               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie.

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii se každý členský stát v souladu se svými ústavními předpisy může rozhodnout z Unie vystoupit a pokud se tak rozhodne, oznámí svůj záměr Evropské radě. S ohledem na pokyny Evropské rady Unie sjedná a uzavře s tímto státem dohodu o podmínkách jeho vystoupení, s přihlédnutím k rámci jeho budoucích vztahů s Unií.

                  Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z Unie a z Evropského společenství pro atomovou energii.

                  Dne 29. dubna 2017 Evropská rada přijala pokyny, které vymezují rámec pro jednání podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii a stanoví obecné zásady, kterými se Unie bude během jednání řídit.

                  Dne 5. dubna 2017 Evropský parlament přijal usnesení o jednáních se Spojeným královstvím poté, co oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie.

                  Dne 22. května 2017 Rada schválila zahájení jednání se Spojeným královstvím o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie a přijala směrnice pro sjednání dohody („rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017“).

                  Jednání byla zahájena dne 19. června 2017. V souladu s pokyny Evropské rady a směrnicemi Rady pro jednání byla první fáze jednání zaměřena na práva občanů, finanční vypořádání a otázky týkající se ostrova Irsko, další otázky související s rozlukou a správu dohody o vystoupení.

                  Dne 3. října 2017 Evropský parlament přijal usnesení o stavu jednání se Spojeným královstvím.

                  Berouce na vědomí dosavadní pokrok, Evropská rada dne 20. října 2017 vyzvala k pokračování v práci s cílem dosažené sblížení postojů upevnit a pokročit v jednáních tak, aby bylo možné co nejdříve postoupit do jejich druhé fáze. Evropská rada tedy vyzvala Radu a Komisi jako vyjednavače Unie, aby zahájily interní přípravná jednání, včetně jednání o případných přechodných ustanoveních.

                  Dne 13. prosince 2017 Evropský parlament přijal usnesení o stavu jednání se Spojeným královstvím.

               Na základě:

               –doporučení učiněného ve sdělení Komise o stavu jednání se Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii ze dne 8. prosince 2017
                  1
               ,

               –společné zprávy vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 Smlouvy o EU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie ze dne 8. prosince 2017, z níž doporučení Komise vychází,

               Evropská rada dne 15. prosince 2017 uvítala pokrok dosažený v první fázi jednání a rozhodla, že pokrok je dostatečný k postoupení do druhé fáze jednání týkající se přechodu a rámce pro budoucí partnerství. Evropská rada vyzvala Komisi jako vyjednavače Unie a Spojené království, aby dokončily práci na všech otázkách souvisejících s vystoupením, včetně otázek, které v první fázi nebyly dosud řešeny, a to v souladu s pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017, za účelem upevnění dosažených výsledků a zahájení vypracování příslušných částí dohody o vystoupení. Rovněž zdůraznila, že jednání ve druhé fázi mohou pokračovat pouze tehdy, pokud budou v plném rozsahu dodrženy závazky přijaté během první fáze jednání a pokud budou co nejrychleji důsledně provedeny do právního vyjádření.

                  Vzhledem ke specifické povaze otázek týkajících se ostrova Irsko by práce na podrobných ustanoveních během druhé fáze jednání nutných k provedení zásad a závazků uvedených ve společné zprávě měla pokračovat v samostatném segmentu, přičemž některá z nich by byla provedena do dohody o vystoupení a jiná do rámce pro budoucí vztahy.

               •Základní práva

                  Podle článku 6 Smlouvy o Evropské unii Unie uznává práva, svobody a zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie, která má stejnou právní sílu jako Smlouvy. Základní práva, která jsou zaručena Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a která vyplývají z ústavních tradic společných členským státům, navíc tvoří obecné zásady práva Unie.

                  Tato práva, svobody a zásady budou nadále v Unii v plném rozsahu zachovány a chráněny, a to jak během procesu jednání se Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii, včetně jakýchkoli přechodných ustanovení, tak po vystoupení Spojeného království z Unie.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               •Právní základ

               Spojené království oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie. V důsledku toho je právním základem jednání a uzavření dohody o vystoupení článek 50 Smlouvy o Evropské unii. Přechodná opatření mohou být stanovena pouze v dohodě o vystoupení.

