title: Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0199(01)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.4.2009KOM(2009) 199 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocanávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDŮVODOVÁ ZPRÁVAÚvodRumunsko zaznamenalo v posledních letech velmi vysoký hospodářský růst, jehož průměr od roku 2002 činil 6,5 % a v roce 2008 dosáhl dokonce 7,1 %. Tento růst byl způsoben zejména domácí poptávkou po spotřebě a investicích a byl podpořen prudkým rozvojem finančního zprostředkování financovaného ze zahraničních zdrojů a silným nárůstem mezd. Vysoké vnější půjčky vedly k rychlému nárůstu vnějšího dluhu, který na konci roku 2008 dosáhl 53 % HDP, a rozsáhlé úvěry v cizích měnách zvýšily zranitelnost bilance domácností a společností vůči náhlým změnám směnného kursu. Tlaky domácí poptávky se dále prohloubily v důsledku procyklické fiskální politiky, kdy čisté veřejné výpůjčky dramaticky vzrostly z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 navzdory opakovaným stanoviskům Rady a politickému doporučení Komise z června 2008, které vyžadovalo fiskální konsolidaci a zlepšení rozpočtového řízení.Celosvětové zhoršení hospodářské situace a zvýšené obavy z rizik vyplývajících z citlivých vnitřních problémů vyústily ve významné omezení toků kapitálu do Rumunska. Tlak na směnný kurs se zvýšil a od srpna 2007 vyústil ve více než 30% kumulativní znehodnocení domácí měny. Domácí poptávka se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 meziročně snížila o více než 4 %, zejména v důsledku poklesu soukromé spotřeby, jejíž nárůst v prvních třech čtvrtletích dosahoval dvouciferných hodnot. Pomalým tempem strukturálních reforem po přistoupení k EU utrpěl kromě toho rozvoj vnější konkurenceschopnosti a produktivity. Vláda rovněž čelí vzrůstajícím potížím na trhu dluhopisů, jehož průměrné výnosy před rokem činily přibližně 300 bazických bodů a byly téměř výhradně založeny na dluhopisech s krátkodobou splatností.S ohledem na tento vývoj požádaly orgány Rumunska[1] dne 6. března 2009 EK o podporu platební bilance a obrátily se s obdobnou žádostí také na MMF a na Světovou banku. Přestože v současné době není akutní krize, domnívají se, že by vnější finanční podpora v této fázi jistě posílila devizové rezervy Rumunska na základě scénáře významných tlaků na externí financování veřejného i soukromého sektoru v nadcházejících dvou letech. Program by rovněž přispěl k posílení důvěry ve schopnost Rumunska dostát vnějším závazkům.Komise a předsednictví Rady dne 9. března oznámily, že EU je připravena se spolu s MMF podílet na koordinovaném finančním balíčku na podporu stability rumunské platební bilance. Bylo nicméně zdůrazněno, že finanční pomoc bude poskytnuta pouze v případě, že orgány Rumunska přijmou jasný závazek k realizaci podpůrného politického programu.Na základě jednání s Komisí a MMF zašlou orgány Rumunska Komisi a MMF dopis o vyslovení záměru, který zdůrazňuje klíčové prvky jejich programu úpravy hospodářství. Finanční podpora Rady Rumunsku je podmíněna obdržením tohoto dopisu. Hlavním cílem tohoto programu úpravy je zmírnit dopady prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně zavést politická opatření s cílem řešit vnější a fiskální nerovnováhu a posílit finanční sektor. S ohledem na tento program přijaly mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, koordinovaný závazek udržet si svou celkovou angažovanost v Rumunsku a podle potřeby poskytnout další kapitál.Makroekonomický vývoj a výhledPo několika letech silného růstu HDP, jehož meziroční průměr od roku 2002 činil 6,5 %, tento růst ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 prudce poklesl na meziroční hodnotu 2,9 %. Došlo k tomu zejména v důsledku meziročního snížení soukromé spotřeby téměř o 4 %, ke kterému došlo zároveň s prakticky úplným přerušením poskytování bankovních úvěrů. Ve čtvrtém čtvrtletí došlo k prudkému zpomalení tvorby hrubého fixního kapitálu, která se snížila z meziročních hodnot 30 % dosahovaných v prvním čtvrtletí na méně než 3 %. Zpomalení v oblasti poptávky bylo způsobeno omezením průmyslového sektoru přibližně o 8 % v porovnání se zvýšením o 5,5 % v prvním čtvrtletí roku 2008. Prudké zpomalení zaznamenalo rovněž odvětví stavebnictví a služeb.Prudký pokles domácí poptávky ve čtvrtém čtvrtletí vedl rovněž k poklesu dovozu, přičemž se meziroční nárůst ke konci roku ocitl v záporných hodnotách (o –18 % meziročně) a v lednu 2009 byl zaznamenán ještě další pokles (o –28 % meziročně v RON). Došlo rovněž k výraznému oslabení výkonnosti vývozu (–8 % meziročně v prosinci 2008 a –13 % v lednu 2009). Schodek běžného účtu se v roce 2008 celkově mírně snížil, avšak stále zůstával na vysoké úrovni 12,3 % HDP oproti 13,5 % HDP v roce 2007. Z hlediska financování pokrývaly přímé zahraniční investice přibližně 54 % schodku běžného účtu v roce 2008. Zbytek byl financován především vnějším dluhem (převážně soukromým), který se ke konci roku 2008 zvýšil přibližně na 53 % HDP.-  V průběhu hospodářského rozmachu nastal v důsledku masivní emigrace a poměrně vysokého podílu nekvalifikovaných pracovníků nedostatek pracovních sil, který přispěl k roztočení mzdové a cenové spirály, přičemž nárůst mezd předstihl slabý vývoj produktivity. Nárůst mezd byl v prvních dvou čtvrtletích roku 2008 stále velmi silný (nominální mzda zaznamenala přibližně 25% meziroční nárůst), avšak poté se snížil a v lednu 2009 dosáhl meziroční hodnoty 13 %. Navzdory poklesu cen komodit a potravin se inflace měřená ISC opět zvýšila z 6,3 % v prosinci 2008 na 6,9 % v únoru 2009 vzhledem k 8% nominálnímu efektivnímu snížení hodnoty za toto časové období.Vzhledem k prudkému zpomalení hospodářské činnosti ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 a pravděpodobnému dalšímu oslabení celosvětového hospodářského výhledu se předpokládá, že růst HDP v roce 2009 dosáhne záporných hodnot (přibližně –4 %) v důsledku omezení spotřeby a investic, které budou zčásti kompenzovány nápravou vnějšího schodku.Veřejné financeV době největšího rozmachu poptávky v letech 2005–2008 provádělo Rumunsko procyklickou fiskální politiku, přičemž se jeho celkový schodek zvýšil z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 při průměrném reálném 6,5% růstu HDP a navzdory opakovaným radám vyjádřeným ve stanovisku Rady k rumunskému konvergenčnímu programu z února 2008 a v Politickém poradenství Komise z června 2008. Tato situace byla do značné míry důsledkem celkově slabého plánování a plnění rozpočtu. Neočekávané příjmy byly většinou utraceny během roku prostřednictvím dodatkových rozpočtů a na nepříznivější období se nevytvářely žádné rezervy. Nedostatky v oblasti veřejné správy rovněž přispěly k opakovanému neplnění plánů kapitálových výdajů a část zdrojů vyčleněná na investice byla následně přesměrována na běžné výdaje, jako jsou například mzdy ve veřejném sektoru a sociální transfery. Růst mezd ve veřejném sektoru s sebou přinesl i růst mezd v sektoru soukromém, přičemž úroveň mezd dosahovaná ve veřejném sektoru byla vyšší. V období 2005–2008 se mzdové výdaje ve veřejném sektoru nominálně zdvojnásobily. Konečně se v posledních týdnech roku nashromáždily velké výdaje, což vážně ohrozilo důvěryhodnost a předvídatelnost rozpočtu. Navzdory doporučením Politického poradenství Komise z června 2008 nedošlo k žádnému pokroku v oblasti zavádění závazného střednědobého fiskálního rámce.Rozpočet na rok 2009, předložený novou vládou a koncem února přijatý parlamentem, obsahuje řadu opatření, jejichž cílem je snížit schodek z 5,4 % HDP v roce 2008 na 2,0 % HDP v roce 2009 v porovnání s reálným předpokladem růstu HDP ve výši 2,5 %. Tato opatření zahrnují znemožnění zaměstnávání a krácení řady prémií ve veřejném sektoru, snižování výdajů za zboží a služby, omezení zvyšování mezd ve veřejném sektoru a podmínění důchodů vývojem inflace, a nikoli mezd. Na druhé straně vláda plánuje významné zvýšení veřejných investic. Již k datu přijetí tohoto cílového schodku však bylo zřejmé, že je nereálný, zejména vzhledem k tomu, že příslušný makroekonomický scénář a prognózy příjmů byly příliš optimistické. Navíc zde vzhledem k tomu, že nebyla provedena komplexní reforma výdajové politiky, existovala potenciální rizika související s prováděním výdajových opatření.Finanční trhyRumunskému finančnímu systému dominuje bankovní sektor, který se za posledních několik let velmi rychle rozvinul. Celkový objem čistých aktiv v rumunském bankovním sektoru na konci roku 2008 činil přibližně 315 miliard RON (62 % HDP). Značné procento bank má zahraničního vlastníka. V prosinci 2008 ovládaly úvěrové instituce s většinovým