title: 2011/644/EU: Doporučení Rady ze dne 15. února 2011 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2009

text:
               1.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 255/12

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 15. února 2011
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2009
   (2011/644/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), ve znění dohody podepsané v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT–ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné desátý Evropský rozvojový fond (10. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 8 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 142 až 144 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 10. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2009, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 8 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 10. ERF.

               (2)

               Provádění operací 10. ERF Komisí během rozpočtového roku 2009 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 10. ERF pro rozpočtový rok 2009.

      V Bruselu dne 15. února 2011.

            Za Radu

            předseda

         MATOLCSY Gy.

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 243.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Malty na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/105

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2016
   (2016/C 299/25)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu byly potvrzeny Evropskou radou, jež zasedala ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Malta není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a přijala Rada dne 8. března 2016 (3). Jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzkému propojení ekonomik v rámci hospodářské a měnové unie by Malta měla doporučení plně a včas provést.

               (2)

               Zpráva o Maltě pro rok 2016 byla zveřejněna dne 26. února 2016. Je v ní posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 14. července 2015 Radou, a pokrok, jehož Malta dosáhla v plnění svých vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 15. dubna 2016 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Příslušná doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude používat toto ustanovení, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Maltu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo o zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje zlepšit celkové saldo a do roku 2019 dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP. Strukturální saldo se bude postupně zlepšovat, aby Malta dosáhla svého střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2019. Na základě programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne v roce 2016 na 62,6 % a v roce 2019 se dále sníží na 55,5 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je v případě roku 2016 realistický a pro léta 2017–2019 opatrný. Nicméně opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje vysoké riziko výrazného odchýlení od doporučené korekce směrem k dosažení střednědobého cíle během let 2015 a 2016 posuzovaných společně, zejména z důvodu odchýlení v roce 2015, které je třeba v roce 2016 korigovat, a z důvodu nezměněných politik v roce 2017. Odchýlení v roce 2015 lze částečně vysvětlit prudkým nárůstem investic, do značné míry vyvolaným výjimečně vysokým čerpáním finančních prostředků EU při vědomí konce programového období 2007–2013. Aby se odchýlení nastalé v dvouletém období 2015–2016 zmírnilo, zahrnuje program stability z roku 2016 další opatření, jež se mají v roce 2016 přijmout a která v jarní prognóze Komise na rok 2016 ještě nebyla zohledněna. Těmito opatřeními se mají snížit primární výdaje (o 0,16 % HDP), a to zejména v oblastech náhrad zaměstnancům, mezispotřeby a kapitálových transferů. Kromě toho byly odhady některých opatření na straně příjmů pro roky 2016–2019 revidovány, aby zohledňovaly aktuální údaje a skutečný dopad opatření přijatých pro rok 2015. Celkově se prostřednictvím těchto opatření čistý schodek snižuje o 0,2 % HDP. V porovnání s prognózou Komise by zohlednění těchto opatření zlepšilo strukturální úsilí a strukturální saldo by v dvouletém období 2015–2016 vykázalo menší průměrné odchýlení, zatímco riziko značného odchýlení by v roce 2017 přetrvávalo. Předpokládá se, že Malta dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu jak v roce 2016, tak v roce 2017. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Malta ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K zajištění souladu v letech 2016 a 2017 tedy budou třeba další opatření.

               (6)

               Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí zůstává na Maltě i nadále problémem. Tato skutečnost je způsobena zejména rozpočtovým dopadem nákladů souvisejících se stárnutím populace, jako jsou např. zdravotní péče, dlouhodobá péče a důchody. Důchodový systém se potýká s dvěma problémy, a sice dosáhnout udržitelnosti a současně zajistit přiměřené důchody. Výdaje na důchody byly v roce 2013 nižší než průměr EU, a to na úrovni 9,6 % HDP, ale do roku 2060 se předpokládá nárůst na úroveň 12,8 %, což je jeden z nejvyšších podílů v Unii. V březnu 2016 přijala vláda několik opatření majících za cíl řešit udržitelnost a přiměřenost důchodového systému, ale rozpočtové dopady ještě nebyly posouzeny. V zájmu zlepšení přiměřenosti systému se příspěvkový minimální důchod bude v roce 2016 i nadále vyvíjet, aby do roku 2027 dosáhl 60 % mediánového příjmu a aby jeho pokrytí bylo širší. Účinnost reformy bude záviset na tom, zda bude zajištěna zaměstnatelnost starších věkových skupin. Vedle důchodů se počítá s tím, že veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči se budou zvyšovat rychleji, než činí průměr EU, a to ve výši 2,1 % podílu HDP u zdravotní péče a na úrovni 1,2 % podílu HDP v případě dlouhodobé péče. Příslušné orgány přijaly národní strategii v oblasti zdravotnictví a provádějí přezkum výdajů v oblasti zdravotní péče s cílem zlepšit jejich efektivnost. Úspory vyplývající z těchto snah se však teprve očekávají. Udržitelnost by z dlouhodobého hlediska měla těžit z využívání potenciálních úspor k řešení předpokládaného růstu výdajů.

               (7)

               V oblasti vzdělávání a odborné přípravy byly investovány značné prostředky, ale výsledky stále nedosahují vytčeného cíle. To má vliv na nabídku pracovních sil a míru zapojení na trhu práce. Úroveň dosaženého vzdělání pracovní síly na Maltě stále patří mezi nejnižší v Unii. Malta provádí komplexní strategii celoživotního učení, avšak účast na programech celoživotního učení je stále omezená, zejména u osob, jejichž úroveň dosaženého vzdělání je nízká. Problémy v této oblasti zahrnují cílené informování, zlepšení přístupu ke vzdělávání a partnerství mezi vzdělávacími institucemi, institucemi odborné přípravy a zaměstnavateli. Právní akt o zřízení institutu pro průběžný profesní rozvoj učitelů (Institut pro vzdělávání) byl schválen v roce 2015. Institut si především klade za cíl: i) poskytnout učitelům dovednosti, jež potřebují při svých každodenních profesních činnostech; ii) působit jako centrum, ve kterém se pedagogové budou scházet a vyměňovat si zkušenosti, a iii) podporovat vedení v oblasti vzdělávání. Institut se nyní zprovozňuje, přičemž by se měl stát hlavním aktérem při řešení potřeb profesního rozvoje učitelů. Pokrok v této oblasti bude třeba sledovat.

               (8)

               Kromě jednorázových rozsáhlých projektů v letech 2014–2015 bylo na Maltě investic poskrovnu, což se odráží v strukturálních změnách hospodářství a v problémových oblastech. S uvedenou skutečností především souvisí rostoucí význam méně kapitálově náročného odvětví služeb, který snižuje budoucí investiční potřeby hospodářství. Nicméně některé problémy, které ovlivňují investiční činnost v zemi, stále přetrvávají. Jedná se např. o nedostatečnou schopnost inovovat, problémy v oblasti kvalifikace, neefektivnost veřejné správy a soudnictví, regulační zátěž a značné přetížení dopravy.

               (9)

               Jednou z hlavních překážek zahraničních investic je dopravní a logistická infrastruktura. Externí náklady na dopravu, které maltské hospodářství vynakládá, jsou značné. Tyto náklady vyplývají zejména z neefektivního využívání dopravní sítě země a z absence reálných alternativ k používání soukromých osobních automobilů. Kromě toho velký počet soukromých vozidel, znečištění a přetížení dopravy představují problém pro udržitelnost vnitrostátní dopravy. Dosud nebyla provedena žádná komplexní dopravní strategie, a to navzdory skutečnosti, že vypracování vnitrostátní dopravní strategie a hlavního plánu je nezbytným předpokladem pro využívání evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020), které budou použity na spolufinancování investic do dopravy.

               (10)

               Vláda přijala několik opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům. Tato opatření byla zaměřena na poskytování soukromého a rizikového kapitálu, jenž byl v posledních letech shledán jako slabé místo. Kromě toho budoucí opatření zahrnují zřízení centrálního úvěrového registru a rozvojové banky a prostřednictvím maltské burzy zavedení platformy, jež je konkrétně navržena tak, aby malým a středním podnikům pomáhala získávat finanční prostředky prostřednictvím kapitálového trhu. Stále přetrvávají problémy v přístupu k nebankovním nástrojům, ale malé a střední podniky na Maltě se těší lepšímu finančnímu prostředí než mnohé jiné malé a střední podniky v EU.