               Je třeba připomenout, že v souladu s čl. 106 písm. a) Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii se článek 50 Smlouvy o Evropské unii vztahuje rovněž na Evropské společenství pro atomovou energii.

               Podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, na nějž článek 50 Smlouvy o Evropské unii odkazuje, Komise podává Radě doporučení a Rada přijme rozhodnutí, kterým dá zmocnění k zahájení jednání a jmenuje vyjednavače Unie. Rozhodnutí Rady, které doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017, se přijímá stejným postupem.

               •Volba nástroje

                  Podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii má být se Spojeným královstvím vyjednána dohoda o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie. Ustanovení čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Komise podává Radě doporučení a Rada přijme rozhodnutí, kterým dá zmocnění k zahájení jednání a jmenuje vyjednavače Unie. Rozhodnutí Rady je vhodným nástrojem pro doplnění rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017.

               3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Očekává se, že toto doporučení nebude mít bezprostřední rozpočtové důsledky, pokud jde o proces jednání. Je třeba připomenout, že rozpočtové důsledky dohody podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii budou uvedeny, jakmile budou předloženy příslušné návrhy týkající se podpisu a uzavření dohody o vystoupení.

               4.OSTATNÍ PRVKY

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Článek 1 doporučeného rozhodnutí Rady doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 za účelem zmocnění Komise k jednání, v rámci jednání o dohodě se Spojeným královstvím o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie, o všech zbývajících otázkách týkajících se spořádaného vystoupení Spojeného království a jakýchkoli přechodných ustanovení.

               •Zveřejnění rozhodnutí a směrnic pro jednání uvedených v příloze

                  Stejně jako v případě předchozích směrnic pro jednání Komise navrhuje Radě, aby zveřejnila rozhodnutí, kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie, jakož i doplňujících směrnic pro jednání uvedených v jeho příloze.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie.

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvy, a zejména na článek 50 Smlouvy o Evropské unii ve spojení s čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               s ohledem na pokyny Evropské rady,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 29. dubna 2017 Evropská rada přijala pokyny, které vymezují rámec pro jednání podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii a stanoví obecné zásady, kterými se Unie bude během jednání řídit.

               (2)Dne 22. května 2017 Rada schválila zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie a přijala směrnice pro sjednání dohody.

               (3)Jednání byla zahájena dne 19. června 2017.

               (4)Dne 3. října 2017 Evropský parlament přijal usnesení o stavu jednání se Spojeným královstvím.

               (5)Berouce na vědomí dosavadní pokrok, Evropská rada dne 20. října 2017 vyzvala k pokračování v práci s cílem dosažené sblížení postojů upevnit a pokročit v jednáních tak, aby bylo možné co nejdříve postoupit do jejich druhé fáze. Evropská rada tedy vyzvala Radu a Komisi jako vyjednavače Unie, aby zahájily interní přípravná jednání, včetně jednání o případných přechodných ustanoveních.

               (6)Dne 8. prosince 2017 Komise ve svém sdělení o stavu jednání se Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské Unii doporučila, aby Evropská rada přijala závěr, že v první fázi jednání se Spojeným královstvím o spořádaném vystoupení z Evropské unie bylo dosaženo dostatečného pokroku, a že vyjednávání tedy mohou postoupit do druhé fáze. Komise rovněž uvedla, že je připravena zahájit bezprostředně práci na přechodných ustanoveních, pokud tak Evropská rada rozhodne.

               (7)Doporučení Komise vychází ze společné zprávy vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 Smlouvy o EU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie ze dne 8. prosince 2017.

               (8)Dne 13. prosince 2017 Evropský parlament přijal usnesení o stavu jednání se Spojeným královstvím.

