               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodách o obchodu s ekologickými produkty mezi Evropskou unií a Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, Spojenými státy americkými a Tuniskem

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007
                  1
                stanoví možnost poskytnout přístup na trh Unie ekologickým produktům pocházejícím ze třetích zemí, jejichž systém ekologické produkce a kontrolní systém byly uznány za rovnocenné systémům Unie. Uznání rovnocennosti třetích zemí by mělo být schvalováno na základě obchodních dohod mezi Unií a těmito zeměmi.

                     2

                     3
                  Nařízení (EU) 2018/848, ve znění nařízení (EU) 2020/1693, stanoví, že uznání pro účely rovnocennosti schválená na základě čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007 pozbudou platnosti dne 31. prosince 2026. V důsledku toho k výše uvedenému dni pozbudou platnosti uznání schválená Argentině, Austrálii, Indii, Izraeli, Japonsku, Kanadě, Korejské republice, Kostarice, Novému Zélandu, Spojeným státům americkým a Tunisku.

               Aby byla zajištěna kontinuita obchodních toků v oblasti ekologických produktů s těmito partnery i po roce 2026, je nezbytné vyjednat nový způsob uznávání rovnocennosti v podobě obchodních dohod.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Podporou obchodu s ekologickými produkty prostřednictvím dvoustranných dohod návrh přispívá k obecnému cíli „silnější EU ve světě“.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Podporou obchodu s ekologickými produkty prostřednictvím dvoustranných dohod návrh přispívá k obecnému cíli „silnější EU ve světě“. Tím, že tyto dohody podporují obchod s ekologickými produkty, rovněž přispějí k cíli Zelené dohody, jímž je spolupráce s mezinárodními partnery na zlepšení celosvětových norem v oblasti životního prostředí.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                Jako právní základ tohoto návrhu se uvede čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy o EU se zásada subsidiarity nepoužije v oblastech výlučné pravomoci EU.

               •Proporcionalita

               Doporučení Komise je v souladu s principem proporcionality.

               •Volba nástroje

                  Jediným dostupným nástrojem k dosažení daného cíle je mezinárodní dohoda. Je proto nezbytné udělit zmocnění k zahájení jednání o mezinárodní dohodě.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               V souvislosti s reformou nařízení o ekologické produkci proběhl velký počet konzultací se zúčastněnými stranami. V té době bylo uspořádáno i několik schůzek a setkání v rámci dialogu s občanskou společností.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů bylo provedeno v souvislosti s reformou nařízení o ekologické produkci, která vedla k přijetí nařízení (EU) 2018/848, z něhož tento návrh vychází.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Toto doporučení je v souladu se Smlouvami EU a s Listinou základních práv Evropské unie.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Tento návrh zmocňuje Komisi, aby jménem Unie jednala o dohodách o obchodu s ekologickými produkty s Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, se Spojenými státy americkými a s Tuniskem. V příloze návrhu jsou stanoveny směrnice pro jednání, jimiž se má řídit Komise a zvláštní výbor, který má být během jednání konzultován.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodách o obchodu s ekologickými produkty mezi Evropskou unií a Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, Spojenými státy americkými a Tuniskem

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ustanovení čl. 45 odst. 1 písm. b) bodu ii) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848
                  4
                ve spojení s článkem 47 uvedeného nařízení stanoví možnost poskytnout přístup na trh Unie ekologickým produktům pocházejícím ze třetích zemí, jež byly uznány podle obchodní dohody jako země se systémem produkce, který plní stejné cíle a zásady, přičemž používá pravidla, jež zaručují stejnou úroveň zajištění shody jako pravidla Unie.

               (2)V souladu s článkem 48 nařízení (EU) 2018/848, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1693
                  5
               , pozbude uznání pro účely rovnocennosti třetích zemí na základě čl. 33 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 834/2007
                  6
                platnosti dne 31. prosince 2026. Je proto nezbytné zahájit jednání s cílem uzavřít s dotčenými třetími zeměmi příslušné dohody.

               (3)Na obchod s ekologickými produkty mezi Unií a Švýcarskem se vztahuje Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty
                  7
               . Švýcarsko bylo z důvodů transparentnosti zařazeno do přílohy III nařízení Komise (ES) č. 1235/2008
                  8
               . Příloha 9 uvedené dohody stanoví mechanismus aktualizace dohody v případě změn právních předpisů jedné ze stran. Se Švýcarskem proto není nutné jednání zahajovat.

               (4)Chile je uznáno za rovnocennou třetí zemi na základě Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty
                  9
               . Chile bylo z důvodů jasnosti zařazeno do přílohy III nařízení (ES) č. 1235/2008. Články 3 a 4 uvedené dohody stanoví možnost úpravy podmínek uznání v případě změn právních předpisů jedné ze stran. S Chile proto není nutné jednání zahajovat.

               (5)Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé
                  10
                zavedla vzájemné uznávání rovnocennosti stávajících právních předpisů týkajících se ekologické produkce a kontrolního systému obou stran dohody. V čl. 3 odst. 3 přílohy TBT-4 o ekologických produktech se stanoví, že s ohledem na datum použitelnosti nařízení (EU) 2018/848, kterým je 1. leden 2022, musí každá strana uznání rovnocennosti znovu posoudit do 31. prosince 2023. Se Spojeným královstvím proto není nutné jednání zahajovat.

               (6)Je proto vhodné zmocnit Komisi k zahájení jednání za účelem uzavření příslušných dohod s Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, Spojenými státy americkými a Tuniskem.