               (11)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (12)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Maltě v období let 2016 a 2017:

               1.

               Vzhledem k vysokému riziku značného odchýlení dosáhnout roční fiskální korekce odpovídající 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2016 a 2017 přijetím potřebných strukturálních opatření. Zintenzivnit opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

               2.

               Přijmout opatření k posílení nabídky pracovních sil, zejména vyšším zapojením osob s nízkou kvalifikací do celoživotního učení.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0139

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2006-2010  /* SEK/2007/0139 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.2.2007SEK(2007) 139 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2006–2010(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObecné souvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Maďarska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Maďarska předloženou dne 1. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)3.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a4.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíZa posledních 10 let byl růst maďarského hospodářství poměrně silný a jeho skladba se od roku 2003 postupně vyrovnávala. Míra zaměstnanosti a účasti a trhu práce je však i nadále mezi nejnižšími v EU a v posledních letech začala narůstat nerovnováha související s expanzivní fiskální politikou. Vysoký a stále se zvyšující schodek rozpočtu způsobil značný nárůst veřejného dluhu. Na pozadí této situace a s ohledem na předpokládaný dlouhodobý nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva čelí dlouhodobá udržitelnost maďarských veřejných financí velkému riziku. Zvyšující se náklady na mzdy přispěly, a to zejména od roku 2001, ke stagnaci zaměstnanosti. Motivační programy navíc pracovníky dostatečně nepodporují v tom, aby zůstali na trhu práce, a dovednosti získané v rámci vzdělávání a odborné přípravy neodpovídají požadavkům nových výrobních struktur. Rovněž se jeví, že expanzivní fiskální politika vytlačuje soukromé investice. Zároveň přispěla k zachování vysokého schodku zahraničního obchodu a vedla k značnému nárůstu čistého zahraničního dluhu. V současné době se k tomu přidává nárůst nezajištěných kurzových závazků domácností, což je vystavuje zvýšenému nebezpečí kurzových výkyvů.Postup při nadměrném schodku pro MaďarskoRada dne 5. července 2004 přijala rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Maďarsko má nadměrný schodek ve smyslu čl. 104 odst. 6. Rada současně přijala doporučení podle čl. 104 odst. 7 určené Maďarsku, ve kterém stanovuje, že by nadměrný schodek měl být napraven nejpozději do roku 2008, a to v souladu s postupem nápravy schodku vymezeným v konvergenčním programu z května 2004. Dne 18. ledna 2005 však Rada rozhodla podle čl. 104 odst. 8, že Maďarsko navzdory přijetí některých opatření, která v roce 2004 a 2005 snížila schodek, nedodrželo doporučení z července 2004, protože se předpokládalo, že cílová hodnota schodku pro rok 2004 i pro rok 2005 bude značně překročena.Dne 8. března 2005 přijala Rada další doporučení na základě čl. 104 odst. 7, protože Maďarsko zatím není členem eurozóny, a proto se na něj neuplatňují další dva kroky postupu nápravy nadměrného schodku podle čl. 104 odst. 9 a podle čl. 104 odst. 11. Rada maďarským orgánům doporučila, aby „do dne 8. července 2005 přijaly účinné kroky týkající se dalších opatření, pokud možno strukturální povahy, aby dosáhly cílové hodnoty schodku pro rok 2005 uvedené v aktualizovaném konvergenčním programu“. Časové rozvržení a provádění jakýchkoli daňových škrtů by navíc mělo být podmíněno dosažením cílových hodnot schodku vyplývajících z aktualizace konvergenčního programu, která byla předložena v prosinci 2004.Dne 8. listopadu 2005 Rada podruhé na základě čl. 104 odst. 8 rozhodla, že Maďarsko nedodrželo nová doporučení přijatá podle čl. 104 odst. 7. Rada především vzala do úvahy, že cílové hodnoty schodku pro roky 2005 a 2006 budou značně překročeny a že provádění daňových škrtů od roku 2006 bylo v rozporu s doporučením Rady z března 2005.Dne 10. října 2006 Rada potřetí přijala podle čl. 104 odst. 7 doporučení určené Maďarsku, v němž prodloužila lhůtu pro nápravu nadměrného schodku o jeden rok, tj. do roku 2009, což se jeví jako dostatečné, protože během tří let předpokládá značnou nápravu strukturálního schodku o více než 6,5 % HDP. Rada vyzvala Maďarsko, aby důvěryhodně a značně snížilo schodek a aby v souladu s víceletým postupem pro snížení schodku uvedeným v aktualizaci upraveného konvergenčního programu ze září 2006 zajistilo, že se míra hrubého státního dluhu bude postupně a stabilně snižovat. Maďarsko navíc vyzvala k tomu, aby schválilo a rychle provádělo plánované strukturální reformy, a to i s ohledem na zajištění trvalého zlepšování veřejných financí. Maďarko bylo rovněž požádáno o to, aby zlepšilo rozpočtovou kontrolu tím, že posílí fiskální pravidla i institucionální rámec. Maďarsko má na základě těchto doporučení přijmout účinná opatření ve lhůtě do 10. dubna 2007. Komise po uplynutí této lhůty posoudí opatření přijatá maďarskými orgány.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuRada dne 10. října 2006 přijala stanovisko o aktualizaci upraveného konvergenčního programu ze září 2006 na období 2005–2009, který byl připraven poté, co Rada posoudila aktualizaci z prosince 2005. Rada dospěla k závěru, že „plánované snížení schodku je podmíněno nekompromisním prováděním plánovaných strukturálních reforem, prováděním kontroly výdajů již v prvních letech programového období a posílením institucionálních pravidel v oblasti veřejných financí, což jsou všechno aspekty, ve kterých bude maďarská vláda muset vyvinout značné úsilí“. Stanovisko Rady neuvádělo specifické politické výzvy, protože Rada v téže době přijala doporučení podle čl. 104 odst. 7 určené Maďarsku (viz oddíl 2.2).Vyhodnocení národního programu reforem provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Maďarska, která se v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost předkládá jako revidovaný národní program reforem, byla doručena dne 13. října 2006. Revidovaný národní program reforem Maďarska obsahuje klíčové výzvy uvedené v národním programu reforem z roku 2005, tyto výzvy doplňuje novými prioritami v oblasti energetiky a životního prostředí, klade důraz na aktivní politiku trhu práce a nastiňuje plány na vytvoření udržitelného stavu rozpočtu v krátké době, což ve střednědobém horizontu povede k růstu a tvorbě pracovních míst.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku [2] z prosince 2006) uvedla, že Maďarsko při provádění národního programu reforem dosáhlo jen částečného pokroku. Po významných rozpočtových odchylkách vláda zásadně prověřila fiskální úpravu a následně schválila a začala provádět opatření k fiskální konsolidaci. Některé reformy byly provedeny jak v oblasti zaměstnanosti, tak v oblasti mikroekonomické politiky. Pokud jde o tyto oblasti, je však stále třeba udělat mnohem více, jakož i zlepšit makroekonomickou stabilitu.Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Maďarsku doporučila, aby přijalo opatření v oblasti: důvěryhodného snížení míry státního dluhu a hrubého zadlužení; reformy veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému a systému vzdělávání; aktivních politik pracovního trhu a dalších pobídek k práci; rovného přístupu k velmi kvalitnímu vzdělávání a přizpůsobivosti vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2006–2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Maďarska, který zahrnuje období 2006 až 2010.6.  V důsledku provádění opatření v oblasti fiskální konsolidace očekává makroekonomický scénář programu v letech 2007 a 2008 zpomalení hospodářské činnosti, přičemž k oživení míry růstu na hodnoty, kterých dosahovala před zahájením konsolidace, by mělo dojít do roku 2009. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář je až do roku 2008 příznivý, případně trochu opatrný, zatímco pro další roky se jeví jako poměrně příznivý. Program předpokládá, že inflace v roce 2007 vzroste a následně rychle poklesne, ale v rámci celého programového období je míra inflace poměrně příznivá.7.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje, že celkový veřejný schodek v roce 2006 dosáhne 10,1 % HDP, a to v souladu s revidovanou cílovou hodnotou uvedenou v aktualizaci ze září 2006[6], která se změnila oproti hodnotě 6,1 % HDP vyplývající z aktualizace konvergenčního programu z prosince 2005. K překročení původní cílové hodnoty schodku došlo téměř výlučně na straně výdajů (přibližně 5 % DPH), jednalo se hlavně o provozní náklady ústředních rozpočtových orgánů, výdaje na důchodové systémy a zdravotní péči a investice místní samosprávy. Rovněž to odráží investice do dálniční sítě zahrnuté do veřejných financí (1,1 % HDP). Balíček pro nápravu rozpočtu ve výši 1,5 % HDP přijatý v létě 2006 představují opatření, která zvyšují příjmy, a některé okamžité rozpočtové škrty v oblasti zdravotní péče, cenových dotací plynu a výdajů na veřejnou správu. Očekává se, že tato opatření (s výjimkou zrušení celkových rozpočtových rezerv ve výši 0,3 % HDP) budou mít náležitý dopad v roce 2007 a v následujících letech.8.  Hlavním účelem aktualizace je napravit nadměrný schodek do roku 2009 (tj. snížit schodek z 10,1 % HDP v roce 2006 na 3,2 % HDP v roce 2009[7]), a to v souladu s aktualizací ze září 2006 podle víceméně podobného makroekonomického scénáře a s dalším snížením v roce 2010. Zlepšení primárního salda se pohybuje ve stejném rozpětí. Úprava se plánuje na počátek programového období, přičemž by k téměř polovičnímu snížení schodku mělo dojít v roce 2007. V průběhu programového období by se plánované nominální úpravy mělo dosáhnout zvyšováním poměru příjmů k HDP o 1 procentní bod a snížením poměru výdajů k HDP o 6,5 procentních bodů. Počáteční zvýšení daňového zatížení o 1,6 procentních bodů HDP v roce 2007 se postupně nahradí opatřeními na straně výdajů. Příslušné orgány zahájily – vedle výdajových škrtů a zmrazení rozpočtu prováděných od léta 2006 – posilování kontrol výdajů a institucionálního rámce veřejných financí. Program navíc vymezuje program široké strukturální reformy, která má zajistit dosažení cílových hodnot schodku, především v letech na konci programového období.9.  Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zlepšovat z 9,75 % HDP v roce 2006 na přibližně 3 % na konci programového období. Střednědobý cíl pro stav rozpočtu vyplývající z programu představuje strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, program však neusiluje o dosažení této hodnoty v rámci programového období. Tento cíl je, v porovnání s předchozí aktualizací programu stanovující střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku v rozmezí 0,5 % a 1 % HDP, poněkud ambicióznější. Ve střednědobém cíli se přiměřeně promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný strukturální schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku.10.  Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program, a to především počínaje rokem 2008. Rizika vyplývající z makroekonomického výhledu, která ohrožují nápravu schodku, jsou až do roku 2008 poměrně vyvážená, avšak růst HDP, jenž má být oproti předpokladům na konci programového období nižší, by mohl vést k vyššímu schodku. Ačkoli krátkodobé škrty výdajů a dočasná zmrazení rozpočtu byly podle předpokladů zaneseny do rozpočtu na rok 2007, stále existuje nejistota ohledně účinného vymáhání zmrazení výdajů (rovněž z důvodu nedostatečných informací o podobných kontrolách z let 2004–2006). Bude třeba prověřit účinnost nových fiskálních předpisů a počáteční kroky k vytvoření víceletého rozpočtového rámce směřujícího k odstranění pravidelného překračování výdajů. Vláda přijala rozhodnutí o řadě kroků k reformě veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému, cenových dotací a vzdělávacích systémů. Na základě těchto opatření by se rozpočtové výsledky mohly více přiblížit cílovým hodnotám schodku pro roky 2007 a 2008, než jak je předpokládá prognóza útvarů Komise z podzimu 2006. Stále je však třeba vymezit a provést zbývající kroky strukturální reformy, aby se nahradila opatření potlačující výdaje, jejichž platnost skončí v roce 2008. Pokud jde o poslední roky programu, existuje navíc riziko rozpočtového uvolňování v důsledku volebního cyklu, k čemuž došlo již v minulých letech. Pokud plány na restrukturalizaci veřejných dopravních společností nepřinesou očekávané výsledky, nahromaděné ztráty těchto společností mohou schodek dočasně zvýšit.11.  S ohledem na toto posouzení rizik se jeví, že je stav rozpočtu v rámci programu obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2009 za předpokladu, že bude plně provedena rozpočtová strategie. To se týká zejména úplného provádění konsolidačních opatření oznámených v rámci rozpočtu na rok 2007 a v rámci nového programu i dalšího upřesnění a včasného přijetí oznámených opatření strukturální reformy. V roce 2010, tj. po plánované nápravě nadměrného schodku, by se mělo zrychlit tempo úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů předpokládaných programem. Jednalo by se rovněž o první krok, který by poskytl dostatečnou bezpečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP za běžných makroekonomických výkyvů, který však není zaveden.12.  Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2006 úrovně 67,5 % HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že se míra zadlužení v roce 2008 zvýší na 71,25 %. Očekává se, že se od roku 2008 znovu sníží a v roce 2010 se vrátí na hodnotu 67,5 %. Vývoj míry zadlužení bude pravděpodobně méně příznivý, než předpokládal program, a to s ohledem na výše uvedená rizika ohrožující rozpočtové cíle. S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí míra zadluženosti do konce programového období dostatečně klesnout směrem k referenční hodnotě.13.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Maďarsku nad průměrem EU, což je způsobeno dlouhodobým značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP. I když první důležité kroky byly přijaty, úplné provádění dalších reformních opatření zaměřených na omezení významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, jak uvádí program, by přispělo ke snížení rizik, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. Důležitější je, že slabý počáteční stav rozpočtu, který se v porovnání s rokem 2005 podstatně zhoršil, představuje navíc riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i když se nezohlední dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Další rozpočtová konsolidace, která je plánována, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Zdá se, že celkově je udržitelnost veřejných financí v Maďarsku vystavena vysokému riziku.14.  Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu revidovaného národního programu reforem Maďarska z října 2006 v rámci celkové střednědobé strategie. Poskytuje navíc informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z hlavních reforem uvedených v národním programu reforem, ale rozpočtové prognózy výslovně nezohledňují veškeré dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. Plány strukturální reformy a nedávno přijatá opatření uvedená v konvergenčním programu zcela odpovídají plánu reformy, který vyplývá z národního programu reforem, jedná se především o reformní opatření přijatá v oblasti veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému a vzdělávání a v oblasti jednotlivých příspěvkových systémů.15.  Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.16.  Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[8].Závěrem lze obecně konstatovat, že program plánuje snížení vysokého schodku z minulých let pomocí trvalé snahy o nápravu a je zcela v souladu s požadavkem na nápravy nadměrného schodku do roku 2009, tj. ve lhůtě stanovené Radou. Od léta 2006 byla přijata řada opatření zvyšujících příjmy a omezujících výdaje a byly provedeny počáteční kroky v oblasti veřejné správy, zdravotnictví, důchodové reformy a reformy vzdělávání. Dosažení cílových hodnot schodku a dluhu však hrozí, především počínaje rokem 2008, určitá rizika.S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 10. října 2006 se Maďarsko vyzývá, aby:i) důsledně plnilo rozpočet na rok 2007 a přijalo přiměřená opatření, pomocí nichž do roku 2009 zajistí nápravu nadměrného schodku, případně i přijalo další opatření, a aby zajistilo, že se míra hrubého dluhu k HDP postupně sníží, nejlépe již před rokem 2009;ii) zlepšilo rozpočtovou kontrolu tím, že posílí fiskální předpisy a institucionální rámec veřejných financí, přičemž naváže na první kroky přijaté v rámci rozpočtu na rok 2007;iii) trvalým způsobem omezilo výdaje tím, že přijme a rychle provede oznámenou modernizaci veřejné správy, systému zdravotní péče a předpokládanou reformu vzdělávacího systému;iv) s ohledem na míru zadlužení a zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že dosáhne dostatečného pokroku v plnění střednědobých cílů a přijme další opatření v oblasti reformy důchodového systému, která byla oznámena.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |KOM list. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | neuvedeno | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | KP pros. 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |KOM list. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | neuvedeno | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP pros. 20061 | 0,5 | 0,9 | -0,4 | -1,2 | -0,5 | 0,4 |KOM list. 20065 | 0,6 | 1,0 | 0,1 | -0,5 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 20061 | 0,3 | 0,8 | -0,3 | -0,9 | 0,0 | neuvedeno |KP pros. 20051 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | KP pros. 2006 | -7,8 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | -2,7 |KOM list. 2006 | -7,8 | -10,1 | -7,4 | -5,6 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | neuvedeno |KP pros. 20056 | -7,4 | -6,1 | -4,7 | -3,4 | neuvedeno | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | KP pros. 2006 | -3,7 | -6,2 | -2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |KOM list. 2006 | -3,7 | -6,1 | -2,9 | -1,4 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | neuvedeno |KP pros. 20056 | -3,8 | -2,9 | -1,7 | -0,7 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP pros. 20061 | -8,0 | -10,5 | -6,6 | -3,8 | -3,0 | -2,9 |KOM list. 2006 | -8,1 | -10,5 | -7,4 | -5,4 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 20061 | -7,6 | -10,5 | -6,7 | -3,9 | -3,2 | neuvedeno |KP pros. 2005 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | KP pros. 20063 | -8,0 | -9,8 | -5,6 | -3,7 | -3,0 | -2,9 |KOM list. 20064 | -8,5 | -10,3 | -6,5 | -5,1 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | -7,6 | -9,7 | -5,8 | -3,6 | -3,2 | neuvedeno |KP pros. 2005 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | KP pros. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |KOM list. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | neuvedeno | neuvedeno |KP září 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | neuvedeno |KP pros. 20056 | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | neuvedeno | neuvedeno |Pozn.: |1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. |2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. |3Jednorázová a jiná prozatímní opatření z programu (0,7 % HDP v roce 2006 a 1,0 % HDP v roce 2007 a 0,1 % HDP v roce 2008, jež zvyšují schodek). |4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,4 % HDP v roce 2005, jež snižují schodek, a 0,3 % HDP v roce 2006, 0,9 % HDP v roce 2007 a 0,3 % v roce 2008, jež zvyšují schodek). |5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % a 3,2 %. 6 Rozpočtové údaje z konvergenčního programu z prosince 2005 byly pro účely srovnání upraveny tak, aby zahrnovaly výdaje související s reformou důchodového systému. |Zdroj: |Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č.4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Rada ve svém stanovisku k aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2005 konstatovala, že plánované škrty výdajů o 7,5 % HDP nebyly podpořeny konkrétními opatřeními. Rada proto Maďarsko vyzvala, aby nejpozději do 1. září 2006 předložilo upravený konvergenční program, který vymezí konkrétní a strukturální opatření zcela v souladu se střednědobým postupem pro nápravu nadměrného schodku. Maďarsko na základě tohoto požadavku předložilo Radě a Komisi dne 1. září 2006 upravený program.[7] Cílová hodnota schodku ve výši 3,2 % HDP v roce 2009 by i tak překročila referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že Rada a Komise při přijímání rozhodnutí o zrušení postupu při nadměrném schodku pro Maďarsko zohlední každoroční zatížení rozpočtu ve výši 20 % v důsledku reformy důchodového systému (v tomto roce dosáhne hodnoty 0,3 % HDP), a to v souladu s čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97, ve znění pozdějších předpisů, který stanoví, že pokud schodek veřejných financí „… podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží doporučované hodnotě “, Rada a Komise by měly přihlížet k nákladům na reformu důchodového systému zahrnující plně fondově financovaný pilíř na základě rovnoměrného snižování na přechodné období pěti let, s ohledem na prováděcí ustanovení obsažená v kodexu chování.[8] Chybí zejména údaje o veřejných výdajích rozepsaných podle účelu a o odpracovaných hodinách, státních finančních aktivech a závazcích. Nebyly rovněž poskytnuty některé údaje o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.