               (9)Ve svých pokynech ze dne 15. prosince 2017 Evropská rada uvítala pokrok dosažený v první fázi jednání a rozhodla, že pokrok je dostatečný k postoupení do druhé fáze jednání týkajících se procesu přechodu a rámce pro budoucí vztahy. Evropská rada vyzvala Komisi jako vyjednavače Unie a Spojené království, aby dokončily práci na všech otázkách souvisejících s vystoupením, včetně otázek, které v první fázi nebyly dosud řešeny, a to v souladu s pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017, a aby upevnily dosažené výsledky zejména vypracováním příslušných částí dohody o vystoupení. Evropská rada vyzvala Komisi, aby za tímto účelem předložila vhodná doporučení a aby Rada přijala dodatečné směrnice pro jednání týkající se přechodných ustanovení.

               (10)Proto je nutné doplnit směrnice pro jednání uvedené v příloze rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017.

               (11)V souladu s čl. 106 písm. a) Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii se článek 50 Smlouvy o Evropské unii vztahuje na Evropské společenství pro atomovou energii,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise vede jednání jménem Unie o dohodě se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii, s přihlédnutím k rámci jeho budoucích vztahů s Unií, s ohledem na pokyny přijaté Evropskou radou a v souladu se směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 doplněných směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí.

                  Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        COM(2017) 784 final

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se doplňuje rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o dohodě o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie

               PŘÍLOHA

                  Doplňující směrnice pro sjednání dohody se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o podmínkách jeho vystoupení z Evropské unie

               1.V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017 a směrnicemi Rady pro jednání ze dne 22. května 2017 byla první fáze jednání zaměřena na práva občanů, finanční vypořádání a otázky týkající se ostrova Irsko, další otázky související s rozlukou a správu dohody o vystoupení.

               2.Berouce na vědomí dosavadní pokrok, Evropská rada dne 20. října 2017 vyzvala k pokračování v práci s cílem dosažené sblížení postojů upevnit a pokročit v jednáních tak, aby bylo možné co nejdříve postoupit do jejich druhé fáze. Evropská rada tedy vyzvala Radu a Komisi jako vyjednavače Unie, aby zahájily interní přípravná jednání, včetně jednání o případných přechodných ustanoveních.

               3.Na základě:

               –doporučení učiněného ve sdělení Komise o stavu jednání se Spojeným královstvím podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii ze dne 8. prosince 2017
                  1
               ,

               –společné zprávy vyjednavačů Evropské unie a vlády Spojeného království o pokroku v první fázi jednání podle článku 50 Smlouvy o EU o spořádaném vystoupení Spojeného království z Evropské unie ze dne 8. prosince 2017, z níž doporučení Komise vychází,

               Evropská rada dne 15. prosince 2017 uvítala pokrok dosažený v první fázi jednání a rozhodla, že pokrok je dostatečný k postoupení do druhé fáze jednání týkající se přechodu a rámce pro budoucí partnerství.

               4.Evropská rada rovněž jasně uvedla, že jednání ve druhé fázi mohou pokračovat pouze tehdy, pokud budou v plném rozsahu dodrženy všechny závazky přijaté během první fáze jednání a pokud budou co nejrychleji důsledně provedeny do právního vyjádření. Během druhé fáze jednání by mělo být rovněž dosaženo obecné dohody ohledně rámce budoucích vztahů se Spojeným královstvím. To bude vyžadovat další pokyny Evropské rady.

               5.Tento soubor směrnic pro jednání je určen pro druhou fázi jednání, a proto doplňuje první soubor směrnic pro jednání přijatý dne 22. května 2017. Pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017, jakož i obecné zásady a procesní postupy pro vedení jednání stanovené ve směrnicích Rady pro jednání ze dne 22. května 2017 se budou nadále v plném rozsahu vztahovat na tuto fázi jednání, a to i pokud jde o územní působnost dohody o vystoupení, včetně jejích ustanovení o přechodných ustanoveních, a budoucího rámce; tyto směrnice pro jednání by proto měly stejně jako první soubor směrnic pro jednání plně respektovat body 4 a 24 pokynů Evropské rady ze dne 29. dubna 2017, zejména pokud jde o Gibraltar.

               6.Vzhledem ke specifické povaze otázek týkajících se ostrova Irsko by práce na podrobných ustanoveních během druhé fáze jednání nutných k provedení zásad a závazků uvedených ve společné zprávě měla pokračovat v samostatném segmentu, přičemž některá z nich by byla provedena do dohody o vystoupení a jiná do rámce pro budoucí vztahy.

