posledních letech vzrostl, avšak zůstává výrazně pod úrovní zákonem stanoveného věku. Zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu je klíčem k hospodářskému růstu, přiměřenosti budoucích důchodů a rozpočtové udržitelnosti penzijního systému. Avšak nedávné rozhodnutí snížit zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na 60 let u žen a na 65 let u mužů jde opačným směrem. Jedním z důvodů nízké mobility pracovní síly a skryté nezaměstnanosti v zemědělství je nákladný systém zvláštního sociálního pojištění pro zemědělce (KRUS).

               (12)Vzdělávací systém se v uplynulých dvou desetiletích značně zlepšil, přičemž základní dovednosti 15letých žáků znatelně přesahují průměr EU a míra předčasného ukončování školní docházky patří mezi nejnižší v EU. Nicméně zde stále existuje prostor pro zlepšení způsobu, jakým žáci získávají dovednosti přiměřené pro rychle se měnící trh práce. Nadcházející změny týkající se primárního a sekundárního vzdělávání s sebou nesou značné organizační problémy a zkracují délku všeobecného vzdělání, což může mít negativní vliv na rovnost v oblasti vzdělávání. Byly ohlášeny rovněž další změny související s přizpůsobením odborného vzdělávání a přípravy potřebám trhu práce, avšak jejich potenciál pro řešení stávajících nedostatků není doposud jasný. Vláda zahájila konzultace týkající se reformy vysokoškolského vzdělávání, jež by zlepšila výkonnost tohoto odvětví a jeho relevanci pro trh práce. Účast dospělých na vzdělávání je v Polsku nedostatečná a průměrná úroveň dovedností starších osob je nízká, což ohrožuje jejich zaměstnatelnost.

               (13)Nedostatečné územní plánování zvyšuje administrativní zátěž související se získáváním stavebních povolení. Územní plány existují pouze pro omezenou část polského území a často mají nízkou kvalitu. V oblastech bez územních plánů se stavební povolení udělují na základě jednorázového rozhodnutí o využití území, což vytváří rizika a nejistotu pro investory. Návrh stavebního zákona usiluje o konsolidaci procesu územního plánování a snížení administrativní zátěže pro investory. Tato reforma nabízí příležitost, jak situaci zlepšit, a bude záležet na konečné verzi zákona a jeho provádění.

               (14)V roce 2016 značně poklesla investiční aktivita v důsledku nižšího využití strukturálních fondů EU, což vyplynulo z přechodu mezi programovými obdobími a ze zvýšené nejistoty mezi soukromými investory. Podnikatelské prostředí je v zásadě příznivé. Důvěra podniků však byla negativně ovlivněna zvýšeným počtem změn v předpisech a tím, že v souvislosti s řadou klíčových zákonů proběhly jen omezené veřejné konzultace. Významné faktory, které by mohly vést ke zvýšení míry investic, představují právní jistota, důvěra v kvalitu a předvídatelnost regulačních, daňových a ostatních politik a institucí. V tomto kontextu nelze opomenout ani právní stát a nezávislé soudnictví. Současné systémové ohrožení právního státu vytváří právní nejistotu. V situaci, kdy stát usiluje o posílení své úlohy v hospodářství, bude důležité zajistit ekonomickou životaschopnost investičních rozhodnutí. V několika oblastech i nadále existuje značná regulační zátěž.

               (15)Díky financování EU došlo k rychlému rozvoji silniční sítě, avšak úmrtnost v silničním provozu nadále patří mezi nejvyšší v Unii, což způsobuje vysoké sociální náklady. Navzdory dostupnosti velkého objemu prostředků z EU se železniční doprava potýká se značnými problémy při provádění projektů. Přetrvává také problém se zajištěním dlouhé životnosti majetku železnic, což souvisí s absencí víceletého programu údržby železniční infrastruktury.

               (16)Přibližně 60 % instalovaného výkonu v polských elektrárnách na fosilní paliva je starší než 30 let. Proto bude v nadcházejících letech potřeba výrazných investic. V roce 2016 patřila úroveň propojenosti elektrické soustavy mezi nejnižší v EU. To společně se skutečností, že značná část kapacity bude vyřazena z provozu, a rostoucí poptávkou po elektřině přispívá ke špatným vyhlídkám, pokud jde o zajištění přiměřenosti výroby energie. Hrozí, že nebude dosažen závazný vnitrostátní cíl v oblasti obnovitelné energie pro rok 2020. Zahájením provozu terminálu pro zkapalněný zemní plyn Polsko výrazně zlepšilo svou bezpečnost dodávek zemního plynu. Polsko rovněž dále rozvinulo svou vnitrostátní přenosovou a distribuční soustavu pro zemní plyn. Nicméně práce na regionálně významných propojeních plynárenských soustav nepokračují podle harmonogramu.