				|

		52012PC0146

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o jmenování evropských hlavních měst kultury pro rok 2016 ve Španělsku a Polsku /* COM/2012/0146 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce
Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro
roky 2007 až 2019[1]
stanoví postup jmenování evropských hlavních měst kultury. Podle
článku 2 uvedeného rozhodnutí budou počínaje rokem 2009 evropskými
hlavními městy kultury jmenována dvě města ze dvou
členských států v pořadí stanoveném v příloze uvedeného
rozhodnutí. V roce 2016 mají nárok na pořádání projektu Španělsko a
Polsko.
Od roku 2016 budou nominace na evropská hlavní
města kultury probíhat níže popsaným způsobem.
Výzvu k předkládání žádostí
zveřejňuje každý z dotyčných členských států
nejpozději šest let před předpokládaným zahájením projektu.
Nejpozději pět let před zahájením akce se sejde porota složená
ze 13 nezávislých odborníků v oblasti kultury a provede
předběžný výběr. Zhodnotí předložené žádosti s ohledem na
kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES a dohodne
se na užším výběru kandidátských měst, která budou nadále
přicházet v úvahu poté, co svoji žádost doplní.
Za účelem konečného výběru
svolá každý z dotyčných členských států příslušnou porotu,
a to devět měsíců po jejím setkání týkajícím se
předběžného výběru. Po rozsáhlém zhodnocení předběžně
vybraných měst podle kritérií, která byla pro akci stanovena,
doporučí porota na uvedený titul v každém dotyčném členském
státě jedno město.
Na základě těchto doporučení
nominuje každý z obou členských států jedno město na evropské
hlavní město kultury a tuto nominaci sdělí Evropskému parlamentu,
Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři
roky před předpokládaným zahájením projektu.
Evropský parlament může Komisi zaslat
stanovisko k nominacím, a to nejpozději tři měsíce poté, co mu
byly nominace sděleny.
Rada na základě doporučení Komise
oficiálně jmenuje příslušná města pro rok, na který byla
navržena.
Po skončení obou výše popsaných kol
výběrového řízení porota ve svých zprávách z června 2011
doporučila, aby v roce 2016 byla pořadatelskými městy projektu
Donostia-San Sebastián (Španělsko) a Vratislav (Polsko). Oba členské
státy oznámily tyto nominace Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru
regionů do podzimu roku 2011.
Evropský parlament zaslal Komisi své kladné
stanovisko na konci prosince 2011.
Komise následně v souladu s čl. 9
odst. 3 rozhodnutí č. 1622/2006/ES předložila Radě
přiložené doporučení pro oficiální jmenování měst Donostia-San
Sebastián a Vratislav evropskými hlavními městy kultury pro rok 2016.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o jmenování evropských hlavních měst
kultury pro rok 2016 ve Španělsku a Polsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu
a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení
akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“
pro roky 2007 až 2019[2],
a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na
doporučení Evropské komise ze dne ----------------- 2012,
s ohledem na
zprávy poroty z června 2011 týkající se procesu výběru evropských
hlavních měst kultury ve Španělsku a Polsku,
vzhledem
k tomu, že:
kritéria stanovená
v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES jsou splněna v plném
rozsahu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
„Evropskými hlavními městy kultury pro
rok 2016“ jsou jmenována Donostia-San Sebastián a Vratislav ve Španělsku a
Polsku.
Článek 2
Toto rozhodnutí
vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním
věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.