               I.Otázky týkající se spořádaného vystoupení Spojeného království z Evropské unie

               7.V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 15. prosince 2017 a směrnicemi pro jednání, které tvoří přílohu rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2017, doplněnými těmito směrnicemi pro jednání, je nezbytné dokončit práci na všech otázkách souvisejících s vystoupením, včetně otázek, které v první fázi nebyly dosud řešeny.

               8.Jednání ve druhé fázi by měla dále provést výsledky jednání do právního vyjádření, včetně výsledků získaných během první fáze, které by měly být případně přizpůsobeny s ohledem na přechodná ustanovení uvedená níže. Jak je uvedeno v prvním souboru směrnic pro jednání, v dohodě o vystoupení by mělo být uvedeno, že právo Unie se ke dni vystoupení přestane vztahovat na zámořské země a území, jež udržují se Spojeným královstvím zvláštní vztahy
                  2
               , a na evropská území, za jejichž zahraniční vztahy převzalo Spojené království odpovědnost, na něž se Smlouvy vztahují na základě článku 355 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               II.přechodná ustanovení

               9.Pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017 stanoví obecné hlavní zásady, které se vztahují na všechny dohody se Spojeným královstvím, jakož i na všechna přechodná ustanovení:

               –dohoda bude muset být založena na rovnováze práv a povinností a musí zajistit rovné podmínky pro obě strany,

               –zachování integrity jednotného trhu vylučuje možnost účasti založené na odvětvovém přístupu,

               –země, která není členem Unie a která neplní stejné povinnosti jako členský stát, nemůže mít stejná práva a požívat stejných výhod jako členský stát,

               –čtyři svobody jednotného trhu jsou nedělitelné a není tedy možné si z nich vybírat dle libosti,

               –Unie si zachovává svou autonomii, pokud jde o rozhodování a úlohu Soudního dvora Evropské unie. Podle pokynů Evropské rady ze dne 15. prosince 2017 se to vztahuje zejména na pravomoc Soudního dvora Evropské unie.

               10.Kromě těchto hlavních zásad pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017 stanoví zvláštní podmínky platící pro případná přechodná ustanovení. V rozsahu, v jakém to bude nutné a z právního hlediska možné, mohou jednání usilovat o stanovení přechodných ujednání v zájmu Unie a případně s ohledem na dosažený pokrok o propojení s předpokládaným rámcem budoucích vztahů. Taková přechodná ujednání musí být jasně vymezená a přesně časově omezená a musí podléhat účinným mechanismům vymáhání.

               11.Tyto doplňující směrnice pro jednání vycházejí ze zásad a podmínek stanovených v pokynech Evropské rady ze dne 15. prosince 2017 a dále je rozvíjejí.

               12.V souladu s uvedenými pokyny by se přechodná ustanovení uvedená v dohodě o vystoupení měla vztahovat na celé acquis Unie, včetně záležitostí Euratomu. Bez ohledu na bod 17 těchto směrnic pro jednání by se acquis Unie mělo použít na Spojené království a ve Spojeném království, jako kdyby bylo členským státem. Jakékoli změny acquis by se během přechodného období měly automaticky uplatnit na Spojené království a ve Spojeném království. Pokud jde o akty přijaté podle hlavy V části III Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se
                  prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jimiž je Spojené království před svým vystoupením vázáno, měl by během přechodného období nadále platit článek 4a protokolu (č. 21) připojeného ke Smlouvám. Spojenému království by však již nemělo být dovoleno využít svého práva podle protokolu (č. 21) účastnit se (na základě zásady opt-in) jiných opatření než opatření uvedených v článku 4a uvedeného protokolu.

               13.Během přechodného období by právní předpisy Unie, na něž se vztahují tato přechodná ustanovení, měla mít ve Spojeném království stejné právní účinky jako v rámci Unie.