zahraničním kapitálem (včetně poboček zahraničních bank) přibližně 88 % celkových čistých aktiv všech úvěrových institucí působících v Rumunsku. Nejvíce exponovanými bankami v Rumunsku jsou rakouské, řecké, francouzské a italské banky.V posledních několika letech podporoval rumunský bankovní sektor rychlý nárůst úvěrů, přičemž poměr úvěrů ke vkladům v roce 2008 vzrostl na 122 %. Přestože počáteční úroveň úvěrů byla nízká, způsobil nárůst úvěrů především v cizích měnách (které v lednu 2009 představovaly přibližně 59 % celkových tuzemských úvěrů poskytnutých soukromému sektoru) silnou závislost rumunského bankovního sektoru na zahraničním financování. Ve druhé polovině roku 2008 došlo k dramatickému zpomalení úvěrových aktivit a roční růst úvěrů poklesl z více než 60 % v červnu 2008 na 36,5 % v prosinci 2008.Přestože v současné době zdánlivě zůstává bankovní sektor relativně zdravý a dostatečně kapitalizovaný (jeho poměr kapitálové přiměřenosti na konci roku 2008 činil 12,3 %), mohlo by dojít k oslabení finanční stability Rumunska. Zhoršující se perspektiva makroekonomického vývoje naznačuje, že v následujících měsících pravděpodobně dojde k rychlému nárůstu špatných úvěrů. Navíc vzhledem k tomu, že rumunský soukromý sektor je do značné míry závislý na úvěrech v zahraničních měnách, mělo by jakékoli další oslabení rumunské měny velmi nepříznivý vliv na bilance domácností i podniků.Platební bilance a potřeba externího financováníHospodářskou konjunkturu Rumunska v uplynulých letech charakterizoval vznik velké vnější nerovnováhy a neudržitelný nárůst vnějších závazků. Schodek běžného účtu se zvýšil z 5,8 % HDP v roce 2004 na 13,5 % HDP v roce 2007 a v roce 2008 se pohyboval stále nad 12 % HDP. V důsledku této situace dosáhl hrubý vnější dluh na konci roku 2008 55 % HDP.Rumunské finanční trhy jsou od počátku října 2008 pod neustálým tlakem. Snižování zadluženosti, slabé základy rumunského hospodářství a úvěry pod investičním stupněm výrazně zatěžují měnové a mezibankovní trhy a trhy s akciemi a s obligacemi. Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu vystaveno velkému tlaku vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani jiným přílivem prostředků z finančních a kapitálových účtů.S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že rumunská platební bilance je vážně ohrožena. Komise proto doporučuje Radě, aby rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci. Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. V této částce je zahrnut očekávaný přetrvávající schodek běžného účtu, neúplná obnova splatných úvěrů, částečný odliv kapitálu a oficiální rezerva na obezřetnostní úrovni. Míra obnovy úvěrů zahraničních bank v Rumunsku bude dle předpokladu po poskytnutí vzájemné pomoci činit 100 % v souladu s požadovaným závazkem hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (jak potvrdily ve společném prohlášení ze dne 26. března 2009), přičemž předpokládaná míra obnovy vnějších úvěrů pro podniky vůči mateřským společnostem a vnějšího dluhu rumunských bank bude v roce 2009 činit 50 %. V letech 2010 a 2011 budou všechny splatné zahraniční závazky dle předpokladu obnoveny ve 100% výši v souladu s očekávanou stabilizací finančního trhu a počátkem oživení na nejvýznamnějších vývozních trzích Rumunska. Vedle stanovení dostatečně vysoké cílové částky devizových rezerv (přes 100 % krátkodobého vnějšího dluhu se zbytkovou splatností) byly provedeny i konzervativní odhady týkající se ostatního odlivu kapitálu, jako je například odliv vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odliv portfoliových investic s cílem zahrnout do výpočtů dodatečné rezervy. Příslušný předpoklad růstu HDP v roce 2009 činí –4 % a v roce 2010 přibližně 0 %. Schodek běžného účtu se odhaduje na 7½ % HDP v roce 2009 a na 6½ % HDP v roce 2010.Pomoc EU v rámci systému pro platební bilance jakožto součást mezinárodního úsilíV souvislosti s vážnými problémy, které má v současné době Rumunsko s platební bilancí, Komise pod podmínkou, že se orgány Rumunska pevně zaváží k uskutečnění rozsáhlého programu daňových, finančních a strukturálních úprav, a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 17. března 2009 doporučuje Radě poskytnout vzájemnou pomoc podle článku 119 Smlouvy.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku na doporučení Komise Rada v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) rozhodla o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku ve výši až 5 miliard EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance.Poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku v rámci systému pro platební bilance pro členské státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se za současné situace sníženého přílivu kapitálu a značné fiskální a vnější nerovnováhy jeví jako přiměřené. Bezprostředním cílem je umožnit plynulou nápravu vnějšího schodku, a tak snížit přílišné tlaky na směnný kurs, které by jinak mohly mít závažné dopady na bilanci podniků i domácností a vyústit v ostřejší recesi a tlaky v bankovním sektoru.Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. Pomoc EU Rumunsku bude poskytnuta zároveň s podporou MMF v rámci dohody o pohotovostním úvěru ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliard EUR, 1 085 % kvóty Rumunska v MMF). Další mnohostranná podpora ve výši 2 miliard EUR bude poskytnuta následujícím způsobem: Světová banka poskytne vedle svých běžných úvěrových činností 1 miliardu EUR a EIB s EBRD poskytnou další 1 miliardu EUR.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Tento závazek bude znovu potvrzen formou individuálních úředních dopisů klíčových bank Rumunské národní bance (NBR), která v součinnosti s vnitrostátními dozorovými orgány podrobně sleduje plnění tohoto závazku. Finanční pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku rumunských orgánů provádět komplexní program hospodářské politiky. Tento program byl odsouhlasen s orgány Rumunska.Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv příslušných orgánů. V průběhu provádění programu bude Komise rovněž poskytovat dodatečné politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech. Hlavními prvky tohoto programu jsou:a. Fiskální konsolidaceVláda se zavázala provést další fiskální úpravy ve výši 1,1 % HDP vedle opatření ve výši 3 % HDP zahrnutých do rozpočtu na rok 2009, který byl schválen v únoru 2009. Na základě upravené prognózy snížení HDP o 4 % v roce 2009 a dodatečných rozpočtových opatření je cílem orgánů dosáhnout celkového snížení schodku veřejných financí na 5,1 % HDP, což předpokládá významnou strukturální změnu v porovnání se zůstatkem z plnění rozpočtu na rok 2008. Upravený rozpočet na rok 2009, založený na aktualizovaném hospodářském výhledu a dalších opatřeních, schválí Parlament ve druhém čtvrtletí roku 2009.Fiskální konsolidace bude soustředěna na straně výdajů. Primární veřejné výdaje se v porovnání s rozpočtem na rok 2009 sníží o dalšího 0,85 procentního bodu HDP. Toho bude dosaženo prostřednictvím i) snížení (odhadem o 4–4½ % oproti úrovni z roku 2008) mzdových výdajů ve veřejném sektoru formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (celkem 5 procent) naplánované na rok 2009 nebo odpovídající další snižování celkové zaměstnanosti a zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků; ii) dalšího snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům; iii) snížení některých kapitálových výdajů na položky, jako jsou například vozidla a kancelářská technika, a zajištěním realistického harmonogramu investičních projektů podporovaných EU. Veřejné investice však podle předpokladu v roce 2009 významně vzrostou v porovnání se stavem v roce 2008 (cca 6½ % HDP v roce 2009 v porovnání s 5¾ % HDP v roce 2008). Na straně příjmů se předpokládá, že opatření s cílem eliminovat některé daňové odpočty a náhrady (týkající se zejména firemních vozidel a odpisů nově oceněných aktiv) dle předpokladu vytvoří dalších 0,25 % HDP. Vláda se zavázala pokračovat ve fiskální konsolidaci zaměřené zejména na stranu výdajů a dále snížit schodek na 4,1 % HDP v roce 2010 a pod 3 % HDP v roce 2011.V průběhu provádění tohoto programu bude Komise orgánům Rumunska průběžně poskytovat návody a rady s cílem zajistit udržitelnou úpravu schodku.b. Reforma fiskálního řízeníBudou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a procesu s cílem umožnit udržitelné dosahování nižších rozpočtových schodků. Jejich klíčovou složkou bude zákon o fiskální odpovědnosti, který bude mimo jiné vyžadovat stanovení postupů pro efektivnější víceleté rozpočtování, stanovení limitů na revize rozpočtů v průběhu roku a stanovení fiskálních pravidel