				|

		52012DC0322

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na období 2012–2015 /* COM/2012/0322 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Nizozemska na
rok 2012
a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové
oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem
posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července
2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
států[4],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Nizozemska na
rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska na
období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které
není Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné
správy.
(6)       Dne 2. března 2012
Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty
do programů stability či konvergenčních programů a
národních programů reforem.
(7)       Dne 27. dubna 2012
předložilo Nizozemsko svůj program stability na období 2012–2015 a
svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich
vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(8)       Na základě posouzení
letošního programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 Rada
zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové výhledy uvedené v programu, je optimistický. Pro rok 2013
počítá program stability s hospodářským růstem ve výši 1¼ %
bez zohlednění negativního dopadu dodatečných konsolidačních
opatření na růst, zatímco na základě stejného scénáře
neměnné politiky předpokládá Komise růst nižší, ve výši
0,7 %. V programu je stanoven cíl naplnit doporučení Rady k
odstranění nadměrného schodku a prováděním strukturální korekce
ve výši alespoň 0,5 % ročně usilovat o další zlepšení stavu
rozpočtu v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového
cíle. Dále je v programu vytčen cíl dosáhnout pro rok 2013 celkového
schodku veřejných financí ve výši 3 % HDP a potvrzen předchozí
střednědobý rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši
0,5 % HDP, který přiměřeně odráží požadavky Paktu o
stabilitě a růstu. Průměrné roční fiskální úsilí ve
výši 0,75 % HDP v období 2010–2013, založené na (přepočítaném)
strukturálním saldu rozpočtu[6],
je v souladu se strukturálním úsilím ve výši ¾ % HDP, které doporučila
Rada. Jelikož program neuvádí rozpočtové cíle pro období po roce 2013,
nelze posoudit udržitelnost rozpočtové korekce v roce 2013 ani pokrok
směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v dalších
letech, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje podle
Paktu o stabilitě a růstu. Rozpočtové projekce pro
referenční období programu podléhají realizačním rizikům. Ta se
neomezují pouze na nově oznámená konsolidační opatření, ale také
na realizaci některých opatření, která dříve schválila
odstupující vláda. Kromě toho nejsou dostatečně konkretizována a
kvantifikována další opatření navržená vládou v dubnu 2012 ani jejich
rozpočtový dopad. Rozpočtová korekce dosud spočívala
především ve snižování výdajů, což má dopad i na prorůstové
výdaje. Podle letošního programu stability se očekává, že při
zohlednění vlivu dalších konsolidačních opatření se poměr
dluhu k HDP v roce 2012 dále zvýší, a to poměrně výrazně na
70,2 % HDP, a v roce 2013 dále mírně vzroste na 70,7 % HDP. Míra
zadlužení tak podle projekcí zůstane vysoko nad referenční hodnotou
60 %. Cíle pro míru zadlužení na roky 2014 a 2015 nejsou v programu blíže
určeny, a proto nelze pro období po roce 2013 posoudit naplňování
doporučené hodnoty pro snižování dluhu stanovené v Paktu o stabilitě
a růstu.
(9)       Sociální partneři a
nizozemská vláda dosáhli v září 2011 komplexní dohody o penzijní
reformě a vláda předložila plány na zvýšení zákonné věkové
hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2019 a 67 let v roce 2024.
Poté se bude zákonná věková hranice pro odchod do důchodu odvozovat
od naděje dožití. Odpovídající zvýšení skutečné věkové hranice
pro odchod do důchodu by podpořila opatření na trhu práce. Cílem
penzijní reformy je v souladu s dohodou vlády zajištění
přiměřeného a udržitelného rozdělení nákladů a rizik
ve druhém pilíři v rámci generací a mezi generacemi. Pokud jde o
dlouhodobou péči, nizozemská vláda předložila plán reforem. Budou
nezbytná další konkrétní opatření, která by přispěla ke snížení
finanční zátěže stárnoucí nizozemské společnosti.
(10)     Fiskální faktory, které
odrazují od zapojení do práce osoby, které by přinesly druhý příjem
do domácnosti, byly omezeny, ale zatím ne dostatečně. Odstranění
zbývajících překážek by dále přispělo ke zvýšení nabídky pracovních
sil a zefektivnilo alokaci lidského kapitálu. Mělo by se zlepšit
začleňování zranitelných skupin na trhu práce.
(11)     V oblasti politiky týkající se
podniků byly schváleny programy pro špičková odvětví a mezi
vládou a zástupci průmyslu byly podepsány odvětvové „inovační
smlouvy“. Podpora soukromého výzkumu se zvyšuje zavedením režimu daňových
odpočtů RDA+ jako součásti pobídek na další podporu inovací,
soukromého výzkumu a vývoje a užšího propojení mezi vědou a podniky.
Zaměření na „špičková odvětví“ by však nemělo být na
úkor základního výzkumu, ani by nemělo vylučovat inovativní firmy,
které nepatří do některého ze „špičkových odvětví“.
(12)     Během posledních
čtyř desetiletí se na nizozemském trhu s bydlením akumulovaly
strukturální deformace. Na trhu s nemovitostmi vedly zásadní omezení nabídky a
daňové pobídky k vlastnictví domů (zejména možnost odečtení
hypotečních úroků, která zvýhodňuje domácnosti s vyššími
příjmy) k neefektivní alokaci kapitálu. Na trhu s nájemním bydlením, kde
je obrovský segment sociálního bydlení, vedly sociální politiky a stropy
nájemného a omezení zvyšování nájemného k velmi nepružné nabídce nájemního
bydlení. Změna daňového zvýhodnění u vlastnictví domů by
přispěla ke snížení strukturálních deformací na nizozemském trhu s
bydlením.
(13)     Nizozemsko přijalo v
rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky a provádění
závazků prezentovaných v roce 2011 souvisejí s podporou
zaměstnanosti, zlepšením konkurenceschopnosti a rovněž posílením
finanční stability a udržitelnosti veřejných financí. Komise
posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky
posouzení byly zohledněny v doporučeních.
(14)     V rámci evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska.
Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen
jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem
k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v
Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních
rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení v rámci evropského semestru
jsou uvedena v doporučeních 1 až 5 níže.
(15)     Na základě tohoto
posouzení Rada prostudovala program stability Nizozemska a její stanovisko[7] se odráží
zejména v doporučení 1 níže,
DOPORUČUJE, aby Nizozemsko v
období 2012–2013 provedlo tato opatření:
1.           Zajistit pokrok směrem k
včasnému a trvalému odstranění nadměrného schodku. Za tímto
účelem plně a podle plánu realizovat rozpočtovou strategii na rok
2012. Upřesnit opatření nezbytná k plnění rozpočtu na rok
2013 s cílem zajistit úsilí o strukturální korekci uvedené v doporučení
Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Následně zajistit
odpovídající úsilí o strukturální korekci, aby bylo dosaženo dostatečného
pokroku v plnění střednědobého rozpočtového cíle,
včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje, a rovněž
zajistit dostatečný pokrok v naplňování doporučené hodnoty
pro snižování dluhu, přičemž je však nezbytné zachovat výdaje
v oblastech bezprostředně důležitých pro růst, jako
jsou výzkum a inovace, vzdělávání a odborná příprava. Za tímto
účelem předložit po sestavení nové vlády aktualizaci letošního
programu stability s podloženými cíli a opatřeními na období po roce 2013.

2.           Přijmout opatření
ke zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu, včetně jeho
navázání na naději dožití, a podpořit je opatřeními na trhu
práce při současném zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných
financí. Upravit druhý penzijní pilíř tak, aby odrážel zvýšení zákonné věkové
hranice pro odchod do důchodu a zajistil přiměřené
rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi. Provést
plánovanou reformu dlouhodobé péče a doplnit ji o další opatření s
ohledem na stárnutí populace.
3.           Zlepšit zapojení na trhu práce,
zejména starších osob, žen, osob se zdravotním postižením a migrantů, mimo
jiné dalším omezením daňových faktorů, které odrazují od zapojení do
práce osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, podporou
přechodů na trh práce a odstraňováním nepružných
předpisů.
4.           Podporovat inovace, soukromé
investice do výzkumu a vývoje a užší propojení mezi vědou a podniky a také
průmyslovou obnovu poskytováním vhodné motivace v rámci politiky týkající
se podniků a přitom zachovat dostupnost pro firmy, které nespadají do
přísně vymezené definice špičkových odvětví, a udržet
základní výzkum.
5.           Podniknout mimo jiné tyto
kroky pro postupnou reformu trhu s bydlením: i) změnit daňové
zvýhodnění u vlastnictví domů mimo jiné postupným rušením
možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků a/nebo
zavedením systému imputovaného nájemného, ii) zavést na trhu s nájemním
bydlením tržněji orientovaný cenový mechanismus a iii) v oblasti
sociálního bydlení sladit výši nájmů s příjmy domácností.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř.
věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
322 final.
[3]               P7_TA(2012)0048
a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí
Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               Cyklicky
očištěné saldo bez jednorázových a dočasných opatření,
přepočítané útvary Komise na základě informací obsažených
v programu pomocí společně dohodnuté metodiky.
[7]               Podle
čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení pro Doporučení Rady s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Dánsku