               14.V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017 je rovněž třeba připomenout, že od data vystoupení z Evropské unie Spojené království již nebude moci využívat dohod uzavřených Unií nebo členskými státy jednajícími jejím jménem, ani dohod uzavřených Unií a jejími členskými státy jednajícími společně. Je-li to v zájmu Unie, může Unie zvážit zda a jakým způsobem budou dohodnuta ustanovení, která by zachovala účinky dohod, pokud jde o Spojené království během přechodného období. Spojené království by však již nemělo být členem jakýchkoli orgánů zřízených uvedenými dohodami.

               15.V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 15. prosince 2017 přechodná ustanovení vyžadují, aby se Spojené království během přechodného období nadále účastnilo celní unie a jednotného trhu (se všemi čtyřmi svobodami). Spojené království by měla přijmout všechna nezbytná opatření k zachování integrity jednotného trhu a celní unie. Spojené království by mělo nadále dodržovat obchodní politiku Unie. Mělo by rovněž zejména zajistit, aby jeho celní orgány nadále jednaly v souladu s posláním celních orgánů EU, mimo jiné vybíraly cla stanovená ve společném celním sazebníku a prováděly všechny kontroly nezbytné podle právních předpisů Unie na hranicích vůči jiným třetím zemím.

               16.V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 29. dubna 2017 a prvním souborem směrnic pro jednání ze dne 22. května 2017 jakékoli časově omezené prodloužení použitelnosti acquis Unie vyžaduje, aby se uplatňovaly stávající nástroje a struktury Unie týkající se regulace, rozpočtu, dohledu, justice a vymáhání, včetně pravomoci Soudního dvora Evropské unie.

               17.Ve vztahu k uplatňování acquis Unie na Spojené království by proto dohoda o vystoupení měla během přechodného období zachovat pravomoci orgánů (zejména plnou jurisdikci Soudního dvora Evropské unie), institucí a jiných subjektů Unie ve vztahu ke Spojenému království a fyzickým a právnickým osobám Spojeného království. V souladu s pokyny Evropské rady ze dne 15. prosince 2017 by však Spojené království již nemělo působit v orgánech Unie ani jmenovat či volit jejich členy ani se účastnit rozhodování či správy orgánů, institucí a jiných subjektů Unie.

               18.Aniž je dotčen bod 17, mělo by být Spojené království během přechodného období pozváno bez hlasovacího práva k účasti na zasedání stálých výborů nebo odborných skupin Komise či jiných podobných subjektů nebo orgánů, institucí a jiných subjektů, v nichž jsou zastoupeny členské státy:

               –pokud se jednání týkají jednotlivých aktů, které jsou určeny Spojenému království nebo fyzickým či právnickým osobám Spojeného království, nebo

               –pokud je účast Spojeného království z hlediska Unie nezbytná pro účinné provádění acquis během přechodného období.

               19.Dohoda o vystoupení by měla stanovit přesné podmínky a jasný rámec, na jejichž základě by tato výjimečná účast měla být povolena.

               20.Měly by být rovněž stanoveny zvláštní procesní postupy, jež budou v souladu s body 17 a 18, za účelem stanovení a přidělení rybolovných práv (celkový přípustný odlov) během přechodného období.

               21.Přechodná ustanovení by se měla použít ode dne vstupu dohody o vystoupení v platnost a měla by se používat nejdéle do 31. prosince 2020.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final

                     (2)

                        Uvedené ve dvanácti posledních odrážkách přílohy II Smlouvy o fungování Evropské unie.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Společné doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            kterým se Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku zmocňují zahájit jednání a jednat s Chilskou republikou o modernizované dohodě o přidružení
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Chile bylo první jihoamerickou zemí, která s EU uzavřela dohodu o přidružení (dále jen „dohoda“). Tato dohoda, která obsahuje ustanovení týkající se politiky, spolupráce a obchodu, se prozatímně uplatňovala od 1. února 2003. Dohoda vstoupila v platnost 1. března 2005.

               Provádění dohody značně pokročilo a její institucionální rámec je plně funkční. Dohoda přispěla k posílení vztahů mezi EU a Chile (dále jen „strany“) a otevřela cestu k vymezení nových oblastí spolupráce a zahájení nových dialogů o politice. Pokud jde o obchodní záležitosti, dohoda zahrnuje dohodu o volném obchodu, která přispívá k výraznému růstu dvoustranného obchodu a investic.