s cílem zlepšit provádění rozpočtu a dosáhnout plného souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Zákon by měl rovněž vytvořit radu pro fiskální záležitosti, která zajistí nezávislé a odborné přezkoumávání.S cílem zvýšit předvídatelnost a transparentnost rozpočtu dojde k restrukturalizaci systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu. Cílem tohoto opatření je řešit nejvýznamnější problémy systému veřejných podpor: prémie představují příliš velký podíl z celkové podpory, neexistují jednotné platové třídy a existuje značný počet zákonů, které upravují platy v různých oblastech systému podpor.Bude provedena reforma klíčových parametrů penzijního systému s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Změny budou zahrnovat posun k indexování veřejných důchodů spotřebitelskými cenami, omezení rozsahu dobrovolného zvyšování důchodů a postupného dalšího zvyšování věku odchodu do důchodu oproti plánům odsouhlaseným v současné době (zejména pro ženy), s cílem zohlednit vývoj předpokládané délky života. U skupin státních zaměstnanců, které jsou v současné době vyloučeny z penzijních příspěvků, budou navíc tyto příspěvky zaváděny postupně. Tento program předpokládá pokračování původně naplánovaného zavádění druhého pilíře penzijního systému s pravidelným zvyšováním příspěvků.c. Měnová politika a politika finančního sektoruMěnová politika bude i nadále zaměřena na cenovou stabilitu a dosažení inflačního cíle NBR (v současnosti 3,5 % ±1 procento na konci roku 2009). Pokud jde o finanční sektor, provede NBR stresové testy jednotlivých rozvah a úvěrových portfolií bank podle různých scénářů v souladu s obecnými zásadami EU pro oceňování, na jejichž základě bude proveden odhad potenciálního zvýšení vlastního kapitálu nezbytného pro udržení ukazatelů kapitálové přiměřenosti nad 10 procenty v průběhu celého programového období. Po provedení stresových testů budou mateřské banky v souladu se svým závazkem, že přiměřeně podpoří své pobočky (potvrzeném v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), povinny zajistit do konce září 2009 dostatek zdrojů na pokrytí veškerých potenciálních nedostatků odhalených při stresových testech.Program rovněž předpokládá úpravu zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci Rumunské národní banky (NBR) na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle upravených právních předpisů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně se NBR zavázala, že rozšíří spektrum aktiv, jež lze akceptovat jako jistotu, aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy.d. Strukturální reformyTento hospodářský program bude rovněž zahrnovat strukturální reformy v souladu s politickými oblastmi zahrnutými ve zvláštních doporučeních pro jednotlivé země vydaných Radou v rámci lisabonské strategie. Reformy budou zahrnovat politiky ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, solidnímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, zlepšení obchodního prostředí a řešení nehlášené práce. Komise rovněž přispívá k budování místních kapacit prostřednictvím strukturálních fondů, jejichž určitá část je vyčleněna na financování technické pomoci.Tento program se odráží v podmíněnosti hospodářské politiky zahrnuté v doporučení Komise pro rozhodnutí Rady. Podrobná hospodářská politika, jejíž realizace je podmínkou vyplácení úvěru EU, bude stanovena v memorandu o porozumění, které bude s orgány Rumunska uzavřeno. Tento program bude rovněž plně zohledněn v aktualizaci konvergenčního programu Rumunska.Navrhované rozhodnutí by bylo platné tři roky ode dne vstupu v platnost. Aby se zajistila nezbytná pružnost v současném tržním kontextu, navrhuje se povolit úrokové swapy u výpůjční operace, kterou se financuje úvěr. K ochraně rozpočtu EU musejí partneři u případného swapu vykazovat nejvyšší úvěrovou kvalitu.V souladu s ustanoveními návrhu Komise ze dne 8. dubna 2009 na nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, je Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Evropského účetního dvora oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení této pomoci. Bude zajištěno vyšetřování a uspokojivé řešení všech skutečných nebo domnělých případů podvodu, korupce či jiné protizákonné činnosti ve vztahu k řízení pomoci ES pro platební bilanci, které poškozují finanční zájmy Společenství. Všechny takové případy i opatření přijatá příslušnými vnitrostátními orgány budou neprodleně oznámeny Komisi. Memorandum o porozumění a dohoda o úvěru budou také začleněny do nových technických ustanovení návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, vypracovaného Komisí.Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále sledovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Průběžná zpráva z února 2009 dospěla k závěru, že orgány Rumunska by měly opět aktivně přistoupit k reformě soudnictví a boji proti korupci tak, aby byly zvráceny některé zpětné trendy posledních měsíců. To znamená zejména přijmout zákony potřebné k modernizaci právního systému a prostřednictvím rychlejšího řešení případů korupce na vysoké úrovni prokázat, že právní systém je schopný provádět zákony nezávisle a efektivně.Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Rumunské kapitálové a finanční trhy jsou v současné době pod stále se zvyšujícím tlakem, což je spojeno s celosvětovým hospodářským poklesem a zvyšujícími se obavami o dobrý stav rumunského hospodářství vzhledem k jeho hlubokému vnějšímu schodku a rychle vzrůstajícímu veřejnému schodku. Zvýšil se rovněž tlak na směnný kurz, což s sebou nese značné riziko pro stabilitu širšího bankovního sektoru.2.  Jako reakci na tuto situaci vypracovaly rumunská vláda a Rumunská národní banka (dále jen „NBR“) komplexní strategii s cílem pevně zakotvit makroekonomické politiky a snížit napětí na finančním trhu a nastínily tuto strategii v dopise o vyslovení záměru, který Komise obdržela dne […]. Základním kamenem tohoto hospodářského programu je snížení schodku veřejných financí z 5,4 % HDP v roce 2008 na 5,1 % HDP v roce 2009 a pod 3 % HDP v roce 2011. Budou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a rozpočtového procesu s cílem napomoci udržitelnému dosažení nižších rozpočtových schodků. Tento hospodářský program, a zejména jeho fiskální cíle, budou zohledněny ve státním rozpočtu i v konvergenčním programu.3.  Rada pravidelně hodnotí rumunskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s každoročním hodnocením aktualizace rumunského konvergenčního programu a prováděním národního programu reforem a pravidelným hodnocením pokroku dosaženého Rumunskem v souvislosti s konvergenční zprávou a s výroční zprávou o pokroku.4.  Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu pod značným tlakem vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani přílivem jiných finančních prostředků ani prostředků z kapitálových účtů. Potřeba vnějšího financování v období do prvního čtvrtletí roku 2011 je odhadována přibližně na 20 miliard EUR. Předpokládá se míra obnovení angažovanosti zahraničních bank v Rumunsku ve výši 100 %, jakmile bude poskytnuta vzájemná pomoc, což odpovídá požadovanému příslibu hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (potvrzenému v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), zatímco míra obnovení u vnějších závazků korporací vůči mateřským podnikům a u vnějších závazků rumunských bank má v roce 2009 činit 50 %. Pro roky 2010 a 2011 se vychází z toho, že veškerá splatná zahraniční pasiva budou obnovena ve výši 100 % v souladu s očekávanou stabilizací finančních trhů a počátkem zotavení na nejdůležitějších vývozních trzích Rumunska. Kromě cíle dostatečných devizových rezerv (více než 100 % krátkodobých zahraničních závazků se zbytkovou splatností) se vycházelo z konzervativních předpokladů ohledně ostatních odtoků kapitálu, například odtoku vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odtoku portfoliových investic, aby se do výpočtů dostaly další marže.5.  Orgány Rumunska požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení měnových rezerv na obezřetnou úroveň.6.  Rumunská platební bilance je vážně ohrožena, což odůvodňuje urychlené poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Společenství poskytne Rumunsku vzájemnou pomoc.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002[2] ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení,s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:7.  Rozhodnutím ze dne [….] Rada rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku.8.  