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---          EVROPSKÁ KOMISE
                                       V Bruselu dne 15.6.2010
                                       SEK(2010) 744 v konečném znění
                           Doporučení pro
                        DOPORUČENÍ RADY
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Dánsku
CS                                                                    CS
 ---pagebreak---                                               Doporučení pro
                                           DOPORUČENÍ RADY
                s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Dánsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Podle článku 126 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných
          financí.
   (2)    Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
          prostředkem pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst,
          jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
   (3)    V roce 2005 byla provedena reforma Paktu o stabilitě a růstu, která byla zaměřena na
          posílení jeho účinnosti a ekonomických základů a zajištění dlouhodobé udržitelnosti
          veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při
          nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace.
          Pakt o stabilitě a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému
          návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
   (4)    V souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy Rada dne [13. července 2010] rozhodla o
          existenci nadměrného schodku v Dánsku.
   (5)    Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a
          vyjasnění postupu při nadměrném schodku1 (které tvoří součást Paktu o stabilitě a
          růstu), je Rada také povinna podat dotyčnému členskému státu doporučení s cílem
          odstranit nadměrný schodek během určené lhůty. Doporučení musí stanovit nejvýše
          šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření
          k nápravě nadměrného schodku, jakož i lhůtu k jeho nápravě, což by mělo být
          ukončeno v následujícím roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti.
          Při rozhodování o existenci zvláštních okolností by se měly zohlednit významné
          faktory objasněné v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Rada by měla ve svém
          doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení minimálního
          ročního zlepšení strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových
          a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP.
   1
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
CS                                                  2                                            CS
 ---pagebreak---    (6)  Má se za to, že v případě Dánska existují zvláštní okolnosti, které jsou rozhodující
        pro větší flexibilitu při uplatňování postupu při nadměrném schodku, kterou zavedla
        reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005. Na recesi v roce 2009 se projevil
        nenadálý pokles soukromé spotřeby, investic a vývozu v důsledku finanční krize a
        celosvětové recese, a zvláště pak pokles poptávky ze strany hlavních obchodních
        partnerů (Německa, Spojeného království, Švédska a Norska). Schodek dosažený v
        roce 2010 je důsledkem jak hospodářského útlumu, tak stimulačních opatření, která
        dánské orgány přijaly v souladu s plánem evropské hospodářské obnovy. Existence
        zvláštních okolností opravňuje Radu dovolit nápravu nadměrného schodku ve
        střednědobém rámci.
   (7)  Podle oznámení při postupu o nadměrném schodku z dubna 2010 má schodek
        veřejných financí v Dánsku v roce 2010 dosáhnout 5,4 % HDP při zohlednění
        hospodářského útlumu a fiskálních dopadů plánu hospodářské obnovy rozpracovaného
        v aktualizovaném konvergenčním programu z února 2010. Prognóza útvarů Komise z
        jara 2010 počítá s tím, že schodek veřejných financí vzroste z 2,7 % HDP v roce 2009
        na 5,5 % HDP v roce 2010 a poté klesne na 4,9 % v roce 2011 za předpokladu
        nezměněné politiky. Tento předpoklad nebere v úvahu ani konsolidační opatření pro
        rok 2011, která oznámila vláda 25. května 2010, ani opatření jež zatím nebyla
        dostatečně upřesněna. Dánsko využilo přebytky rozpočtu před rokem 2009 a přijalo
        fiskální stimulační opatření v souladu s plánem evropské hospodářské obnovy ve výši
        2,2 % HDP v roce 2009 a 1,3 % HDP v roce 2010. Opatření zacílená na oživení
        hospodářství lze rozdělit na trvalé snížení daní a dočasná opatření v oblasti veřejných
        investic.
   (8)  Vzhledem ke zvláštním okolnostem a rámci plánu evropské hospodářské obnovy je
        doporučeno průměrné roční fiskální úsilí. Fiskální úsilí by mělo zohlednit všechny
        faktory, jež mají význam pro dosažení cílů fiskální politiky, od úrovně schodku
        veřejných financí a hrubého dluhu až po jiné ukazatele, jako je saldo běžného účtu,
        výše podmíněných závazků finančního sektoru, platby úroků, rizikové prémie a
        očekávaná změna ve výdajích související se stárnutím obyvatelstva ve střednědobém
        horizontu. Při výpočtu průměrného ročního fiskálního úsilí se za výchozí bod bere
        schodek za rok 2011 uvedený v prognóze útvarů Komise z jara 2010. Celkové fiskální
        úsilí nezbytné k dosažení nominálního cílového schodku ve výši 3 % ve stanovené
        lhůtě se pak vypočte na základě předpokladu postupného zacelování mezery výstupu
        do roku 2015.
   (9)  Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém
        rámci s lhůtou pro nápravu do roku 2013. Zejména vzhledem k absenci velkých
        hospodářských nerovnováh by věrohodný a dlouhodobý postup nápravy vyžadoval,
        aby dánské orgány provedly v roce 2010 fiskální opatření podle plánu a zajistily v
        období let 2011–2013 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu ve výši ½ %
        HDP; upřesnily opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2013,
        jestliže to umožní podmínky hospodářského cyklu, a urychlily snižování schodku,
        pokud se ukáže, že jsou hospodářské nebo rozpočtové podmínky lepší, než se
        v současnosti očekává.
   (10) V rozpočtové historii Dánska se odráží, že využívalo relativně silného fiskálního
        rámce, který se vyznačuje svou širokou působností a transparentností a také jasnými
        fiskálními pravidly. Výdaje na vládní spotřebu však měly tendenci překračovat cíle.
        Nedávné iniciativy, které stanovily hospodářské sankce, by mohly obce podnítit
CS                                              3                                               CS
 ---pagebreak---          k dodržování dohodnutých cílů. Od roku 2002 se daňová politika Dánska zaměřuje na
         zmrazení daní, a proto nelze zvýšit ani nepřímé ani přímé daně. Zmrazování daní
         nebylo na překážku daňové reformě v roce 2009, avšak striktní dodržování této
         politiky může zkomplikovat další úpravy.
   (11)  Podle údajů oznámených dánskými orgány v dubnu 2010 činil v roce 2009 hrubý dluh
         veřejných financí 41,6 % HDP a v roce 2010 se má zvýšit na 45,1 % HDP. Prognóza
         útvarů Komise z jara 2010 počítá s tím, že za předpokladu nezměněné politiky se
         úroveň zadluženosti v roce 2010 zvýší na 46 % HDP a v roce 2011 dále vzroste na
         49,5 % HDP, což je stále pod referenční hodnotou 60 % HDP.
   (12)  Posílený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku si vyžádá pravidelnou
         a včasnou kontrolu pokroku v provádění strategie fiskální konsolidace. V této
         souvislosti by mohla být uvedené otázce účelně věnována samostatná kapitola
         v příštích aktualizacích dánského konvergenčního programu.
   (13)  Celkově lze konstatovat, že podle názoru Rady by měla opatření na konsolidaci
         rozpočtu zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na
         vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení
         růstových možností ekonomiky,
   PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   (1)   Uznáme-li, že rozpočtová situace Dánska v roce 2010 je výsledkem opatření na úrovni
         2,2% HDP v roce 2009 a 1,3 % HDP v roce 2010 (což je přiměřená reakce na
         hospodářský útlum v souladu se zásadami plánu evropské hospodářské obnovy) a
         stejně tak je výsledkem volného působení automatických stabilizátorů, měly by dánské
         orgány odstranit stávající nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2013.
   (2)   Dánské orgány by měly ve střednědobém rámci přijmout opatření k věrohodnému
         a udržitelnému snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP. Za tímto účelem by
         dánské orgány zejména měly:
         (a)     v roce 2010 provést fiskální opatření podle plánu uvedeného v poslední
                 aktualizaci konvergenčního programu a v roce 2011 zahájit konsolidaci s cílem
                 snížit schodek pod referenční hodnotu do roku 2013.
         (b)     zajistit průměrné roční fiskální úsilí nejméně ½ % HDP v letech 2011–2013.
         (c)     upřesnit a nekompromisně provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného
                 schodku do roku 2013 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí,
                 a zrychlit snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové
                 podmínky jsou lepší, než se momentálně očekává.
   (3)   K přijetí účinných opatření a upřesnění opatření nezbytných k dosažení pokroku při
         nápravě nadměrného schodku stanoví Rada dánské vládě lhůtu do [13. ledna 2011].
         Ve zhodnocení účinných opatření se přihlédne k hospodářskému vývoji ve srovnání
         s hospodářským výhledem v prognóze útvarů Komise z jara 2010.
   Dánské orgány by měly podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto
   doporučení v rámci samostatné kapitoly příštích aktualizací konvergenčního programu až do
   odvolání postupu při nadměrném schodku.
CS                                                4                                            CS
 ---pagebreak---    Rada rovněž zdůrazňuje význam dosažení střednědobého cíle pro řádné řízení rozpočtu
   v době hospodářského útlumu. Vyzývá proto dánské orgány, aby zajistily, že po odstranění
   nadměrného schodku dojde k rozpočtové konsolidaci směřující ke střednědobému
   rozpočtovému cíli v podobě vyrovnaného strukturálního salda rozpočtu do roku 2015.
   Toto doporučení je určeno Dánskému království.
   V Bruselu dne
                                            Za Radu
                                            předseda/předsedkyně
                                            […]
CS                                             5                                            CS