               Během schůzky na okraji summitu EU-CELAC uspořádaného v Santiagu ve dnech 26. a 27. ledna 2013 se vedoucí představitelé EU a Chile dohodli, že prozkoumají možnosti, jak dohodu po 10 letech jejího provádění modernizovat. V dubnu 2015 bylo na 6. zasedání Rady přidružení EU-Chile schváleno zřízení společné pracovní skupiny (dále jen „pracovní skupina“) pro modernizaci dohody. Cílem pracovní skupiny bylo provést analýzu rozsahu působnosti na základě posouzení míry ambicí pro zahájení jednání o modernizaci dohody ve všech oblastech. Pracovní skupina vytvořila dvě podskupiny, z nichž jedna měla na starosti politiku a spolupráci a druhá obchod. Podskupiny dokončily svoji práci u příležitosti 14. zasedání Výboru pro přidružení EU-Chile, jež se konalo dne 31. ledna 2017.

               Na základě toho, že zahrne záležitosti politiky, bezpečnosti, odvětvové spolupráce a obchodu, by se modernizovaná dohoda měla stát rámcem pro vztahy mezi EU a Chile. Hlavním cílem politiky je prohloubit vztahy mezi EU a Chile prostřednictvím nového komplexního dokumentu, který nahradí stávající dohodu a přitom rozšíří její nynější působnost a zohlední nové dvoustranné a globální politické a ekonomické výzvy. Proces modernizace by měl na základě zkušeností z provádění stávající dohody zohledňovat prohlubující se proces integrace EU a přistoupení nových členských států EU i vývoj role EU a Chile na mezinárodní scéně.

               Pokud jde o obchodní záležitosti, k významnému vývoji v politice došlo i na celosvětové úrovni a strany uzavřely s třetími partnery velmi ambiciózní a komplexní dohody, které značně překračují rámec ustanovení dohody o volném obchodu mezi EU a Chile.

               Přípravná jednání, která se uskutečnila v pracovní skupině, přispěla k vymezení řady parametrů, které by proces modernizace měl zohledňovat. Pokud jde o část týkající se politiky a spolupráce, pracovní skupina přispěla k dosažení počáteční shody ohledně možné struktury a působnosti nové dohody. Pracovní skupina rovněž pomohla určit možné oblasti společného zájmu pro budoucí spolupráci se zaměřením na pokračující mezinárodní spolupráci mezi EU a Chile v rámci Agendy 2030 a dosažení cílů udržitelného rozvoje.

               Pokud jde o obchodní záležitosti, analýza rozsahu působnosti zohlednila úroveň ambicí a rozsah působnosti, kterých by strany mohly dosáhnout při komplexní modernizaci obchodní části dohody. Potvrdila společný cíl, jímž je ambiciózní modernizace rámce pro dvoustranné obchodní a investiční vztahy, a to na základě stávající dohody a nad rámec závazků v rámci WTO. Jednání by měla být vedena s přihlédnutím k nejnovějším obchodním dohodám, které strany sjednaly a uzavřely, a k potřebě zajistit doplňkovost a soudržnost s těmito jednáními a dohodami.

                  Modernizovaná dohoda by proto měla stanovit co nejvyšší možnou úroveň liberalizace obchodu se zbožím a službami, investic a přístupu ke státním zakázkám. Měla by zajistit vysokou úroveň ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení. Dále by měla rozšířit působnost stávajících obchodních ustanovení v odstraňování necelních překážek a v jiných regulačních aspektech a aspektech založených na pravidlech. Modernizovaná dohoda by měla zajistit právo stran sledovat legitimní cíle veřejné politiky ve všech příslušných oblastech. Rovněž by měla představovat pokrok v dalších otázkách, jako jsou obchod a udržitelný rozvoj, obchod a rovnost žen a mužů, obchod a malé a střední podniky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Toto doporučení je v souladu s Globální strategií zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, která stanoví, vedle dalších cílů, prohlubování vztahů s Latinskou Amerikou a Karibikem prostřednictvím uzavírání dvoustranných partnerství.