               (7)Aby Unie mohla i nadále udržovat vzájemné vztahy se třetími zeměmi, pokud jde o obchod s ekologickými produkty, je vhodné stanovit směrnice pro jednání o dohodách, které Unii a dotčené třetí zemi umožní uznat rovnocennost jejich norem ekologické produkce a kontrolních systémů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Unie jednala o dohodách o obchodu s ekologickými produkty s Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, se Spojenými státy americkými a s Tuniskem.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               .

               Článek 3

               Při jednáních je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 10.

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1693 ze dne 11. listopadu 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2018/848, pokud jde o jeho datum použitelnosti a některá další data v uvedeném nařízení (Úř. věst. L 381, 13.11.2020, s. 1).

                     (3)

                        Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 10).

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1693 ze dne 11. listopadu 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2018/848 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o jeho datum použitelnosti a některá další data v uvedeném nařízení (Úř. věst. L 381, 13.11.2020, s. 1).

                     (6)

                        Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

                     (7)

                        Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132.

                     (8)

                        Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

                     (9)

                        Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 4.

                     (10)

                        Úř. věst. L 444, 31.12.2020, s. 14.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodách o obchodu s ekologickými produkty mezi Evropskou unií a Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, Spojenými státy americkými a Tuniskem

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodách o obchodu s ekologickými produkty mezi
                  Evropskou unií a Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, Spojenými státy americkými a Tuniskem

               1.Komise může zahájit jednání s Argentinou, Austrálií, Indií, Izraelem, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandem, se Spojenými státy americkými a s Tuniskem za účelem dosažení vyvážených dohod o rovnocennosti norem ekologické produkce a kontrolních systémů.

               2.Cílem jednání je usnadnit obchod s ekologickými produkty na recipročním a vzájemně prospěšném základě.

               3.Jednání se týkají produktů uvedených v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2018/848, které jsou získány nebo vyprodukovány na území Unie a na území příslušné třetí země.

               4.Komise usiluje o dosažení vysoké míry dodržování cílů a zásad ekologické produkce a vysoké míry záruky kontrolního systému, včetně dohledu, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2018/848.

               5.Komise usiluje o dosažení ochrany výrazů a jejich odvozenin nebo zdrobnělin i loga Unie, které odkazují na ekologickou produkci, tak aby bylo jejich používání při označování produktů vyhrazeno v souladu s nařízením (EU) 2018/848.

               6.Komise zohlední zásady a pravidla produkce obsažené v pokynech Codex Alimentarius CAC/GL 32.

               7.Není-li ve směrnicích pro jednání o dohodě o volném obchodu s dotčenou třetí zemí stanoveno jinak, Komise stávající směrnice pro jednání uplatní na ustanovení o obchodu s ekologickými produkty při zvažování otázek ekologického obchodu v rámci současných nebo budoucích jednání o dohodě o volném obchodu mezi Unií a třetími zeměmi.

               8.Při vedení jednání na základě těchto směrnic pro jednání vezme Komise v úvahu zejména zásady a mechanismy Smlouvy o fungování Evropské unie a povinnosti vyplývající z pravidel Světové obchodní organizace.

               9.Dohoda stanoví, že smluvní strany přijmou vhodná opatření v případě nedostatečné správní spolupráce nebo řízení.

               10.Před zahájením jednání s dotčenými třetími zeměmi Komise informuje zvláštní výbor uvedený v článku 3.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o změně Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Cílem Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech
                  1
                je navázat v této oblasti účinnější spolupráci mezi Evropskou unií a Japonskem. Podle dohody dožádaný stát na žádost dožadujícího státu poskytne právní pomoc ve spojení s vyšetřováními, stíháními a jinými řízeními, včetně soudních řízení, v trestních věcech. Oblast působnosti dohody zahrnuje moderní nástroje spolupráce, jako jsou videokonference a výměna bankovních informací. V případě EU jde o první takovou „samostatnou“ dohodu s jinou zemí. Žádný jednotlivý členský stát předtím neuzavřel s Japonskem podobnou separátní dohodu.

               Směrnice o prosazování práva v oblasti ochrany údajů (dále jen „směrnice o prosazování práva“)
                  2
                vstoupila v platnost dne 6. května 2016 a členské státy ji měly ve svém vnitrostátním právu provést do 6. května 2018 (čl. 63 odst. 1 směrnice o prosazování práva). Ve srovnání s rámcovým rozhodnutím, které zrušila a nahradila
                  3
               , je směrnice o prosazování práva mnohem komplexnějším a ucelenějším horizontálním nástrojem ochrany údajů. Vztahuje se na vnitrostátní a přeshraniční zpracování osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů a výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení (čl. 1 odst. 1 směrnice o prosazování práva).

               Ustanovení čl. 62 odst. 6 směrnice o prosazování práva vyžaduje, aby Komise do 6. května 2019 přezkoumala další právní akty EU, které upravují zpracování osobních údajů pro účely prosazování práva, s cílem posoudit, zda je třeba je uvést do souladu se směrnicí o prosazování, a pokud ano, předložila nezbytné návrhy na změnu těchto aktů tak, aby byl zaručen soudržný přístup k ochraně osobních údajů.