I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu odhadovala Komise, MMF a orgány Rumunska v březnu 2009 potřeby vnějšího financování Rumunska v období do prvního čtvrtletí roku 2011 na 20 miliard EUR vzhledem k tomu, že s ohledem na nedávný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení bilance kapitálového a finančního účtu.9.  Je vhodné Rumunsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 5 miliard EUR v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států zavedeného nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) ve výši 11,40 miliard SDR (přibližně 12,95 miliard EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru MMF, která bude dle předpokladu schválena dne 6. května 2009. Světová banka se rovněž zavázala poskytnout Rumunsku úvěr ve výši 1 miliardy EUR a EIB a EBRD poskytnou další podporu v celkové výši 1 miliardy EUR.10.  Pomoc Společenství by měla řídit Komise. Konkrétní podmínky hospodářské politiky dojednané s orgány Rumunska v návaznosti na konzultaci s Hospodářským a finančním výborem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.11.  Komise by měla v pravidelných intervalech ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv orgány Rumunska.12.  V průběhu provádění programu bude Komise poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.13.  Evropský účetní dvůr má právo provést jakoukoli finanční kontrolu nebo audit, které bude považovat ve vztahu k řízení této pomoci za nezbytné. Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům je oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení střednědobé finanční pomoci Společenství.14.  Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále kontrolovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.15.  Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 116.  Společenství poskytne Rumunsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 5 miliard EUR s průměrnou splatností nejvýše sedm let.17.  Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.Článek 218.  Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady zejména se zvláštními doporučeními pro jednotlivé země v souvislosti s prováděním národního programu reforem a konvergenčního programu.19.  Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s orgány Rumunska na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.20.  Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Za tímto účelem poskytnou orgány Rumunska Komisi všechny potřebné informace a budou s ní v plném rozsahu spolupracovat. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.4. Rumunsko je připraveno přijmout a provést doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření orgány Rumunska předem konzultují Komisi.Článek 321.  Komise poskytne Rumunsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.22.  První splátka se poskytne v závislosti na vstupu dohody o úvěru a memoranda o porozumění v platnost.23.  Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.24.  Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.25.  Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu Rumunska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky kromě jiného zahrnují:a) přijetí jasně vytyčeného střednědobého fiskálního programu, jehož účelem je do roku 2011 snížit celkový schodek veřejných financí na úroveň nepřevyšující referenční hodnotu podle Smlouvy ve výši 3 % HDP;b) přijetí a plnění změn rozpočtu na rok 2009 (do druhého čtvrtletí roku 2009), s cílem dospět k celkovému schodku veřejných financí v maximální hodnotě 5,1 % HDP podle ESA 95;c) nominální snížení mzdových výdajů ve veřejném sektoru oproti výsledkům dosaženým v roce 2008 formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (v celkové nominální výši 5 %) plánované na rok 2009 (nebo odpovídající další snižování zaměstnanosti) a snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků;d) další snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům;e) zkvalitnění řízení rozpočtu přijetím a zavedením závazného střednědobého fiskálního rámce, stanovení limitů revizí rozpočtu v průběhu roku včetně daňových pravidel a vytvoření rady pro fiskální záležitosti, která bude provádět nezávislé odborné přezkoumání;f) reforma systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu;g) reforma klíčových parametrů důchodového systému přechodem na indexaci spotřebitelskými cenami, a nikoli mzdami, postupným posunováním hranice odchodu do důchodu za hranici stanovenou stávajícími plány, zejména v případě žen, a rozfázování penzijního pojištění skupin zaměstnanců veřejného sektoru, kteří jsou v současné době z tohoto pojištění vyloučeni;h) úprava zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci NBR na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle změněných zákonů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy, zavázala se NBR rozšířit spektrum aktiv, jež jsou přijatelné jako jistoty;i) strukturální reformy v oblastech zvláštních doporučení pro jednotlivé země vydané v rámci lisabonské strategie. Ty budou zahrnovat opatření ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, lepšímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, snižování administrativního, fiskálního a právního zatížení podniků a řešení nehlášené práce, což povede k rozšíření daňového základu.26.  S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováhy bude Komise průběžně poskytovat poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.27.  Rumunsko si za účelem řízení střednědobé finanční pomoci Společenství otevře zvláštní účet u Rumunské národní banky.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.Článek 5Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněVÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU(srov. článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJENÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU RUMUNSKU1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na podporu platební bilance2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by byl dlužník (Rumunsko) v prodlení.Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.PZ |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou střednědobou finanční pomoc Rumunsku tvoří úvěr Společenství (který se bude financovat z výpůjček Společenství na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši 5 miliard EUR. Bude poskytnut v součinnosti s mezinárodním finančním balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliardy EUR), jenž se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1 miliardu EUR a EIB a EBRD poskytnou rovněž celkem 1 miliardu EUR. Střednědobá finanční pomoc Společenství Rumunsku má za cíl podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit nový hospodářský program vlády, jehož cílem je mimo jiné obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, které v současné době panuje na finančních trzích. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která s ohledem na významné mezinárodní (a do toho patřící mezibankovní) souvislosti přesahuje rámec přijímající země. Takto podporovaný nový hospodářský balíček zahrnuje zrychlené snížení schodku v období 2009–2011, což povede ke snížení potřeby financování ze strany vlády. Díky pomoci řízené Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem se v neposlední řadě zajistí pokračující účast EU na tvorbě hospodářských politik Rumunska a soulad těchto politik se závazky Rumunska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem a konvergenčního programu.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Společně s pomocí, kterou poskytne Společenství, MMF, Světová banka, EIB a EBRD, zdůrazňuje toto prohlášení širokou podporu orgánům Rumunska.Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem rozšíření úvěru pro Rumunsko se vztahuje záruka Společenství. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů poskytnutých Rumunsku dosahuje výše 5 miliard EURStruktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko bylo v prodlení.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUNevztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Okruh | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Celkem |[1] V souladu s podmínkami úvěrů poskytovaných zeměmi mimo Společenství členským státům EU, přijatými Hospodářským a finančním výborem dne 29. září 2008, měla tato žádost formu dopisu, který zaslal ministr financí Gheorghe Pogea komisaři Joaquínu Almuniovi. Obdobný dopis zaslal i člen Hospodářského a finančního výboru Stefan Nanu tajemnici Hospodářského a finančního výboru Odile Renaudové Bassoové a zástupci Komise v Hospodářském a finančním výboru Marcovi Butimu.[2] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění příloha I aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska

text:
Důležité právní upozornění

|

52007PC0839(01)

Doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků  /* KOM/2007/0839 konecném znení - CNS 2007/0283 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.12.2007KOM(2007) 839 v konečném znění2007/0283 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podnikůNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění příloha I aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska(předložen é Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAktem o přistoupení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 Smlouvy o EU (dříve článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o založení Evropského společenství. K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 27 členskými státy). Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k těmto úmluvám a protokolům na základě aktu o přistoupení.Podle čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení vydá Rada za tímto účelem rozhodnutí, ve kterém určí den, kdy tyto úmluvy pro Bulharsko a Rumunsko vstoupí v platnost, a provede veškeré úpravy daných úmluv a protokolů, jež jsou z důvodu přistoupení těchto dvou nových členských států nezbytné (součástí úprav je v každém případě přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby tato znění mohla mít „stejnou platnost“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam příslušných úmluv a protokolů.Seznam zahrnuje Úmluvu 90/436/EHS ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (takzvaná arbitrážní úmluva), Úmluvu ze dne 21. prosince 1995 o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska k arbitrážní úmluvě a protokol ze dne 25. května 1999, kterým se mění arbitrážní úmluva.V období před přistoupením Bulharska a Rumunska k Evropské unii podepsaly členské státy dne 8. prosince 2004 Úmluvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska k arbitrážní úmluvě.Je proto třeba stanovit přistoupení Bulharska a Rumunska k arbitrážní úmluvě ve znění úmluvy ze dne 8. prosince 2004 a tato úmluva by měla být doplněna do přílohy I aktu o přistoupení. Za tímto účelem a v souladu s čl. 3 odst. 6 aktu o přistoupení Komise připravila návrh rozhodnutí Rady, aby se na seznam doplnila Úmluva ze dne 8. prosince 2004 o přistoupení deseti nových členských států k úmluvě 90/436/EHS.Účelem tohoto doporučení Komise pro rozhodnutí Rady je provést úpravy z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k výše zmíněné úmluvě v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.2007/0283 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podnikůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného aktu,s ohledem na doporučení Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Úmluva 90/436/EHS ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků[4] (dále jen „arbitrážní úmluva“) byla podepsána v Bruselu dne 23. července 1990 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 1995.(2) Arbitrážní úmluva byla změněna protokolem[5] podepsaným dne 25. května 1999, který vstoupil v platnost dne 1. listopadu 2004.(3) Úmluvou[6] podepsanou dne 21. prosince 1995 přistoupilo k arbitrážní úmluvě Rakousko, Finsko a Švédsko.(4) Úmluvou[7] podepsanou dne 8. prosince 2004 přistoupila k arbitrážní úmluvě Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko.(5) Ustanovení čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení z roku 2005 stanoví, že Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy, které jsou uvedeny v příloze I aktu o přistoupení, včetně arbitrážní úmluvy. Mají vstoupit v platnost pro Bulharsko a Rumunsko dnem, který určí Rada.(6) V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení z roku 2005 má Rada provést všechny úpravy, které jsou nezbytné z důvodu přistoupení k uvedeným úmluvám a protokolům,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Arbitrážní úmluva se mění takto:(1) V čl. 2 odst. 2 se písmena a) až y) nahrazují tímto:i) v Belgii:a) impôt des personnes physiques/personenbelastingb) impôt des sociétés/vennootschapsbelastingc) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelastingd) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouderse) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelastingii) v Bulharsku:a) данък върху доходите на физическите лицаb) корпоративен данъкiii) v České republice:a) daň z příjmů fyzických osobb) daň z příjmů právnických osobiv) v Dánsku:a) indkomstskat til statenb) den kommunale indkomstskatc) den amtskommunale indkomstskatv) v Německu:a) Einkommensteuerb) Koerperschaftsteuerc) Gewerbesteuer, in so far as this tax is based on trading profitsvi) v Estonsku:a) tulumaksvii) v Řecku:a) foros eisodimatos fysikon prosoponb) foros eisodimatos nomikon prosoponc) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsisviii) ve Španělsku:a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicasb) Impuesto sobre Sociedadesc) Impuesto sobre la Renta de no Residentesix) ve Francii:a) impôt sur le revenub) impôt sur les sociétésx) v Irsku:a) Income Taxb) Corporation Taxxi) v Itálii:a) imposta sul reddito delle persone fisicheb) imposta sul reddito delle societàc) imposta regionale sulle attività produttivexii) na Kypru:a) Φόρος Εισοδήματοςb) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίαςxiii) v Lotyšsku:a) uzņēmumu ienākuma nodoklisb) iedzīvotāju ienākuma nodoklisxiv) v Litvě:a) Gyventojų pajamų mokestisb) Pelno mokestisxv) v Lucembursku:a) impôt sur le revenu des personnes physiquesb) impôt sur le revenu des collectivitésc) impôt commercial, in so far as this tax is based on trading profitsxvi) v Maďarsku:a) személyi jövedelemadób) társasági adóc) osztalékadóxvii) na Maltě:a) taxxa fuq l-incomexviii) v Nizozemsku:a) inkomstenbelastingb) vennootschapsbelastingxix) v Rakousku:a) Einkommensteuerb) Körperschaftsteuerxx) v Polsku:a) podatek dochodowy od osób fizycznychb) podatek dochodowy od osób prawnychxxi) v Portugalsku:a) imposto sobre o rendimento das pessoas singularesb) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasc) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasxxii) v Rumunsku:a) impozitul pe venitb) impozitul pe profitc) impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţixxiii) ve Slovinsku:a) dohodninab) davek od dobička pravnih osebxxiv) na Slovensku:a) daň z príjmov právnických osôbb) daň z príjmov fyzických osôbxxv) ve Finsku:a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatternab) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfundc) kunnallisvero/kommunalskattend) kirkollisvero/kyrkoskattene) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomstf) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldigxxvi) ve Švédsku:a) statlig inkomstskattb) kupongskattc) kommunal inkomstskattxxvii) ve Spojeném království:a) Income Taxb) Corporation Tax.(2) V čl. 3 odst. 1 se doplňují nové odrážky, které znějí:-  v Bulharsku:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  v Rumunsku:Agenţia Naţionala de Administrare Fiscala.Článek 2Arbitrážní úmluva ve znění protokolu ze dne 25. května 1999, úmluvy ze dne 21. prosince 1995 a ze dne 8. prosince 2004, a toto rozhodnutí, vyhotovené v bulharském a v rumunském jazyce a připojené k tomuto rozhodnutí, jsou platné za stejných podmínek jako ostatní znění arbitrážní úmluvy a protokolu.Článek 3Arbitrážní úmluva ve znění protokolu ze dne 25. května 1999, úmluvy ze dne 21. prosince 1995 a ze dne 8. prosince 2004 a toto rozhodnutí vstoupí v platnost dne 1. ledna 2007 mezi Bulharskem, Rumunskem a ostatními členskými státy, pro které platí arbitrážní úmluva. Mezi Bulharskem, Rumunskem a každým z dalších členských států vstoupí v platnost dnem, kdy arbitrážní úmluva vstoupí v platnost pro příslušný další členský stát.Článek 4Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně[…]PŘÍLOHAZnění Úmluvy o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků ve znění protokolu ze dne 25. května 1999, úmluvy ze dne 21. prosince 1995 a ze dne 8. prosince 2004 v bulharském a v rumunském jazyce.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění příloha I aktu o přistoupení Bulharska a RumunskaRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na čl. 3 odst. 6 uvedeného aktu,s ohledem na návrh Komise[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Ustanovení čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení stanoví, že Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům, které uzavřely členské státy, uvedeným v příloze I.(2) V období před přistoupením Bulharska a Rumunska k Evropské unii podepsaly členské státy dne 8. prosince 2004 Úmluvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků[9] (dále jen „arbitrážní úmluva“).(3) Je proto třeba stanovit přistoupení Bulharska a Rumunska k arbitrážní úmluvě ve znění úmluvy ze dne 8. prosince 2004. Za tímto účelem by měla být uvedená úmluva doplněna do přílohy I aktu o přistoupení z roku 2005,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Příloha I aktu o přistoupení z roku 2005 se mění takto:Za bod 2 se doplňuje nová odrážka, která zní:„ - Úmluva ze dne 8. prosince 2004 o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Úmluvě o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 160, 30.6.2005, s. 1).“Článek 2Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L 225, 20. 8.1990, s. 10.[5] Úř. věst. C 202, 16.7.1999, s. 1.[6] Úř. věst. C 26, 31.1.1996, s. 1.[7] Úř. věst. C 160, 30.6.2005, s. 1.[8] Úř. věst. C […], […], s. […].[9] Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.


title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc  - Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc Společenství

text:
               CS

                        KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

               V Bruselu dne 30.11.2008

               KOM(2008) 716 v konečném znění

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc Společenství

               (předložený Komisí)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Úvod

               Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly akumulovanou vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo dosaženo během posledních dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového deficitu veřejných financí a postupné snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské finanční trhy od počátku října 2008 pod silným tlakem. Tento tlak souvisí s relativně vysokou finanční zranitelností způsobenou maďarským velkým vnějším dluhem (jenž se blíží 100 % HDP) a který byl v nedávné době podpořen úvěry v zahraničních měnách určených soukromému sektoru, a nejvyšším poměrem veřejného zadlužení v regionu (zhruba 66 % HDP). Orgány rychle oznámily balíček komplexních politických opatření, jejichž cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit tlak na finančních trzích. Opatření zahrnují zrychlené snižování deficitu jak v roce 2008, tak i v roce 2009, jež by snížilo vládní potřebu financování a určitý počet kroků zaměřených na uvolnění trhu s vládními dluhopisy a zvýšení likvidity na trhu s devizovými swapy. Avšak s ohledem na skutečnost, že v letech 2008 a zejména v roce 2009 je možné očekávat prudké zhoršení kapitálového a finančního účtu zapříčiněné otřesy na finančních trzích, bude v tomto období Maďarsko potřebovat výraznou finanční podporu, jež se do konce roku 2009 bude pravděpodobně pohybovat v řádu 20 miliard EUR.