               Doporučení je v souladu se sdělením „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“, v němž je zdůrazněna potřeba dosáhnout pokroku ve dvoustranných vztazích EU, aby se zajistily zaměstnanost a růst komplexním vypořádáním se s obchodními a investičními překážkami při současném zajištění vysoké úrovně sociální a environmentální ochrany EU a dalších cílů politiky, včetně udržitelného rozvoje a konkrétních potřeb malých a středních podniků. Sdělení „Obchod pro všechny“ zdůraznilo, že Komise po úspěšném dokončení analýzy rozsahu působnosti požádá o směrnice pro jednání o modernizaci dohody.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Toto doporučení je v souladu s Agendou pro změnu, jež byla přijata v roce 2011 jako základ pro rozvojovou politiku EU vůči zemím, které nejsou členy EU. V této souvislosti Chile postoupilo na úroveň vyšší, než představuje pomoc EU v rámci dvoustranné spolupráce, a hledal se nový vzorec mezinárodní spolupráce vycházející z Evropského konsensu o rozvoji a Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Základem doporučení je ustanovení čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Účelem dohody je modernizovat stávající dohodu o přidružení mezi EU a Chile. Proto by opatření mělo být provedeno na úrovni EU.

               Společná obchodní politika je uvedena mezi oblastmi výlučné pravomoci Unie v článku 3 Smlouvy o fungování EU a podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii se v oblastech výlučné pravomoci zásada subsidiarity neuplatňuje.

               •Proporcionalita

               Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) zmocňují zahájit jednání o modernizované dohodě s Chile, nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné či vhodné pro dosažení cílů politiky.

               Pokud jde o obchodní záležitosti, byly v souladu se zásadou proporcionality posouzeny veškeré přiměřené možnosti opatření politiky s cílem posoudit pravděpodobnou účinnost těchto opatření politiky, jak je podrobně popsáno ve zprávě o posouzení dopadů.

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Rady Evropské unie

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Hodnocení ex post hospodářského dopadu obchodní části dohody provedl v roce 2012 externí konzultant. Další podrobnosti jsou uvedeny ve zprávě o posouzení dopadů připojené k tomuto doporučení.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Mezi 8. červnem a 8. zářím 2016 provedla Komise veřejnou konzultaci online, která byla zveřejněna na internetových stránkách Generálního ředitelství pro obchod a na internetových stránkách „EU Survey“ (nástroj Komise pro veřejné konzultace online). Zúčastněné strany byly vyzvány, aby odpověděly na otázky týkající se široké škály témat v oblasti obchodu a investic mezi EU a Chile. Shrnutí odpovědí v rámci veřejné konzultace je připojeno ke zprávě o posouzení dopadů a odpovědi zúčastněných stran byly zveřejněny na internetových stránkách GŘ pro obchod.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Provedením analýzy ex ante, pokud jde o možný dopad modernizace obchodní části dohody, byl pověřen externí konzultant. Tato externí studie je připojena ke zprávě o posouzení dopadů.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů týkající se modernizace obchodní části dohody bylo provedeno.  Zpráva o posouzení dopadů a souhrnný přehled, jakož i kladné stanovisko Výboru pro kontrolu regulace jsou přiloženy k tomuto doporučení.

                  Kromě tohoto posouzení dopadů budou možné hospodářské, sociální, lidskoprávní a environmentální dopady obchodní části modernizované dohody přezkoumány nezávislým hodnocením dopadů. Provedou je externí konzultanti ve stejné době, v jaké se uskuteční jednání, a bude vycházet z rozsáhlé, nepřetržité konzultace se zúčastněnými stran, zejména občanskou společností. Posouzení dopadů na udržitelnost bude dokončeno předtím, než bude modernizovaná dohoda parafována, a jeho výsledky budou podkladem pro proces jednání.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Z nových obchodních příležitostí a úspor nákladů v důsledku liberalizace obchodu a z posíleného právního rámce, jakož i z ustanovení zlepšujících celní postupy a zvyšujících regulační transparentnost by měly mít prospěch malé a střední podniky. Zpráva o posouzení dopadů obsahuje podrobné informace o možných dopadech na zúčastněné strany a hospodářská odvětví.