               Dne 24. června 2020 splnila Komise tuto povinnost přijetím sdělení s názvem „Další postup při uvádění acquis dřívějšího třetího pilíře do souladu s pravidly pro ochranu údajů“
                  4
               . Toto sdělení uvádí 10 právních aktů, které by měly být uvedeny do souladu se směrnicí o prosazování práva, a harmonogram k dosažení tohoto cíle. Komise v něm označila dohodu s Japonskem za jeden z aktů, který vyžaduje cílenou změnu s cílem zajistit plný soulad se směrnicí o prosazování práva, a uvedla, že v prvním čtvrtletí roku 2021 předloží Radě doporučení. Toto je ono doporučení.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Cílem této iniciativy je uvést pravidla pro ochranu údajů obsažená v dohodě do souladu se zásadami a pravidly stanovenými ve směrnici o prosazování práva za účelem poskytnutí pevného a soudržného rámce pro ochranu údajů v dohodě.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Základem tohoto návrhu je čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               Podle čl. 218 odst. 3 SFEU předkládá Komise doporučení Radě, která poté přijme rozhodnutí, kterým udělí zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu zamýšlené dohody jmenuje vyjednavače Unie nebo vedoucího vyjednávacího týmu Unie. V čl. 218 odst. 4 SFEU se stanoví, že Rada může vyjednavači stanovit směrnice pro jednání a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Jednání o změně dohody může vést pouze Unie.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh se omezuje na to, co je nezbytné k zajištění, aby dohoda byla slučitelná se stávajícími právními předpisy Unie o ochraně osobních údajů, zejména se směrnicí o prosazování práva, aniž by se změnily mechanismy spolupráce podle dohody. Toto doporučení nepřekračuje rámec toho, co je nutné k dosažení sledovaných cílů v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.

               •Volba nástroje

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Toto doporučení navazuje na výsledky přezkumu Komise podle čl. 62 odst. 6 směrnice o prosazování práva uvedené v jejím sdělení s názvem „Další postup při uvádění acquis dřívějšího třetího pilíře do souladu s pravidly pro ochranu údajů“. Sdělení uvádí body, které je nutno sladit. Zejména poukazuje na potřebu zlepšit záruky ochrany údajů obsažené v dohodě.

               Podle stávajících ustanovení, zejména článků 8 (žádosti o pomoc) a 13 (důvěrnost a omezení použití):

               musí žádosti obsahovat popis účelu požadované pomoci a skutečnosti související s předmětem vyšetřování, stíhání nebo jiného řízení, včetně soudního řízení, a

               dožadující stát nesmí bez předchozího souhlasu dožádaného státu zpracovávat osobní údaje pro jiné účely, než které jsou popsány v žádosti.

               Přezkum identifikoval několik oblastí, v nichž jsou nezbytná ustanovení. Mezi tyto oblasti patří:

               ·ustanovení týkající se kvality údajů a zabezpečení údajů,

               ·pravidla pro uchovávání údajů a vedení záznamů,

               ·záruky vztahující se na zpracování zvláštních kategorií osobních údajů,

               ·omezení dalšího předávání a

               ·pravidla pro dohled a opravné prostředky, které mají fyzické osoby k dispozici.

               Doporučení usiluje o to, aby Rada udělila zmocnění k zahájení jednání o změně dohody s cílem dohodnout nová ustanovení, která Unii umožní zajistit soulad s jejími závazky podle směrnice o prosazování práva.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy zveřejnila Komise plán nastiňující iniciativu týkající se doporučení pro rozhodnutí Rady nazvaný „Dohoda mezi EU a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech – návrh na sladění s pravidly EU pro ochranu údajů“
                     5
                  . Zúčastněné strany byly vyzvány, aby poskytly zpětnou vazbu v období od 14. ledna do 11. února 2021. V tomto období nebyla obdržena žádná podání.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Komise ve svém přezkumu zohlednila studii provedenou v rámci pilotního projektu Evropského parlamentu s názvem „Přezkum nástrojů a programů EU pro sběr údajů z hlediska základních práv“
                     6
                  . Studie zahrnovala zmapování aktů Unie, na které se vztahuje čl. 62 odst. 6 směrnice o prosazování práva, a určila ustanovení, která budou případně vyžadovat sladění v oblasti ochrany údajů.

               •Posouzení dopadů

               Dopad tohoto návrhu je v zásadě omezen na zpracování osobních údajů příslušnými orgány v souvislosti s rámcovým rozhodnutím Rady 2002/465/SVV
                  7
               . Dopad nových povinností vyplývajících ze směrnice o prosazování práva byl posouzen v rámci přípravných prací souvisejících s uvedenou směrnicí. Z tohoto důvodu není nutné provádět specifické posouzení dopadů pro tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Právo na ochranu osobních údajů je zakotveno v článku 8 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), článku 16 SFEU a článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech. Ochrana údajů je rovněž úzce spjata s respektováním soukromého a rodinného života, které je zakotveno v článku 7 Listiny. Cílem právních předpisů EU v oblasti ochrany údajů je zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů.

               Toto doporučení usiluje o zmocnění k zahájení jednání za účelem změny dohody s Japonskem s cílem poskytnout vhodné záruky pro zajištění souladu s povinnostmi členských států podle směrnice o prosazování práva. To by mělo pozitivní dopad na základní právo na soukromí a ochranu údajů.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o změně Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Měla by být zahájena jednání za účelem změny Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech
                  8
               .

               (2)Zpracování osobních údajů podle této dohody by mělo být v souladu s platnými pravidly pro ochranu údajů. Ustanovení dohody týkající se ochrany osobních údajů by měla být přezkoumána a měla by být sjednána nová ustanovení, která Unii umožní zajistit, aby toto zpracování bylo v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680
                  9
               .