               (17)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (18)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Polsku v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což se promítne do značného fiskálního úsilí pro rok 2018. Při přijímání politických opatření by se mělo zohlednit dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti polských veřejných financí. Přijmout opatření ke zlepšení efektivity veřejných výdajů a omezit používání snížených sazeb DPH.

               2.Přijmout kroky ke zvýšení účasti na trhu práce, zejména u žen, osob s nízkou kvalifikací a starších lidí, mimo jiné prostřednictvím podpory vhodných dovedností a odstranění překážek, které brání přechodu na dlouhodobější typy zaměstnaneckých poměrů. Zajistit udržitelnost a přiměřenost důchodového systému přijetím opatření, která zvýší skutečný věk odchodu do důchodu, a zahájením reformy preferenčního penzijního pojištění.

               3.Přijmout opatření k odstranění investičních překážek, a to zejména v odvětví dopravy.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Čisté výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Polskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak i na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            týkající se hospodářské politiky eurozóny
            {SWD(2015) 700 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               týkající se hospodářské politiky eurozóny

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Hospodářská obnova v eurozóně pokračuje mírným tempem
                  3
               . K udržení a posílení růstu v eurozóně je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru, zlepšit hospodářskou přizpůsobivost a zvýšit konkurenceschopnost hospodářství a růstový potenciál ve střednědobém až  dlouhodobém horizontu. Tempo růstu je omezováno důsledky hospodářské a finanční krize v poslední době, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení, vysoká nezaměstnanost, jakož i přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a trzích s výrobky. Investice jsou z důvodu těchto faktorů, ale i dalších problematických okolností, jako jsou nepříznivé podnikatelské prostředí, veřejnosprávní nedostatky a překážky v přístupu k finančním prostředkům, stále nízké.

               (2)V souladu s politickými prioritami stanovenými v roční analýze růstu pro všechny členské státy EU na rok 2016
                  4
                je třeba podpořit provádění ambiciózních strukturálních reforem, které zvýší produktivitu a posílí růstový potenciál. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, mohou být přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání, zejména prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. I přes určitý pokrok v oblasti reforem, jejichž účelem je zlepšit odolnost trhů práce, přetrvávají v eurozóně výrazné rozdíly, především pokud jde o míru dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí. Ty členské státy, které uskutečňovaly komplexní reformy trhu práce a sociální ochrany před krizí, byly schopny lépe podporovat zaměstnanost a zachovat spravedlnost během hospodářského útlumu. Takové reformy zahrnují pružná a spolehlivá smluvní ujednání, komplexní strategie celoživotního učení, účinné aktivní politiky na trhu práce a moderní systémy sociální ochrany. Také snížení daňového zatížení práce, zejména v případě osob s nízkými příjmy, a zajištění spravedlivých daňových systémů může zlepšit výsledky.

               (3)Vhodná koncepce a rychlé provádění reforem může pomoci při řešení stávající nerovnováhy v eurozóně a zabránění vzniku nerovnováhy nové. K podpoře sbližování, které zajistí nejlepší výsledky, mohou přispět tematická jednání Euroskupiny se zvýšeným důrazem na referenční srovnávání, dodržování osvědčených postupů a vyvíjení vzájemného tlaku. Euroskupina by proto měla dále posilovat tematická jednání o reformách v oblastech, které mají zásadní význam pro fungování HMU, a pravidelně sledovat provádění reforem členskými státy eurozóny, jakož i pokrok dosažený při nápravě nerovnováhy v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze.