Důležité právní upozornění

|

52007PC0213

Doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracované Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii (předloženy Komisí)  /* KOM/2007/0213 konecném znení - CNS 2007/0080 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.4.2007KOM(2007) 213 v konečném znění2007/0080 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracované Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii(předložen y Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAktem o přistoupení Bulharska a Rumunska z roku 2005[1] se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 Smlouvy o EU (dříve článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o založení Evropského společenství. K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 27 členskými státy): podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k těmto úmluvám a protokolům pouze na základě aktu o přistoupení.Podle čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení vydá Rada za tímto účelem rozhodnutí, ve kterém určí den, kdy tyto úmluvy pro Bulharsko a Rumunsko vstoupí v platnost, a provede veškeré úpravy daných úmluv a protokolů, jež jsou z důvodu přistoupení těchto dvou nových členských států nezbytné (součástí úprav je v každém případě přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby tato znění mohla mít „stejnou platnost“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam sedmi úmluv a protokolů z oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí.Tento seznam obsahuje Úmluvu ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovanou Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii a Protokol ze dne 16. října 2001 k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii.Účelem tohoto doporučení Komise pro rozhodnutí Rady je provést úpravy z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k výše zmíněné úmluvě a jejímu protokolu v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.2007/0080 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracované Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska (dále jen „akt o přistoupení“), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného aktu,s ohledem na doporučení Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Úmluva o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie[4] (dále jen „úmluva o vzájemné pomoci“), vypracovaná Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii, byla podepsána dne 29. května 2000 a vstoupila v platnost dne 23. srpna 2005.(2) Úmluva o vzájemné pomoci byla doplněna Protokolem ze dne 16. října 2001 k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie[5] (dále jen „protokol o vzájemné pomoci“), vypracovaným Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii, který vstoupil v platnost dne 5. října 2005.(3) Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy uvedenými v příloze I k aktu o přistoupení, který mimo jiné zahrnuje úmluvu o vzájemné pomoci a protokol o vzájemné pomoci. Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem, který určí Rada.(4) V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení provede Rada všechny úpravy, které jsou z důvodů přistoupení k uvedeným úmluvám a protokolům nezbytné,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Úmluva o vzájemné pomoci vstoupí v platnost prvním dnem prvního měsíce po dni přijetí tohoto rozhodnutí mezi Bulharskem, Rumunskem a členskými státy, pro které je tato úmluva k tomuto datu v platnosti. Mezi Bulharskem nebo Rumunskem a každým z dalších členských států vstoupí v platnost dnem, kdy úmluva o vzájemné pomoci vstoupí v platnost pro další příslušný členský stát.Protokol o vzájemné pomoci vstoupí v platnost prvním dnem prvního měsíce po dni přijetí tohoto rozhodnutí mezi Bulharskem, Rumunskem a členskými státy, pro které je tento protokol k tomuto datu v platnosti. Mezi Bulharskem nebo Rumunskem a každým z dalších členských států vstoupí v platnost dnem, kdy protokol o vzájemné pomoci vstoupí v platnost pro další příslušný členský stát.Článek 2Znění úmluvy o vzájemné pomoci doplněné protokolem o vzájemné pomoci vypracované v bulharském a rumunském jazyce a připojené k tomuto rozhodnutí je platné za stejných podmínek jako ostatní znění úmluvy o vzájemné pomoci a protokolu o vzájemné pomoci.Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA Znění Úmluvy ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracované Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii, a Protokolu k Úmluvě ze dne 16. října 2001 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaného Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii, v bulharském a rumunském jazyce.[1] Úř. věst. 2005 L 157, s. 203.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.[5] Úř. věst. C 326, 21.11.2001, s. 2.


title: Doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 119/07/KOL ze dne 16. dubna 2007 o monitorování základních hodnot dioxinů, polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů v potravinách

text:
               16.10.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 275/65

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 119/07/KOL
   ze dne 16. dubna 2007
   o monitorování základních hodnot dioxinů, polychlorovaných bifenylů typu dioxinů a polychlorovaných bifenylů jiného typu než dioxinů v potravinách
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen Dohoda o EHP), a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,
   S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,
   S OHLEDEM na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole XII bodě 54zn přílohy II Dohody o EHP,

      nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách
       (1),
   pozměněný a začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,
   S OHLEDEM na právní akt, na nějž se odkazuje v kapitole XII bodě 54zzc přílohy II Dohody o EHP,

      směrnici Komise 2002/69/ES ze dne 26. července 2002, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu dioxinů a stanovení PCB s dioxinovým efektem v potravinách
       (2),
   pozměněný a začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě,
   S OHLEDEM na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO 37/07/KOL ze dne 27. února 2007, jímž je dán pokyn příslušnému členu kolegia, aby přijal doporučení, jestliže je předloha doporučení v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE nařízení Komise (ES) č. 466/2001 stanoví maximální limity dioxinů a množství dioxinů a polychlorovaných bifenylů (dále jen „PCB“) typu dioxinů v potravinách,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE je nezbytné získat v rámci Evropského hospodářského prostoru spolehlivé údaje o přítomnosti PCB typu dioxinů v co nejširší škále potravin, aby bylo možné vytvořit si přesný obraz o časovém vývoji běžné přítomnosti těchto látek v potravinách,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE doporučení Kontrolního úřadu ESVO 144/06/KOL ze dne 11. května 2006 o snížení přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách doporučuje, aby státy ESVO prováděly náhodné monitorování přítomnosti dioxinů, PCB typu dioxinů a popřípadě PCB jiného typu než dioxinů v potravinách podle doporučení Komise 2004/705/ES (3),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE doporučení 2004/705/ES doporučuje členským státům minimální četnost vzorků, které se mají každý rok analyzovat u různých kategorií potravin, i formát podávání zpráv o výsledcích monitorování běžné přítomnosti dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE je vhodné pozměnit současný program monitorování stanovený v doporučení 2004/705/ES zohledněním získaných zkušeností a že se státy EHP a ESVO podílí na šetření hodnot dioxinů, PCB typu dioxinů a PCB jiného typu než dioxinů v potravinách,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE je důležité, aby údaje shromážděné podle tohoto doporučení byly pravidelně oznamovány Kontrolnímu úřadu ESVO a aby v souladu s čl. 2 odst. 1 protokolu 1 Dohody o Kontrolním úřadě a Soudním dvoru Kontrolní úřad ESVO předával uvedené informace Evropské komisi, která zajistí zapracování uvedených údajů do databáze. Měly by být poskytnuty také údaje za poslední roky získané prostřednictvím metody analýzy v souladu s požadavky směrnice Komise 2002/69/ES,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro potraviny, který napomáhá Kontrolnímu úřadu ESVO,
   DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM ESVO, ABY:

               1.