               (3)V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725
                  10
                byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal stanovisko dne…
                  11
               ,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.Komise se zmocňuje k zahájení jednání o změně Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednáních je konzultován [zvláštní výbor, který určí Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech (Úř. věst. L 39, 12.2.2010, s. 20), podepsaná v Bruselu dne 30. listopadu 2009 a v Tokiu dne 15. prosince 2009. V platnost vstoupila dne 2. ledna 2011.

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (3)

                        Rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Projekt si vyžádal Evropský parlament, řídila jej Komise a provedl jej dodavatel (skupina nezávislých odborníků) vybraný Komisí na základě kritérií stanovených Evropským parlamentem. Výstupy projektu odrážejí pouze názory a stanoviska dodavatele a Komise nenese odpovědnost za jakékoli použití informací v nich obsažených.

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Rámcové rozhodnutí Rady 2002/465/SVV ze dne 13. června 2002 o společných vyšetřovacích týmech (Úř. věst. L 162, 20.6.2002, s. 1).

                     (8)

                        Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech (Úř. věst. L 39, 12.2.2010, s. 20).

                     (9)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (10)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

                     (11)

                        Úř. věst. C …

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADYo zmocnění k zahájení jednání o změně Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o změně Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech

               Komise by se měla v průběhu jednání zaměřit na dosažení cílů podrobněji stanovených níže:

               1)Obecným cílem změn je podpořit a posílit spolupráci mezi členskými státy a Japonskem v oblasti vzájemné právní pomoci v trestních věcech posílením záruk týkajících se ochrany osobních údajů. Změny by neměly měnit účel a formy spolupráce podle dohody.

               2)Dohoda, zejména článek 8 (žádosti o pomoc) a článek 13 (důvěrnost a omezení použití), již vyžaduje, aby:

               –žádosti obsahovaly popis účelu požadované pomoci a skutečnosti související s předmětem vyšetřování, stíhání nebo jiného řízení, včetně soudního řízení, a

               –dožadující stát bez předchozího souhlasu dožádaného státu nesměl zpracovávat osobní údaje pro jiné účely, než které jsou popsány v žádosti.

               Tím jsou prosazovány zásada specifikace a účelového omezení.

               3)Změny by měly zajistit, aby dohoda stanovila vhodné záruky ochrany údajů ve smyslu směrnice (EU) 2016/680
                  1
                pro předávání osobních údajů podle dohody bez ohledu na státní příslušnost nebo místo bydliště dotčených fyzických osob.

               4)Změny by měly zejména zahrnovat následující dodatečné záruky, jež se použijí na všechny orgány, které se účastní vyšetřování, stíhání nebo jiného řízení, včetně soudního řízení, popsaného v žádosti:

               a)požadavek na zajištění, aby veškeré osobní údaje, které mají být předány mezi stranami, byly nezbytné pro dosažení účelu žádosti v souladu s cíli a oblastí působnosti dohody a aby byly ve vztahu k tomuto účelu přiměřené, relevantní a omezené na nezbytný rozsah;

               b)požadavek na zajištění, aby osobní údaje byly přesné a v případě potřeby aktualizované, aby osobní údaje, které nesplňují tento požadavek, byly vymazány nebo opraveny a aby druhá strana byla informována, existují-li náznaky, že osobní údaje jsou nebo se staly nepřesnými nebo neaktuálními;

               c)požadavek na zajištění, aby osobní údaje nebyly uchovávány déle, než je nezbytné pro účely, pro které byly předány;

               d)požadavek, aby předávání a další zpracování osobních údajů, které vypovídají o rasovém nebo etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení nebo členství v odborových organizacích, genetických údajů, biometrických údajů pro účely jedinečné identifikace fyzické osoby, údajů o zdravotním stavu nebo údajů týkajících se sexuálního života nebo sexuální orientace fyzické osoby bylo povoleno pouze tehdy, pokud takové předávání a další zpracování podléhá vhodným zárukám zaměřeným na konkrétní rizika spojená se zpracováním;

               e)požadavek na zavedení vhodných technických a organizačních opatření, aby bylo možné prokázat soulad;

               f)požadavek na zajištění bezpečnosti osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, včetně omezení přístupu, a na podávání oznámení v případě narušení bezpečnosti osobních údajů;

               g)mechanismus, který zajistí, aby dotčené fyzické osoby byly informovány o každém předání údajů a aby jim byly zpřístupněny základní informace o zpracování, s výhradou jakýchkoli nezbytných a přiměřených omezení;

               h)požadavek na zajištění, aby dotčené fyzické osoby měly vymahatelná práva na přístup (včetně základních informací o zpracování), opravu a výmaz, s výhradou jakýchkoli nezbytných a přiměřených omezení, a na stanovení vhodných záruk, pokud jde o rozhodnutí založená výhradně na automatizovaném zpracování předávaných osobních údajů, které se jich negativně dotýká;

               i)je-li podle čl. 13 odst. 1 dohody vyžadován předchozí souhlas, požadavek dožádaného státu posoudit všechny relevantní faktory, zejména:

               –prvotní účel zpracování;

               –účel dalšího zpracování a

               –zda přijímající orgán zajišťuje úroveň ochrany sdílených osobních údajů, která je rovnocenná úrovni zaručené dohodou;

               j)požadavek na zajištění, aby na dodržování záruk dohodnutých mezi stranami dohlížel jeden nebo vícero nezávislých orgánů dohledu s účinnými pravomocemi v oblasti vyšetřování a prosazování práva, zejména s pravomocí řešit stížnosti fyzických osob na používání jejich osobních údajů, s přihlédnutím ke specifickému kontextu zpracování údajů soudy jednajícími v rámci svých soudních pravomocí a

               k)požadavek na zajištění, aby byla fyzickým osobám v případě porušení výše uvedených záruk poskytnuta účinná soudní ochrana.