               2.Makroekonomický vývoj a výhled

               V polovině roku 2006 byl zahájen program fiskální konsolidace za účelem odstranění vysokých fiskálních a vnějších nerovnováh, jež se vytvořily v minulých letech (celkový schodek veřejných financí dosáhl v roce 2006 9,3 % a deficit běžného účtu 7,5 %). Tato opatření zahrnovala mj. zmrazení výdajů, krácení veřejných investic, zvýšení daní a snížení dotací cen. Následně výrazně klesl výstup veřejného sektoru, zejména ve zdravotnictví, vzdělávání a veřejné správě. Soukromý sektor v roce 2007 vykazoval určitou odolnost vůči poklesu ekonomiky, což bylo podpořeno přístupem k novým úvěrům. Investice dále mírně rostly, a to díky silnému nárůstu vývozů o zhruba 16 %, ačkoliv zisky podniků se kvůli podstatnému růstu nákladů spojených se mzdami snížily. Mírně vzrostla také spotřeba, a to o 0,7 %, i přes pokles reálných mezd způsobených prudkým nárůstem cen ropy a potravin, jenž byl doprovázen zvýšením regulovaných cen a daně z přidané hodnoty. Celkově se roční růst HDP zpomalil z 4,1 % v roce 2006 na 1,1 % v roce 2007, přičemž inflace se zdvojnásobila a činila téměř 8 %, tedy podstatně více než oficiální inflační cíl.

               Účinky fiskálního balíčku postupně odeznívají a ekonomika se mohla od roku 2008 zotavovat a dosáhnout růstu potencionálního produktu (mírně pod 3 %) ve 2–3 letech. Zpomalení v EU a zbytku světa, jež je silnější než se čekalo, však podstatně oslabuje výhled na výkon exportu, který v minulých letech představoval hlavní motor růstu maďarské ekonomiky. Současné finanční obtíže a s nimi spojené zpřísnění úvěrových podmínek zesílily ochlazení a dále zhoršily perspektivy růstu. Zpřísněním úvěrových podmínek jsou nejvíce postiženy soukromá spotřeba a investice, zatímco investice podnikového sektoru by se ještě mohly udržet, přičemž se očekává, že příliv prostředků z EU (ze strukturálního fondu a Fondu soudržnosti) by mohl do určité míry podpořit hospodářský růst. Očekává se, že roční růst HDP bude v roce 2008 nižší než 2 % a v roce 2009 prudce zpomalí, přičemž v roce 2010 by mělo dojít k obratu. S ohledem na vysokou míru nejistoty související se současnými podmínkami na finančních trzích, existuje dokonce riziko, že by se HDP mohl v roce 2009 snížit a následné zotavení by mohlo být pomalejší.

               3.Veřejné finance

               V roce 2007 byl schodek veřejných financí radikálně snížen na 5 % HDP, přičemž v roce 2006 činil 9,3 % HDP. Toto snížení schodku je výsledkem programu fiskální konsolidace, jenž byl znovuzvolenou vládou zahájen v létě 2006 a který zahrnoval řadu zvýšení daní, jakož i krácení cenových dotací, zmrazení výdajů (zejména u platů ve veřejném sektoru) a nominální snížení veřejných investic. V polovině července 2008 vláda upravila svoji prognosu deficitu na 3,8 % HDP (oproti cíli ve výši 4 % HDP obsaženém v poslední aktualizaci konvergenčního programu a schváleném Radou), a to z důvodu příjmů ústředního rozpočtu, jež byly vyšší, než se očekávalo.

               V reakci na turbulence na maďarských finančních trzích vláda dne 10. října oznámila dvanácti-bodový akční plán pro posílení důvěry trhu. Plán zahrnoval zejména snížení cílů pro výši schodku: pro rok 2008 ze 3,8 % na 3,4 % HDP a pro rok 2009 ze 3,2 % na 2,9 % HDP, tento schodek byl dále snížen na 2,6 % HDP. Pro rok 2008 by dosažení ambicióznějšího cíle pro výši schodku o hodnotě 3,4 % bylo zaručeno následujícími opatřeními: i) úspora výdajů v některých vládních programech a nižší očekávané výdaje na spolufinancování v důsledku pomalejšího čerpání prostředků z EU (0,15 % HDP); jakož i ii) v případě potřeby trvalé zmrazení nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokud jde o rok 2009, předpokládá se, že cíle pro výši schodku nižšího o 0,6 % HDP bude dosaženo i) zpětvzetím plánovaných daňových úprav, u nichž se původně očekávalo, že v roce 2009 budou mít za následek snížení příjmů o 0,55 % HDP, zatímco vyrovnávací opatření na výdajové straně potrvají, a ii) dodatečnými škrty na výdajové stránce ve výši 0,6 % HDP (omezení vládních programů a provozních nákladů rozpočtových institucí, jakož i odloženou indexací některých sociálních transferů) obsažených v revidovaném návrhu rozpočtu předloženém dne 18. října, jakož i iii) dodatečnými opatřeními o hodnotě cca. 1 % HDP, a to snížením třináctých důchodů a platů ve veřejné sféře, jakož i zmrazením platů ve veřejném sektoru.

               Revitalizace reformního procesu fiskálního řízení je rovněž součástí dvanáctibodového akčního plánu vlády. Revidovaný legislativní dokument byl parlamentu předložen dne 17. října. Obsahuje také některé důležité prvky alternativních návrhů opozičních stran (např. víceleté výdajové stropy pro subsektor ústřední vlády a zřízení Fiskální rady vedle Úřadu pro rozpočtovou legislativu). Revidovaný plán stanoví, že roční rozpočet by byl začleněn do tříletého rámce, jenž by obsahoval také střednědobá numerická pravidla. Nový legislativní návrh má být schválen prostou většinou.

               4.Finanční trhy

               I když se během převážné části roku 2008 podmínky na maďarských finančních trzích vyvíjely zhruba stejně jako u obdobných zemí v regionu (přestože v některých obdobích byla volatilita vyšší
                  1
               ), na počátku října se trhy dostaly do velkého tlaku, přičemž byl zastaven obchod na primárním trhu s vládními dluhopisy, velmi prudce poklesly burzovní kurzy a prudce poklesl směnný kurz, což vedlo k výraznému nárůstu rozpětí u výnosů u vládních dluhopisů a swapů úvěrového selhání (CDS). Zdá se, že toto je spojeno s nedostatkem likvidity ve finančním systému, zejména pokud jde o likviditu v cizích měnách, jež se zdražila z důvodu pociťovaného nárůstu rizika protistrany a zvýšeného rizika u zemí střední a východní Evropy.