               Od roku 2007 až do 31. prosince 2008 prováděly monitorování běžné přítomnosti dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů v potravinách, a to za použití doporučené minimální četnosti vzorků, které se mají každý rok analyzovat, jak vzorově stanoví tabulka přílohy I.

               2.

               Je-li to možné, provedly rovněž analýzu PCB jiného typu než dioxinů v týchž vzorcích.

               3.

               Pravidelně poskytovaly Kontrolnímu úřadu ESVO údaje o monitorování s informacemi a ve formátu uvedeném v příloze II, aby z nich mohla být sestavena jedna databáze. Měly by být poskytnuty také údaje za poslední roky získané prostřednictvím metody analýzy v souladu s požadavky směrnice Komise 2002/69/ES a odrážející základní hodnoty.

               4.

               Odkazy na doporučení 2004/705/ES v doporučení Kontrolního úřadu ESVO 144/06/KOL ze dne 11. května 2006 se vykládají jako odkazy na toto doporučení.

      V Bruselu dne 16. dubna 2007.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            člen kolegia

         Niels FENGER

            ředitel

      (1)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 209, 6.8.2002, s. 5.

      (3)  Úř. věst. L 321, 22.10.2004, s. 45.

      PŘÍLOHA I
      Tabulka:
      Přehled doporučeného minimálního množství vzorků potravin, které mají být ročně analyzovány. Rozdělení vzorků je založeno na produkci v každé zemi. Zvláštní pozornost je věnována potravinám, u nichž se očekává velká rozmanitost základních hodnot dioxinů, furanů a PCB typu dioxinů. To je zejména případ ryb.

                  Produkt, včetně odvozených produktů

                  Akvakultura
                  (*)

                  Ulovené volně žijící ryby
                  (**)

                  Maso
                  (***)

                  Mléko
                  (****)

                  Vejce
                  (*****)

                  Ostatní
                  (******)

                  Celkem

                  Počet vzorků

                  Norsko

                  Island

            Poznámky k tabulce
      Čísla uvedená v tabulce představují minimální počty. Členské státy EHP a ESVO se vyzývají k odebrání více vzorků.
      (*)   Akvakultura: Vzorky akvakultury by měly být rozděleny podle druhů ryb poměrně k produkci.
      (**)   Ulovené volně žijící ryby: Vzorky ulovených volně žijících ryb by měly být rozděleny podle druhů ryb poměrně k odlovu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat uloveným divoce žijícím úhořům.
      (***)   Maso: Kromě vzorků odebraných z masa a masných výrobků pocházejících ze skotu, prasat, drůbeže a ovcí by měl být významný počet vzorků odebrán rovněž z koňského masa, sobího masa, kozího masa, králičího masa, masa ze zvěřiny a divoké zvěře.
      (****)   Mléko: Velký počet vzorků mléka by měl být odebrán z mléka ze zemědělských podniků (především kravského mléka). Je rovněž vhodné odebrat vzorky mléka a mléčných výrobků z jiného než kravského mléka (kozí mléko atd.).
      (*****)   Vejce: Zvláštní pozornost je třeba věnovat vejcím od slepic z volného výběhu a vzorky by měly být také odebírány z kachních, husích a křepelčích vajec.
      (******)   Ostatní: V této kategorii by měla být zvláštní pozornost věnována:
      potravinovým doplňkům (především doplňkům na základě tuku z mořských živočichů),
      potravinám pro kojence a malé děti,
      potravinám pocházejícím z regionů, kde v důsledku např. klimatických podmínek, které měly za následek povodně, došlo ke změně podmínek produkce, což by mohlo ovlivnit koncentrace dioxinů a PCB typu dioxinů v potravinách v tomto regionu.

      PŘÍLOHA II
      A.   Vysvětlivky k formuláři výsledků analýzy dioxinů, furanů, PCB typu dioxinů a jiných PCB v potravinách
      1.   Všeobecné informace o analyzovaných vzorcích
      Kód vzorku: identifikační kód vzorku.
      Země: jméno členského státu, kde se provádí monitorování.
      Rok: rok, v němž monitorování proběhlo.
      Produkt: analyzovaná potravina – popište potravinu co nejpřesněji.
      Stadium uvedení na trh: místo, kde byl produkt (vzorek) odebrán.
      Tkáň: část analyzovaného produktu.
      Uvedení výsledků: výsledky se uvádějí na základě, podle kterého byly stanoveny maximální limity. V případě analýzy PCB jiného typu než dioxinů se rozhodně doporučuje uvádět limity na stejném základě.
      Způsob odběru vzorků: náhodný odběr vzorků – je možno rovněž poskytnout analytické výsledky cíleného odběru vzorků, ale musí být jasně označeno, že odběr byl cílený a neodráží tedy nutně běžné základní hodnoty.
      Počet dílčích vzorků: je-li analyzovaný vzorek směsný, měl by být oznámen počet dílčích (jednotlivých) vzorků. Je-li analytický výsledek založen pouze na jediném vzorku, uveďte „1“. Počet dílčích vzorků ve směsném vzorku se může lišit, proto jej u každého vzorku upřesněte.
      Výrobní metoda: běžná/ekologická (uveďte co nejvíce podrobností).
      Oblast: v opodstatněných případech oblast nebo region, kde byl vzorek odebrán, pokud možno s označením, zda se jedná o venkovskou oblast, městskou oblast, průmyslovou zónu, přístav, otevřené moře atd., např. Brusel – městská oblast, Středozemní moře – otevřené moře. Je zvláště důležité jasně označit oblast v případě, že byl vzorek odebrán z potraviny pocházející z regionu, který byl zaplaven.
      Obsah tuku (%): procento tuku obsaženého ve vzorku.
      Obsah vlhkosti (%): procento vlhkosti obsažené ve vzorku (je-li k dispozici).
      2.   Všeobecné informace o použité metodě analýzy
      Metoda analýzy: uveďte použitou metodu.
      Akreditace: uveďte, zda je analytická metoda akreditovaná, či nikoli.
      Nejistota: rozhodovací mez či procento rozšířené nejistoty měření vyplývající z analytické metody.
      Metoda extrakce lipidů: uveďte použitou metodu extrakce lipidů, která byla použita pro určení obsahu tuku ve vzorku.
      3.   Výsledky analýzy
      Dioxiny, furany a PCB typu dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppt – pikogram/gram (pg/g).
      PCB jiného typu než dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppb – nanogram/gram nebo mikrogram/kilo (ng/g nebo μg/kg).
      LOQ: Mez kvantifikace v pg/g (pro dioxiny, furany a PCB typu dioxinů) nebo μg/kg – ng/g (pro PCB jiného typu než dioxinů).
      Pro určené kongenery s hodnotou nižší než LOQ (mez kvantifikace) se do sloupce s výsledky uvede < LOQ (LOQ je třeba uvést jako hodnotu).
      Pokud jde o kongenery PCB analyzované navíc k PCB-6 a PCB typu dioxinů, je třeba do formuláře uvést číslo kongeneru PCB, např. 31, 99, 110 atd. Pokud je vzorek analyzován pro více kongenerů PCB, než kolik je vyznačených řádek, přidejte na konec formuláře nové řádky.
      4.   Všeobecné poznámky k tabulce

                  —

                  Podávání zpráv o poměru výtěžnosti
                  Podávání zpráv o poměru výtěžnosti není povinné, pokud je poměr výtěžnosti pro jednotlivé kongenery v rozmezí od 60 do 120 %. V případě, že poměr výtěžnosti pro některé jednotlivé kongenery není v tomto rozmezí, je podávání zpráv o poměru výtěžnosti povinné.

                  —

                  Podávání zpráv o LOQ
                  Podávání zpráv o LOQ není vyžadováno, ale ve sloupci výsledků musí být nekvantifikované kongenery uvedeny jako < LOQ (skutečné číslo).

                  —

                  Podávání zpráv o hodnotě TEQ pro jednotlivé kongenery
                  Vyplnění sloupce hodnot TEQ pro jednotlivé kongenery není povinné.

      PŘÍLOHA III
      B.   Formulář pro podávání zpráv o výsledcích specifické analýzy kongeneru dioxinů, furanů, PCB typu dioxinů a jiných PCB v potravinách