               5)Pozměněná dohoda by měla obsahovat definice klíčových pojmů, mimo jiné definici „osobních údajů“ v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2016/680.

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 513 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Kypru
                  5
                doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijal veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Kypru doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděl fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Rada ve svém doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny doporučila, aby si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny zachovaly svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a aby opatření politiky byla uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a byla včasná, dočasná a cílená
                  6
               .  Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Měly by být prováděny takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               (4)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Kypru je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky, která přijala Rada dne 20. července 2020, a že většina opatření obsažených v plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

               (5)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  7
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (6)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (7)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě své prognózy z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  9
               .

               (8)Dne 29. dubna 2021 předložil Kypr v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

               (9)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Kypru 5,7 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 118,2 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila –7,6 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 3,6 % a působení automatických stabilizátorů. Kypr rovněž poskytl podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 1,9 % HDP.

               Dne 2. června 2020 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Kypru, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

               (10)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 příznivý. Podle prognózy Komise z jara 2021 se očekává, že reálný HDP Kypru vzroste v roce 2021 o 3,1 % a v roce 2022 o 3,8 %. Podle programu stability by kyperská ekonomika měla v roce 2021 růst o 3,6 % a v roce 2022 o 3,8 %. Relativně vyšší tempo růstu očekávané programem stability v roce 2021 je poháněno silnější soukromou spotřebou.

               (11)Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 5,7 % HDP v roce 2020 na 4,7 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 111,9 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout –6,5 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 3,4 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

               (12)Kypr v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijal rozpočtová opatření, aby posílil kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránil šíření pandemie a poskytl pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Kyprem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

               (13)Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 objemu 0,6 %, v roce 2022 0,4 %, v roce 2023 0,4 % a v roce 2024 též 0,4 %. Prognóza Komise oproti tomu předpokládá, že celkový rozpočtový dopad reforem a investic obsažených v plánu dosáhne 0,3 % HDP v roce 2021 a 0,5 % HDP v roce 2022.

               (14)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  10
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (15)Podle programu stability Kypru z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 0,9 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 103,9 % HDP. Tyto projekce jsou nižší než prognóza Komise z jara 2021. Komise pro rok 2022 předpovídá schodek ve výši 2 % HDP, zejména v důsledku vyšších očekávaných výdajů a nižších příjmů, a míra zadlužení by podle ní měla činit 106,6 % HDP.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na −0,3 % HDP
                  11
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,4 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,1 procentního bodu HDP.

               (16)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (17)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje zvýšení přebytku veřejných financí z 0,1 % v roce 2023 na 1,6 % HDP v roce 2024.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 2,8 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  13
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 2,8 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 3½ %
                  14
               .  V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Kypru podpořit.

               (18)Míra zadlužení by se měla snížit z 99,5 % HDP v roce 2023 na 92,9 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Kypr ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  15
               .

               (19)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Kyprem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE KYPRU:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2020, Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 82.

                     (6)

                        Očekává se konečné přijetí Radou po potvrzení Evropskou radou. Znění schválené Euroskupinou dne 16. prosince 2020 je k dispozici na adrese:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/cs/pdf

                     (7)

                  Úř. věst.
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19: reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (11)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

                     (14)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (15)

                        Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 511 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2021

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky
                  2
                v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  3
               . Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021
                  4
               .

               (2)Dne 20. července 2020 Rada Chorvatsku doporučila
                  5
               , aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Chorvatsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

               (3)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost
                  6
               , vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

               (4)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  7
               . S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v EU podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

               (5)Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě své prognózy z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích
                  8
               .

               (6)Dne 29. dubna 2021 předložilo Chorvatsko v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

               (7)Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Chorvatska 7,4 % HDP, zatímco veřejný dluh vzrostl na 88,7 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila –8,1 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 3,8 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Chorvatsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 4,6 % HDP.

               Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Chorvatska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

               (8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce konvergenčního programu vycházejí, je v roce 2021 realistický a v roce 2022 příznivý. Předpokládá zejména poněkud silnější růst než jarní prognóza Komise na rok 2021 (5,2 % oproti 5 %) a zejména v roce 2022 (6,6 % oproti 6,1 %). Uvedené je způsobeno zejména příznivějšími projekce spotřeby a investic domácností, zatímco prognóza Komise je mírně optimističtější, pokud jde o příspěvek vývozu.

               (9)Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí ze 7,4 % HDP v roce 2020 na 3,8 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má v roce 2021 snížit na 86,6 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout –4,6 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. V porovnání s prognózou Komise z jara 2021 se v roce 2021 nepředpokládá tak výrazné snížení schodku (4,6 % HDP). Rozdíl je nejvýraznější na straně příjmů, kde konvergenční program předpokládá oživení výrazně nad úrovní nominálního růstu HDP. Mezitím se očekává, že na výdaje dopad budou mít, jakkoli výjimečný, rekonstrukce po zemětřesení v Záhřebu a Petrinji v roce 2020.

               (10)Chorvatsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Chorvatskem v letech 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V období za časovým horizontem prognózy Komise, v roce 2023, se zbývající dopad těchto opatření, která nejsou dočasné povahy, předběžně odhaduje zhruba na 0,3 % HDP a tvoří jej zejména snížení daní z příjmu.