               Po turbulencích na trzích na začátku října orgány oznámily několik opatření, jež mají zmenšit napětí na finančních trzích. Kromě restriktivních rozpočtových plánů, jež sníží požadavky na čisté financování, patří mezi tato opatření následující : 1) Uvolnění investičních pravidel pro penzijní fondy, 2) Otevření nové facility pro devizové swapy u Maďarské národní banky (dále jen „MNB“) dne 13. října, jejímž účelem je usnadnit vzájemný kontakt kupujících a prodávajících devizových swapů a tím překonat riziko protistrany, 3) Nová pohotovostní facilita pro banky, jež byla dána k dispozici od 16. října a skrze niž může MNB poskytovat bankám jednodenní euro-forintové swapy. Tato nová facilita je zaručena dohodou o zpětném odkupu s ECB, skrze niž ECB poskytne MNB úvěrovou facilitu do výše 5 miliard EUR. 4) Dne 16. října MNB oznámila rovněž opatření na podporu domácího trhu s dluhopisy ve shodě s primárními dealery. 5) Dne 22. října MNB zvýšila úrokovou sazbu o 300 bazických bodů, aby zastavila propad domácí měny (k tomuto okamžiku ztratil maďarský forint vůči euru od počátku října 14 %).

               Maďarský parlament schválil dne 13. října zvýšení limitu pro pojištění vkladů z 6 na 13 milionů HUF. Odhaduje se, že pod tento nový limit spadá zhruba 90 % příslušných vkladů. Toto legislativní opatření bylo doprovázeno politickým závazkem ručit v případě potřeby za všechny vklady. Maďarské orgány kromě toho zintensivnily svoji spolupráci s místním Výborem pro finanční stabilitu (zřízeným v roce 2004) a rozvinuly mezinárodní kontakty s orgány dohledu.

               5.Platební bilance a potřeba externího financování

               Hlavním motorem růstu HDP v minulých letech byl růst čistých exportů, tažený prudkým celosvětovým růstem, který rovněž výrazně přispíval k postupnému snižování poměru deficitu běžného účtu k HDP, jenž se snížil z 7,5 % v roce 2006 na 6,4 % v roce 2007. V roce 2007 se ukázalo, že dalším důležitým faktorem bylo výrazné snížení vládní potřeby financování. Na kapitálovém účtu bylo dosaženo rostoucího přebytku, jež v roce 2007 dosáhl 1,1 %, a to částečně díky rostoucímu čerpání prostředků z EU, takže se celkové čisté vnější závazky stabilizovaly, třebaže na vysoké úrovni (97 % HDP). Současně rostl podíl dluhových nástrojů na vnějším deficitu. Toto odráží mj. trvale vysoký odliv PZI a portfoliových investic rezidentů, jež by po čase měly pozitivně přispět k bilanci na straně příjmů běžného účtu. Zatímco se podíl financování nevytvářejícího dluh v první polovině roku 2008 mírně zvýšil (na zhruba jednu třetinu), podíl krátkodobých závazků (s dobou splatnosti kratší než 1 rok) na celkovém dluhu se zvýšil na hodnotu zhruba 23 % HDP, a to zejména kvůli rostoucím vnějším závazkům finančního sektoru, jež nyní představují 35 % HDP (přičemž podíl vlády na vnějším dluhu činí 30 %).

               Očekává se, že saldo běžného účtu se bude v tomto a zejména v příštím roce dále snižovat, a to s ohledem na současnou depreciaci forintu a prudké snížení růstu importu v roce 2009. S růstem čerpání již vyčleněných prostředků z EU se očekává, že se zlepší rovněž saldo kapitálového účtu. Na druhé straně je s ohledem na nejnovější vývoj, zejména vývoj od počátku října, možné očekávat, že dojde ke zrychlení čistého odlivu portfoliových investic (včetně finančních derivátů), neboť vláda a banky radikálně omezují přijímání úvěrů ze zahraničí, což přispěje k podstatnému zhoršení kapitálového a finančního účtu v letech 2008 a zejména 2009. S ohledem na tento vývoj a za účelem podpory platební bilance a zvýšení měnových rezerv na odpovídající úroveň zastávají MMF a Komise názor, že Maďarsko bude do konce roku 2009 potřebovat výraznou krátkodobou a střednědobou finanční pomoc ve výši 20 miliard EUR.

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že existuje vážné ohrožení maďarské platební bilance; a proto Komise doporučuje Radě rozhodnutí o poskytnutí vzájemné pomoci.

               6.Pomoc EU v rámci Systému pro Platební Bilance jakožto součást mezinárodního úsilí

               Střednědobá finanční pomoc pro Maďarsko v rámci systému pro platební bilance pro členské státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se zdá být za stávajících okolností přiměřená. Byla by účinná v okamžiku, kdy Maďarsko je s ohledem na zvýšení napětí na finančním trhu vážně ohroženo obtížemi se svou platební bilancí, ačkoliv se jeho politika od poloviny roku 2006 výrazně zlepšila. Podpora EU Maďarsku by byla součástí většího finančního balíčku pro Maďarsko, v jehož rámci MMF poskytne úvěr ve výši 10,5 miliard SDR (zhruba 12,5 miliard EUR), a to podle dohody o pohotovostním úvěru, jež by měla být schválena dne 6. listopadu, a Světová banka úvěr ve výši 1 miliardy EUR. Je zcela zásadní, aby velké finanční instituce působící v Maďarsku i nadále poskytovaly přiměřené financování ekonomiky. Finanční pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku maďarských orgánů provádět komplexní program hospodářské politiky, jenž je zaměřen na obnovení důvěry investorů a zmírnění napětí, které v minulých týdnech panovalo na maďarských finančních trzích. Tento program bude obsažen v aktualizaci konvergenčního programu. Zejména zrychlení fiskální konsolidace, jež snižuje potřeby financování, a plánovaný pokrok v reformě fiskálního řízení odpovídají předchozím doporučením Rady v souvislosti se stanovisky ke konvergenčnímu programu z listopadu 2007 a zprávou o provádění národního programu reforem. Pomoc EU a účast Komise by rovněž napomohly zaručit úplný soulad současných politických opatření, jež jsou podpořena celým finančním balíčkem, s politickými doporučeními EU.

               Podmínky hospodářské pomoci by zahrnovaly reformu fiskálního řízení a podporu větších ambicí, pokud jde o snižování schodku, což by zaručilo, že bude provedena plánovaná korekce nadměrného schodku (nejpozději v roce 2009), která byla doporučena v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006. Další podmínky by se týkaly strukturálních reforem podporovaných v rámci Lisabonské strategie, jako je posílení pobídek k práci s cílem zvýšit míru zaměstnanosti a přispět k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Monetární politika by měla být nadále zaměřena na cenovou stabilitu a dosažení inflačního cíle MNB (v současnosti 3 %). Dále by zahrnovaly rychlé a přísné provádění rozhodnutí zaměřených na zlepšení fungování finančního sektoru. A konečně by při kontrole dodržování podmínek byl vzat v úvahu také pokrok při plnění kritérií výkonnosti v rámci programu MMF. Zahrnují i) kvartální stropy na hotovostní primární výdaje ústřední vlády, fondů sociálního zabezpečení a mimorozpočtových fondů; ii) zabránění akumulace vnějších nedoplatků ve veřejném sektoru; iii) dolní hranici čistého toku měnových rezerv; a iv) konzultační pásmo pro 12měsíční míru změny národního ISC. Zejména přísnější kontrola vývoje rozpočtu během roku by mohla být užitečným dodatečným nástrojem, aby se rozpočet držel plánu a byl dosažen oficiální cíl pro výši schodku.

               Aby byla zaručena nezbytná flexibilita v souvislosti se současným trhem, navrhuje se umožnit využití swapů na úrokové sazby pro úvěrové operace, které financují tuto půjčku. Z důvodu ochrany rozpočtu EU by protistrany potenciálního swapu musely mít nejvyšší úvěrovou kvalitu.

               S ohledem na tyto skutečnosti a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Komise Radě doporučuje poskytnout vzájemnou pomoc uvedenou v článku 119 Smlouvy.

               Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku na doporučení Komise, Rada přijala rozhodnutí, v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002), o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Maďarsku ve výši až 6,5 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance. Tato pomoc by byla poskytnuta v souladu s dohodou s MMF. Byla by vyplacena maximálně v 5 splátkách a vázána podmínkami v oblasti hospodářské politiky. Navrhované rozhodnutí by bylo platné dva roky ode dne vstupu v platnost.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly akumulovanou vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo dosaženo během posledních dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového deficitu veřejných financí a postupné snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské finanční trhy od počátku října 2008 pod silným tlakem.