               (4)Fiskální politiky představují v hospodářské a měnové unii záležitost zásadního společného zájmu. Zodpovědné vnitrostátní fiskální politiky, které dodržují společná fiskální pravidla, mají zásadní význam pro zajištění udržitelnosti dluhu, umožnění působení fiskálních stabilizátorů a zmírnění šoků specificky postihujících jednotlivé země. Kromě toho s ohledem na dopady mezi členskými státy eurozóny je také důležité dosáhnout vhodné orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny jako celku a zabránit procyklickým fiskálním politikám. To vyžaduje posílení koordinace fiskálních politik v eurozóně a současně plné dodržování Paktu o stabilitě a růstu. V této souvislosti se s ohledem na celkové makroekonomické podmínky a riziko zpomalení růstu jeví víceméně neutrální celková orientace fiskální politiky v eurozóně očekávaná v roce 2016 jako vhodná. Pokud jde o rok 2017, na základě prognózy, která uvádí, že mezera výstupu se bude postupně uzavírat, by fiskální politiky měly nalézt rovnováhu mezi potřebou zamezit procykličnosti a snižovat veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy. Tato skutečnost by s přihlédnutím k nejnovějšímu hospodářskému a fiskálnímu vývoji měla být zohledněna při přípravě aktualizovaných programů stability na jaře roku 2016. Skladba fiskálních strategií stále nepodporuje dostatečně růst. Jak bylo zdůrazněno v doporučeních pro členské státy eurozóny v létě 2015
                  5
               , členské státy by měly vést tematické diskuze týkající se zlepšení kvality a udržitelnosti veřejných financí.

               (5)Bankovní unie musí být provedena v plném rozsahu. Zaprvé, směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank musí být do vnitrostátních řádů všech 28 členských států plně provedena do 30. listopadu 2015. Zadruhé, pokud jde o řešení krize bank, musí být bezodkladně zavedeny vhodné mechanismy překlenovacího financování, aby byl Jednotný fond pro řešení krizí (SRF) schopen čelit případným potřebám financování od 1. ledna 2016. Kromě toho by pro SRF mělo být co nejdříve během přechodného období schváleno fiskálně neutrální jištění. Závěrem, v rámci dalšího rozvoje bankovní unie Komise dne 24. listopadu 2015 navrhla vytvoření Evropského systému pojištění vkladů pro členské státy eurozóny
                  6
               .

               (6)V kontextu akomodačního nastavení měnové politiky zůstávají podmínky na finančním trhu v eurozóně celkově příznivé. Stále slabé hospodářské ukazatele a velké zadlužení soukromého sektoru i nadále zatěžují poptávku po poskytování bankovních úvěrů, a tím hospodářský růst. Rozvahy bank zůstávají pod tlakem vyplývajícím z vysoké míry nesplácených úvěrů, které omezují úvěrovou činnost. Rozdílné a někdy neadekvátní insolvenční režimy v EU přispívají ke zpoždění při snižování dluhu soukromého sektoru a brzdí investice.

               (7)Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie, je nutné pokračovat v práci na jejím dokončení. Zpráva pěti předsedů z června 2015 obsahuje plán dokončení hospodářské a měnové unie nejpozději do roku 2025
                  7
               . Dne 21. října 2015 přijala Evropská komise první soubor návrhů navazujících na tuto zprávu
                  8
               . Členské státy eurozóny by měly převzít kolektivní odpovědnost a včas pokročit v provádění krátkodobých a střednědobých iniciativ pro dokončení hospodářské a měnové unie. S cílem dále usnadnit sbližování v rámci eurozóny obsahují návrhy opatření, která mají posílit rozměr eurozóny evropského semestru, mimo jiné prostřednictvím dřívějšího zveřejnění doporučení pro eurozónu, aby bylo možné určit společné problémy již v rané fázi procesu a zařadit je do doporučení pro jednotlivé země určená členským státům eurozóny, která mají být přijata později v rámci evropského semestru.

               DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2016–2017 přijaly samostatně i kolektivně v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1.Provádět politiku, která podporuje oživení, sbližování, usnadňuje nápravu makroekonomické nerovnováhy a zlepšuje hospodářskou přizpůsobivost. Za tímto účelem by členské státy, zejména ty s vysokou úrovní dluhu soukromého sektoru a zahraničního dluhu, měly provést reformy, jimiž se zvýší produktivita, podpoří vytváření pracovních míst, zvýší konkurenceschopnost a zkvalitní podnikatelské prostředí. Členské státy s vysokým přebytkem běžného účtu by měly prioritně zavést opatření, jež pomohou nasměrovat nadměrné úspory do domácí ekonomiky, a tím podpořit domácí investice.

               2.Provést reformy trhu, které kombinují i) pružné a spolehlivé pracovní smlouvy, jež podporují přechody na trhu práce a brání rozdělování trhu práce do dvou kategorií, ii) komplexní strategie celoživotního učení, iii) účinné politiky, jež pomáhají nezaměstnaným znovu vstoupit na trh práce, iv) moderní systémy sociální ochrany, které podporují lidi v nouzi a poskytují pobídky pro integraci na trhu práce, a v) otevřené a konkurenceschopné trhy s výrobky a službami. Snížit daňové zatížení práce, zejména osob s nízkými příjmy, rozpočtově neutrálním způsobem, aby se podpořila tvorba nových pracovních míst.