               (11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou 0,4 % HDP v roce 2021, 1,9 % v roce 2022, 2,4 % v roce 2023, 2,3 % v roce 2024, 1,7 % v roce 2025 a 1 % v roce 2026. Jarní prognóza Komise zahrnuje tyto granty do svých rozpočtových projekcí v podobném rozsahu i v letech 2021 a 2022.

               (12)Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu EU (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno
                  9
                a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

               Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla jednak z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu.

               Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost).

               Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

               Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

               (13)Podle konvergenčního programu Chorvatska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 2,6 % HDP, hlavně z důvodu silného růstu příjmů a ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 82,5 % HDP. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá v roce 2022 vyšší schodek a vyšší míru zadlužení, a to ve výši 3,2 % HDP, resp. 82,9 % HDP, přičemž tento rozdíl je do značné míry způsoben základním efektem z roku 2021.

               Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na –2,4 % HDP
                  10
               . Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 1,5 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  11
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP.

               (14)Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

               (15)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí ze 1,9 % HDP v roce 2023 na 1,5 % HDP v roce 2024.

               Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na –0,1 % HDP. Předpokládá se, že výdaje financované z grantů v rámci nástroje pro obnovu a zvýšení odolnosti a z dalších fondů EU budou mít utlumující povahu a budou činit 0,6 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP
                  12
               . Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,6 procentního bodu HDP.

               Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 3 1/4 %
                  13
               . V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Chorvatska podpořit.

               (16)Míra zadlužení se má ze 79,5 % HDP v roce 2023 snížit na 76,8 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Chorvatsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti
                  14
               .

               (17)S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

               Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Chorvatskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

               DOPORUČUJE CHORVATSKU:

               1.V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Udržet růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

               2.Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

               3.Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu.

                     (3)

                        Sdělení Komise Radě o aktivaci únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu, Brusel, 20. března 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Sdělení Komise – Roční strategie pro udržitelný růst 2021, Brusel, 17. září 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Chorvatska a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 68).

                     (6)

                  Úř. věst.
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Sdělení Komise Radě – Rok od vypuknutí pandemie COVID-19 – reakce v oblasti fiskální politiky, Brusel, 3. března 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021)500 final.

                     (9)

                        Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

                     (10)

                        Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

                     (11)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu.

                     (12)

                        Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

                     (13)

                        Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (14)

                  Viz pracovní dokument útvarů Komise – Statistická příloha poskytující podkladové údaje relevantní pro posouzení programů stability a konvergenčních programů z roku 2021.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.6.2021
            COM(2021) 530 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku
            {SWD(2021) 530 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se mají členské státy vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

               (3)V návaznosti na doporučení Komise ze dne 4. března 2020
                  1
                na základě nadměrného schodku plánovaného na rok 2019 Rada dne 3. dubna 2020 v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek
                  2
               , a vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2022
                  3
                v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
                  4
               .

               (4)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97
                  6
                a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států.

               (5)Dne 15. září 2020 předložilo Rumunsko svou zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020. Tato zpráva poukázala na výrazné zhoršení stavu veřejných financí v roce 2020, zejména v důsledku pandemie COVID-19.

               (6)Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise sdělení o fiskální situaci v Rumunsku
                  7
               . Vzhledem k přetrvávající výjimečné nejistotě vyvolané pandemií COVID-19 a jejímu mimořádnému makroekonomickému a fiskálnímu dopadu se Komise domnívala, že v danou chvíli nebylo možné přijmout rozhodnutí o dalších krocích v rámci postupu při nadměrném schodku zahájeného v případě Rumunska. Zejména mimořádná nejistota, a to i z hlediska nastavení věrohodného směru fiskální politiky, neumožnila Komisi v dané fázi předložit doporučení pro doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy. Komise uvedla, že na jaře 2021 znovu posoudí rozpočtovou situaci Rumunska na základě údajů o plnění rozpočtu za rok 2020, rozpočtu na rok 2021 a prognózy Komise z jara 2021 a v případě potřeby navrhne nové kroky v rámci postupu při nadměrném schodku, přičemž zohlední pokračující uplatňování obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2021.

               (7)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států
                  8
               . Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Dne 2. června 2021 přijala Komise sdělení o koordinaci hospodářských politik v roce 2021
                  9
               . Podle uvedeného sdělení bude obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu nadále uplatňována i v roce 2022 a očekává se, že od roku 2023 bude deaktivována.

               (8)Podle aktualizovaného Monitoru udržitelnosti dluhu 2020 vypracovaného Komisí, který odráží nejnovější prognózu Komise z jara 2021, zůstávají rizika pro střednědobou a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí Rumunska vysoká. Tato rizika je třeba řešit prostřednictvím odpovídajícího střednědobého fiskálního plánu, který bude podpořen strukturálními opatřeními.

               (9)S ohledem na hluboký pokles hospodářské činnosti v souvislosti s pandemií COVID-19 a související potřebu fiskálních politik na podporu oživení v letech 2021 a 2022 již doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 Rumunsku neposkytuje relevantní základ pro pokyny pro fiskální politiku.

               (10)Podle čl. 3 odst. 5 poslední věty nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise v případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku rozhodnout o přijetí revidovaného doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.