               (2)Maďarské orgány přijaly v říjnu 2008 komplexní program hospodářské politiky, jehož cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, jež v posledních týdnech panovalo na maďarských finančních trzích; zahrnuje opatření na zabezpečení přiměřené likvidity a financování bankovního systému, opatření pro zaručení přiměřené kapitalizace bank, jakož i plány na zaručení fiskální udržitelnosti a naplnění potřeb financování; vláda zejména změnila cíl pro výši schodku pro rok 2008 na 3,4 % HDP ve srovnání s cílem obsaženým v původním rozpočtu ve výši 4 % HDP a pro rok 2009 z 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento ekonomický program a zejména pak fiskální cíle budou zohledněny ve státním rozpočtu, jakož i v konvergenčním programu, jež zahrnují rovněž další politická opatření a strukturální reformy.

               (3)Rada pravidelně hodnotí maďarskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s každoročním hodnocením aktualizace maďarského konvergenčního programu a prováděním národního programu reforem, pravidelným hodnocením pokroku dosaženého Maďarskem v souvislosti s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, jakož i v souvislosti s konvergenční zprávou.

               (4)I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu očekává Maďarsko v letech 2008 a 2009 značnou potřebu financování (odhadovanou na zhruba 20 miliard EUR), neboť poslední vývoj finančních trhů naznačuje, že bilance kapitálového a finanční účtu by se mohla výrazně zhoršit při zrychleném čistém odlivu portfoliových investic.

               (5)Maďarské orgány požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí a zemí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení měnových rezerv na odpovídající úroveň.

               (6)Existuje vážné ohrožení maďarské platební bilance, jež odůvodňuje urychlené poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Společenství poskytne Maďarsku vzájemnou pomoc.

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne […].

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002
                  2
                ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států [1], a zejména na článek 3 odst. 2,

               s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady [….] bylo rozhodnuto o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku.

               (2)Navzdory očekávanému zlepšení v běžném účtu jsou potřeby vnějšího financování Maďarska v roce 2008 a 2009 odhadovány na 20 miliard EUR, jelikož s ohledem na současný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení kapitálového a finančního účtu při zrychlení čistého odlivu portfoliových investic.

               (3)Je vhodné Maďarsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 6,5 miliardy EUR v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států zavedeném v roce 2002 nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu ve výši 10,5 miliardy SDR (přibližně 12,5 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru, jejíž schválení se plánuje na 6. listopadu 2008. Světová banka rovněž schválila poskytnutí úvěru Maďarsku ve výši 1 miliardy EUR.

               (4)Za správu pomoci by měla odpovídat Komise, jež by se spolu s maďarskými orgány a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodla na specifických podmínkách hospodářské politiky, na něž by finanční pomoc byla vázána. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.

               (5)Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance Maďarska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády za současných hospodářských a finančních podmínek,

               ROZHODLA TAKTO:

               Článek 1

               1.Společenství poskytne Maďarsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 6,5 miliardy EUR a s průměrnou splatností maximálně 5 let.

               2.Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu dvou let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Vyžadují-li to okolnosti, může Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodnout o prodloužení tohoto období o maximálně dva roky.

               Článek 2

               1.Za správu pomoci odpovídá Komise v souladu s závazky Maďarska a doporučeními Rady, zejména v kontextu provádění národního programu reforem, konvergenčního programu a postupu při nadměrném schodku.

               2.Komise se s orgány Maďarska a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 4. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v prvním odstavci. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.

               3.Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.

               Článek 3

               1.Komise poskytne Maďarsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.

               2.První splátka se poskytne v závislosti na vstup dohody o úvěru a memoranda o porozumění v platnost.

               3.Pokud je to nutné k financování úvěru, obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou je povoleno.

               4.Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru. Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového hospodářského programu maďarské vlády včetně konvergenčního programu Maďarska a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Mezi tyto podmínky by patřily mj. pokroky při fiskální konsolidaci plánované vládou v souladu jak s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006, tak i stanoviskem Rady k aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2007; zvláštní opatření zaměřená na kontrolu výdajů, jež tvoří základ pro konsolidační proces, i pokroky při reformě fiskálního řízení a finančního dohledu; opatření v rámci strukturálních reforem podporovaná v kontextu Lisabonské strategie, jako jsou např. posílení pobídek k práci s cílem podporovat zaměstnanost a přispívat k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

               Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.

               V Bruselu dne […].

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

               VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU

                  (srov. článek 16 vnitřních předpisů)

               OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI

               AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE

               NÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU MAĎARSKU

               1.NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV

               01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na podporu platební bilance

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD:

               Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.

               Toto nařízení omezuje výši úvěrů poskytnutých členským státům v rámci tohoto systému na 12 miliard EUR úvěrové jistiny. Od vstupu tohoto nařízení v platnost nebyly v rámci systému poskytnuty žádné úvěry.

               3.SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)

               Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Umožní to Komisi obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by dlužník (Maďarsko) selhal.

               Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že normálně nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno. Dříve, než se Maďarsko stalo členským státem, poskytla Rada Maďarsku na základě rozhodnutí 1990/83/EHS ze dne 25. února 1990 a 91/310/EHS ze dne 24. června 1991 makrofinanční pomoc ve výši 790 milionů ECU. Všechna makrofinanční pomoc byla do roku 1998 splacena.

               3a – Běžný rok

               Nevztahuje se na tento návrh.

                        PZ

                        Původní prostředky na finanční rok (rozpočet)

                        Převody

                        Dodatečné prostředky

                        Celkové prostředky

                        Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem

                        Dostupný zůstatek

                        Částka pro navrhované opatření

               3b – Převody do dalšího období

               Nevztahuje se na tento návrh.

                        PZ

                        Převody do dalšího období

                        Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem

                        Dostupný zůstatek

                        Částka pro navrhované opatření

               3c – Následující rozpočtový rok

               Nevztahuje se na tento návrh.

                        PZ

                        Původní prostředky na finanční rok (rozpočet)

                        p.m.

                        Převody

                        Dodatečné prostředky

                        Celkové prostředky

                        Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem

                        Dostupný zůstatek

                        Částka pro navrhované opatření

                        p.m.

               4.POPIS OPATŘENÍ

               Navrhovanou střednědobou finanční pomoc Maďarsku tvoří úvěr Společenství (financovaný půjčkami Společenství na kapitálových trzích) ve výši 6,5 miliard EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního finančního balíčku, zejména prostřednictvím úvěru MMF ve výši 10,5 miliard ZPČ (přibližně 12,5 miliard EUR), jež se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka vyčlenila celkem 1 miliardu EUR. Střednědobá finanční pomoc Společenství Maďarsku má za účel podpořit udržitelnost platební bilance Maďarska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit nový ekonomický program vlády, jehož cílem je mj. obnovit důvěru investorů a zmírnit současné napětí panující na finančních trzích od počátku října 2008. Pomoc je výrazem ochoty podpořit členský stát, jenž na základě politických opatření vykazuje od poloviny roku 2006 podstatná zlepšení, mezi která patří značné snížení schodku veřejných financí. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která s ohledem na významné mezinárodní (a do toho spadající mezibankovní) souvislosti jde nad rámec přijímací země. Tímto podporovaný nový hospodářský balíček zahrnuje jednak zrychlené snížení schodku roce 2008 i 2009, což povede ke snížení vládní potřeby financování, jednak řadu cílených opatření s cílem uvolnit trh s vládními dluhopisy a zvýšit likviditu na trhu s devizovými swapy. Pomoc řízená Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem je v neposlední řadě způsob, jak zajistit pokračující účast EU na formování ekonomických politik Maďarska a soulad těchto politik se závazky Maďarska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem, konvergenčního programu a postupu při nadměrném schodku.

               Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem rozšíření úvěru pro Maďarsko se vztahuje záruka Společenství. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů poskytnutých Maďarsku dosahuje 6,5 miliard EUR.

               Struktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Maďarsko bylo v prodlení.

               Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).

               5.POUŽITÁ METODA VÝPOČTU

               Nevztahuje se na tento návrh.

               6.ROZPIS PLATEB (V EURECH)

               Nevztahuje se na tento návrh.

                        Okruh

                        Prostředky

                        Platby

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Rok n+2

                        Rok n+3

                        Následující rozpočtové roky

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Celkem

                     (1)
                  Např. trh s vládními dluhopisy se na jaře 2008 dostal dočasně pod tlak, a to hlavně kvůli změně portfolia u tuzemských penzijních fondů.

                     (2)
                  Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.