               3.Zachovat v roce 2016 plánovanou víceméně neutrální orientaci fiskální politiky. Pokud jde o rok 2017, snížit veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy a současně při plném respektování Paktu o stabilitě a růstu zamezit procykličnosti. Rozlišovat fiskální úsilí jednotlivých členských států s ohledem na jejich postoj vůči požadavkům v rámci Paktu o stabilitě a růstu a jejich potřeby stabilizace, jakož i na vedlejší účinky ve všech zemích eurozóny. Za tímto účelem projednat orientaci fiskální politiky eurozóny včas, pokud jde o přípravu a předkládání programů stability a návrhů rozpočtových plánů.

               4.Usnadnit postupné snižování nesplácených bankovních úvěrů a zkvalitnit řízení v případě insolvence podniků a domácností. V členských státech s vysokou úrovní dluhu soukromého sektoru podporovat plynulé snižování podílu tržních zdrojů, a to i usnadněním řešení neudržitelného dluhu soukromého sektoru.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  Hospodářská prognóza Komise z podzimu 2015.

                     (4)
                  Roční analýza růstu na rok 2016.

                     (5)
                  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015.

                     (7)
                  Dokončení evropské hospodářské a měnové unie, zpráva vypracovaná Jeanem-Claudem Junckerem v úzké spolupráci s Donaldem Tuskem, Jeroenem Dijsselbloemem, Mariem Draghim
                      a Martinem Schulzem.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Švédska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Švédska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které není Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Švédsku
                  5
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 14. července 2015 Radou i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž zahrnovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise představila výsledky hloubkového přezkumu
                  6
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoké a stále rostoucí zadlužení domácností spojené s vysokými a rostoucími cenami nemovitostí v souvislosti s pozitivními úvěrovými toky představují riziko nesourodé korekce s důsledky pro reálnou ekonomiku a bankovní sektor. Byla přijata politická opatření v makroobezřetnostní oblasti, která však mohou být nadále nedostatečná. Politické nedostatky přetrvávají v oblasti daní souvisejících s bydlením, umořování hypoték, fungování nabídky bydlení a trhu s nájemním bydlením.

               (3)Dne 28. dubna 2016 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program na rok 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020.  V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda v průběhu programového období plánuje dosáhnout celkového salda ve výši -0,4 % HDP a nadále splňovat střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 klesnout na 42,5 % a v roce 2019 má dále klesat na 39,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je do roku 2016 reálný a opatrný pro období po tomto roce. Podle prognózy Komise z jara 2016 má strukturální saldo v roce 2016 dosáhnout -0,5 % HDP a v roce 2017 -0,9 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Možné budoucí odchylky by byly posouzeny na základě požadavku udržet strukturální saldo na střednědobém rozpočtovém cíli. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Švédsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (6)Míra zadlužení domácností ve Švédsku je velmi vysoká a v posledním desetiletí patří v EU k jedné z nejrychleji rostoucím. Zadlužení domácností vůči ročnímu disponibilnímu příjmu dosahovalo v roce 2015 podle odhadů Riskbank (švédská centrální banka) úrovně 175 % a ve vztahu k HDP úrovně 87 %. Švédsko má v rámci EU jedny z nejvyšších daňových pobídek k vlastnictví nemovitostí, což je dáno relativně nízkými daněmi z nemovitostí a vysokou mírou odpočítatelnosti hypotečních úroků.  Vysoká míra zadlužení domácností představuje riziko pro makroekonomickou stabilitu. Vláda podnikla určité kroky k zastavení zadluženosti domácností, mezi něž patří například právní předpisy zaměřené na uložení povinných požadavků na umořování u nových hypotečních úvěrů, které parlament schválil dne 23. března 2016. Přijetí klíčových opatření bylo značně zpožděno, neboť byly vzneseny otázky týkající se právního mandátu makroobezřetnostního orgánu za účelem zavedení tohoto požadavku. Existuje riziko, že další opatření, která budou možná potřebná k řešení rostoucí nerovnováhy ve Švédsku, mohou být podobně odložena, pokud nebude revidován právní rámec týkající se působnosti makroobezřetnostního orgánu. Vláda nepřijala opatření k úpravě daňových pobídek spočívající např. ve snížení daňových odpočtů hypotečních úroků nebo revizi daní z nemovitostí.