               (11)V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení, ve kterém rovněž stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku. Doporučení má stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku a která může být zkrácena na tři měsíce, vyžaduje‑li to závažnost situace. Rada má ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

               (12)Reálný HDP v Rumunsku se v roce 2020 snížil o 3,9 %. Podle prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že růst reálného HDP se v roce 2021 opět zvýší na 5,1 % a v roce 2022 na 4,9 %. Očekává se, že díky pokračujícímu očkování a postupnému rušení opatření omezujících sociální kontakty se oživí soukromá spotřeba, a stejně tak se očekává i nadále silný růst mezd. Postupné zavádění projektů v rámci plánu pro oživení a odolnost má dát nový impuls pro růst investic. Očekává se, že příspěvek čistého vývozu, tj. vývoz minus dovoz, zůstane v horizontu prognózy záporný. Důvodem je to, že dovoz bude podle předpokladů podpořen oživením soukromé spotřeby, jakož i rostoucími investicemi. Vývoz bude podle očekávání podpořen oživením zahraniční poptávky, ale zůstane méně dynamický než dovoz. Perspektiva růstu je podmíněna vyváženými riziky. Na jedné straně může důvěryhodná střednědobá fiskální strategie pomoci rozptýlit obavy ohledně fiskální udržitelnosti, zejména pokud je spojena s ambiciózními reformami (včetně reforem obsažených v plánu pro oživení a odolnost). To by pomohlo řešit makroekonomickou nerovnováhu Rumunska, zmírnit rizika ohrožující finanční stabilitu a přispět k udržitelnému růstu, mimo jiné zlepšením investičního prostředí. Na druhé straně by nejistota ohledně tvorby veřejné politiky a prodlevy či neefektivnost při provádění plánu pro oživení a odolnost mohly mít negativní dopad na důvěru.

               (13)Dne 2. března 2021 přijal rumunský parlament rozpočet Rumunska na rok 2021 a střednědobou fiskální strategii. Tato fiskální strategie spolu s informacemi o profilu nevratné finanční podpory a půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost byla zohledněna v konvergenčním programu z roku 2021, který byl Komisi předložen dne 5. května 2021. Zatímco v roce 2020 činil schodek veřejných financí 9,2 % HDP, cílem konvergenčního programu je dosáhnout do roku 2024 schodku veřejných financí pod 3 % HDP, a to v následujících krocích: 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024. Fiskální korekce stanovená v konvergenčním programu je většinou založena na výdajích. Kontrola výdajů (snížení jako procentuální podíl HDP) se plánuje zejména u mezd ve veřejném sektoru (snížení o 1,4 procentního bodu mezi lety 2022 a 2024) a u sociálních transferů (snížení o 0,9 procentního bodu v letech 2022 až 2024).

               (14)V prognóze Komise z jara 2021 prodloužené do roku 2024 se předpokládá schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 7,1 % v roce 2022 a 6,8 % v roce 2023 a 2024. V této prognóze jsou zohledněny výdaje, u nichž se očekává, že budou financovány prostřednictvím nevratné finanční podpory a půjček z Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v rumunském konvergenčním programu a v dodatečných informacích poskytnutých Rumunskem. Pokles celkového schodku veřejných financí, který Komise předpokládá, je způsoben především postupným ukončením mimořádných opatření přijatých v reakci na pandemii COVID-19, vyššími příjmy v důsledku předpokládaného hospodářského oživení a dodatečným pozitivním dopadem investic a reforem, které mají být podle očekávání financovány z Nástroje pro oživení a odolnost. Rumunská vláda se navíc rozhodla, že v letech 2021 a 2022 zmrazí mzdy ve veřejném sektoru, odloží zvýšení důchodů v roce 2021 a důchody mírně zvýší v roce 2022, což přispívá ke zlepšení výhledu ve srovnání s výhledem uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2020. Tyto změny již byly uzákoněny. Vláda navíc zamýšlí přijmout novou právní úpravu v oblasti důchodů, která by zachovala výdaje na důchody jako procento HDP v zásadě stabilní. Projekce vyššího schodku v prognóze Komise z jara 2021 ve srovnání s rumunským konvergenčním programem vyplývá ze skutečnosti, že plánovaná konsolidace není plně podpořena přijatými nebo věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohla být v prognóze Komise zohledněna. Strukturální schodek se podle projekcí Komise zlepší v roce 2021 o 0,7 procentního bodu HDP, v roce 2022 o 0,5 procentního bodu HDP a v roce 2023 se zhorší o 0,1 procentního bodu HDP a v roce 2024 o 0,4 procentního bodu HDP.

               (15)Veřejný dluh činil na konci roku 2018 34,7 % HDP, na konci roku 2019 35,3 % HDP a na konci roku 2020 47,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že se na konci roku 2021 zvýší na 49,7 % HDP, na konci roku 2022 na 52,7 % HDP a na konci roku 2024 na 59,5 % HDP, čímž se poprvé přiblíží referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě, pokud nebudou přijata jiná dodatečná nápravná opatření, než která již byla přijata nebo věrohodně oznámena.

               (16)Analýza střednědobé až dlouhodobé udržitelnosti dluhu, která byla aktualizována po prognóze Komise z jara 2021, potvrzuje, že rizika pro udržitelnost jsou ve střednědobém horizontu vysoká. Podle základní desetileté projekce by poměr veřejného dluhu k HDP v průběhu období projekce nadále rostl a dosáhl úrovně téměř 90 % HDP. Rizika pro udržitelnost dluhu vyplývají z velkých fiskálních schodků, z nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a ze zranitelnosti vývoje dluhu vůči makrofiskálním otřesům. Hlavním zdrojem rizik týkajících se udržitelnosti dluhu je zvýšení důchodů, které bylo uzákoněno v létě 2019 a prozatím odloženo na konec roku 2022. Rizika udržitelnosti dluhu dále zvyšuje dluhová struktura s vysokým podílem dluhu denominovaného v cizí měně a významným podílem dluhu v držbě nerezidentů, ačkoli zásahy Rumunské národní banky na sekundárním trhu pomohly udržet náklady na úvěry vlády v roce 2020 na příznivých úrovních. Kromě toho existují rizika spojená s podmíněnými závazky vyplývajícími z vládních záruk (ve výši 1,4 % HDP) poskytnutých podnikům a osobám samostatně výdělečně činným během krize COVID-19. Předpokládá se, že hrubé potřeby financování porostou. Naopak se očekává, že budou-li účinně provedeny reformy a investice v rámci nástroje „Next Generation EU“, budou mít v nadcházejících letech pozitivní dopad na růst HDP, a přispějí tak k udržitelnosti dluhu.

               (17)Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 má být odstranění nadměrného schodku ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

               (18)Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Pokud by byl Rumunsku poskytnut jeden rok navíc, což by bylo v souladu s pravidlem stanoveným v čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by to velmi výraznou fiskální korekci, což by vedlo k významným ztrátám na výstupu, a mohlo tak ohrozit hospodářské oživení po pandemii COVID-19. Ačkoli postup korekce s lhůtou pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 stále vyžaduje podstatné každoroční úpravy, znamenal by postupné úsilí rozložené do více kroků a nastolil by správnou rovnováhu mezi fiskální konsolidací a podporou hospodářského oživení. Nový postup korekce zohledňuje rovněž změněnou fiskální situaci, včetně rozpočtového vývoje v roce 2020 a nové rozpočtové strategie zavedené rumunskou vládou. Trvalé odstranění nadměrného schodku by pomohly zajistit reformy, mimo jiné i ty, které zlepšují správu veřejných financí. S ohledem na tyto úvahy a v souladu se směry fiskální politiky stanovenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2021 je stanovení lhůty pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 odůvodněné.

               (19)Věrohodný a udržitelný postup korekce v této lhůtě by vyžadoval, aby Rumunsko dosáhlo cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024 v souladu s vlastními cíli vlády. To je na základě prognózy Komise v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024
                  10
               . Tyto míry růstu čistých primárních výdajů vládních institucí budou hlavním ukazatelem, který se použije k posouzení fiskálního úsilí, pokud bude třeba provést podrobnou analýzu. Odpovídající roční fiskální korekce strukturálního salda činí 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

               (20)Aby bylo možné v současné situaci posoudit potenciální dopad celkové fiskální politiky na výstup, měly by být do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné platby z rozpočtu Evropské unie (v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie) jako měřítko orientace fiskální politiky
                  11
               . Na tomto základě se očekává, že finanční prostředky Unie budou mít v nadcházejících letech na rumunské hospodářství významný pozitivní dopad. Konkrétně investice a reformy podporované v rámci Nástroje pro oživení a odolnost poskytují Rumunsku příležitost zlepšit svoji základní fiskální pozici ve střednědobém horizontu a zároveň nadále podporovat růst a tvorbu pracovních míst.

               (21)Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku a zároveň se zaměřit na zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstového potenciálu ekonomiky. Úsilí o fiskální konsolidaci a její udržitelnost by měly podpořit reformy fiskální a širší hospodářské povahy, včetně reforem důchodového systému, daňové správy, mezd ve veřejném sektoru a správy státních podniků.

               (22)Rumunsko se od roku 2016 systematicky a opakovaně odchyluje od svých vnitrostátních fiskálních pravidel a lhůty pro přijetí střednědobé fiskální strategie zakotvené ve vnitrostátním fiskálním rámci. Do budoucna by byla fiskální korekce Rumunska podpořena plným uplatňováním vnitrostátního fiskálního rámce,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)Rumunsko by mělo nadměrný schodek odstranit nejpozději do roku 2024.

               2)Rumunsko by mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

               3)Rumunsko by mělo plně provést opatření, která již byla přijata pro rok 2021. Mělo by specifikovat a provést dodatečná opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2024. Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit udržitelné odstranění způsobem podporujícím růst. Ke snížení schodku veřejných financí by měly být použity veškeré neočekávané zisky.

               4)Rada Rumunsku stanoví lhůtu do 15. října 2021 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje. Poté by Rumunsko mělo podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění tohoto doporučení alespoň každých šest měsíců až do úplného odstranění nadměrného schodku.

               Rumunsko by dále mělo zajistit plné a účinné uplatňování vnitrostátního fiskálního rámce. K zajištění úspěchu střednědobé fiskální strategie bude rovněž důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními reformami.

               Toto doporučení je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        COM/2020/91 final.

                     (2)

                        Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 58.

                     (3)

                        Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1.

                     (4)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.).

                     (5)

                        COM/2020/123 final.

                     (6)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1).

                     (7)

                        COM/2020/752 final.

                     (8)

                        COM/2021/105 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise o koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky, Brusel, 2. června 2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (11)

                        Celková orientace fiskální politiky se měří porovnáním změny primárních výdajů (po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů, avšak včetně změn výdajů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost a další nevratné finanční podpory ze strany Evropské unie) s průměrnou desetiletou mírou potenciálního růstu. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Rumunska podpořit. Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.