               (7)Švédský trh s rezidenčními nemovitostmi zůstává potenciálním zdrojem nestability. Ceny nemovitostí v posledních 20 letech téměř konstantně stoupají, zejména v metropolitních oblastech Stockholmu a Göteborgu. Růst cen nemovitostí nebyl způsoben pouze základními veličinami, jako je růst disponibilního příjmu, ale také strukturální neefektivitou na trhu s bydlením. Nabídku bydlení omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, vysoký stupeň regulace nájmů, slabá hospodářská soutěž ve stavebním odvětví, nedostatečná dostupnost pozemků pro novou výstavbu a dlouhé a složité postupy v oblasti plánování. Stávající koncepce daně z finančních transakcí vztahující se na kapitálové výnosy získané z prodeje nemovitostí omezuje potenciál efektivnějšího využívání stávajícího bytového fondu. Strukturální neefektivita vede k nedostatečným investicím do bydlení a rozšířené nedostatečné nabídce bydlení a přispívá k trvalému zvyšování cen nemovitostí. Nedostatek dostupného a cenově přístupného bydlení rovněž omezuje mobilitu na trhu práce a je překážkou efektivního začlenění migrantů do trhu práce. Vláda přijala některá opatření, např. zvýšila veřejné financování investic v oblasti bydlení a zjednodušila některé postupy v oblasti plánování. V prosinci 2015 byla ve zprávě odvětvového šetření v oblasti hospodářské soutěže v odvětví stavebnictví předložena řada možných opatření, jako např. zvýšení transparentnosti smluv v oblasti sociálního bydlení. Vláda však nedosáhla žádného pokroku v reformě systému stanovování nájmů.

               (8)Ačkoli jsou výsledky v oblasti investic ve Švédsku relativně dobré, potýká se země s výzvami, které mohou mít negativní dopad na její dlouhodobou konkurenceschopnost. Investice v této oblasti omezuje zejména strukturální neefektivita na trhu s bydlením. Investice do infrastruktury za účelem zlepšení propojení v rámci městských oblastí a mezi nimi navzájem jsou vzhledem k omezením způsobeným nedostatečnou nabídkou bydlení nedostatečné.

               (9)V rámci výzkumu PISA Švédsko vykázalo za poslední desetiletí nejvyšší pokles výkonnosti v oblasti vzdělávání u 15tiletých ze zemí OECD a nyní se jeho výsledky nacházejí jak pod průměrem EU, tak pod průměrem OECD. Hrozí, že zhoršování výsledků školního vzdělávání bude z dlouhodobého hlediska vyvíjet tlak na konkurenceschopnost a inovační kapacitu. Problém v oblasti vzdělávání zesiluje značný rozdíl ve výkonnosti mezi studenty s přistěhovaleckým původem a bez přistěhovaleckého původu. Tento rozdíl si zaslouží zvláštní pozornost v souvislosti s velkým počtem nově přicházejících mladých migrantů, kteří mají být začleněni do vzdělávacího systému. Nejasné mechanismy financování škol spojené s nesystematickm monitorováním využívání finančních prostředků na různých úrovních školního systému brání účinnému využívání zdrojů. Vláda poskytla dodatečné financování na zlepšení školních výsledků a rovnosti a přijímá opatření k začlenění nově příchozích migrantů do vzdělávání.

               (10)Vysoký příliv uprchlíků, kterému Švédsko v posledním roce čelilo, má pro Švédsko řadu sociálních a ekonomických důsledků. Z krátkodobého hlediska příliv uprchlíků vede ke zvýšení veřejných výdajů a vytváření dodatečné domácí poptávky, a tedy k růstu HDP, nicméně střednědobý účinek na zaměstnanost a růst závisí na začlenění uprchlíků do trhu práce a na jejich sociálním začlenění, mimo jiné prostřednictvím vzdělávací podpory. Tato otázka zaujímá přední místo v politickém programu EU i na úrovni členských států a bude důkladně sledována a analyzována, včetně ve zprávě o Švédsku pro rok 2017.

               (11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (12)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a domnívá se
                  8
               , že Švédsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dle očekávání dodrží.

               (13)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Švédsku v období 2016–2017:

               1.Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou daňových pobídek, zejména postupným omezováním daňové odpočítatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Zajistit, aby makroobezřetnostní orgán měl právní mandát k včasnému provedení opatření na zabezpečení finanční stability. Posílit investice do bydlení a zvýšit účinnost trhu s bydlením, včetně prostřednictvím zavedení větší flexibility při stanovování cen nájemného a revidováním koncepce daně z kapitálových zisků za účelem většího usnadnění transakcí na trhu s bydlením.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.