               •Základní práva

                  EU bude usilovat o zahrnutí zvláštních ustanovení o demokracii, právním státu, lidských právech a základních svobodách, které je třeba vymezit jako základní prvky této dohody.

                  Zpráva o posouzení dopadů modernizované obchodní části dohody se zabývá otázkami základních práv z hlediska sociálních, environmentálních a lidských práv. Obchodní část modernizované dohody by například, v souladu se zavedenou politikou EU, měla obsahovat kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Obchodní část moderní dohody bude mít v důsledku liberalizace celních sazeb omezený nepříznivý dopad na rozpočet EU ve formě cel. Nepřímé pozitivní dopady se očekávají v podobě zvýšení zdrojů souvisejících s daní z přidané hodnoty a hrubého národního důchodu.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  V souladu se závazkem učiněným ve sdělení z roku 2015 „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“ bude provedeno důkladné ex post hodnocení účinků obchodní části modernizované dohody, jakmile bude v platnosti dostatečně dlouho, aby byly k dispozici smysluplné údaje. Zpráva o posouzení dopadů obsahuje podrobné informace o zamýšlených mechanismech monitorování a hodnocení.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Procedurální aspekty

                  Vyjednávací tým bude sestávat z Komise a vysoké představitelky.

               V souladu s čl. 218 odst. 4 SFEU se navrhuje, aby Rada určila zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno. Pracovní skupina pro Latinskou Ameriku a Karibik bude konzultována ohledně částí modernizované dohody týkajících se politiky a spolupráce. Části modernizované dohody související s obchodem se budou konzultovat s Výborem pro obchodní politiku.

               Evropský parlament bude v souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU informován ve všech etapách postupu.

               Přesná struktura dohody bude určena s ohledem na další posouzení posudku 2/15 Soudního dvora.

               Komise a vysoká představitelka budou informovat Chile o vnitřních pravidlech EU týkajících se transparentnosti a o přístupu Rady Evropské unie a Evropského parlamentu k projednávaným dokumentům.

               Komise a vysoká představitelka vítají skutečnost, že se členové Rady Evropské unie spolu se svými parlamenty v souladu se svými institucionálními postupy stále více v rané fázi zabývají obchodními jednáními. Vyzývá členy Rady Evropské unie, aby učinili totéž v souvislosti s tímto doporučením pro rozhodnutí Rady, a to s náležitým přihlédnutím k rozhodnutí Rady 2013/488/EU.

               Komise a vysoká představitelka doporučují, aby byly směrnice pro jednání zveřejněny ihned po jejich přijetí.

               Toto doporučení pro rozhodnutí Rady bude odtajněno, až budou směrnice pro jednání uvedené v příloze odděleny od doporučení.

               Společné doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               kterým se Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku zmocňují zahájit jednání a jednat s Chilskou republikou o modernizované dohodě o přidružení

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“),

               VZHLEDEM k tomu, že by se mělo zahájit jednání s cílem uzavřít modernizovanou dohodu o přidružení s Chile, která nahradí dohodu, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé
                  1
               ,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               (1)Komise a vysoká představitelka se zmocňují jednat jménem Unie o modernizované dohodě o přidružení s Chile (dále jen „dohoda“).

               (2)Vyjednávací tým Unie povede Komise.

               Článek 2

               Jednání se řídí směrnicemi Rady pro jednání stanovenými v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Při jednáních je konzultována Pracovní skupina Rady pro Latinskou Ameriku a Karibik. Části dohody související s obchodem se konzultují s Výborem pro obchodní politiku.

               Článek 4

               Rozhodnutí a jeho přílohy budou zveřejněny ihned po schválení.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi a vysoké představitelce.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 352, 30.12.2002, s. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            PŘÍLOHA
            společného doporučení pro rozhodnutí Rady,
            kterým se Evropská komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku zmocňují zahájit jednání a jednat s Chile o modernizované dohodě o přidružení
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ O MODERNIZOVANÉ DOHODĚ O PŘIDRUŽENÍ S CHILE

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               PŘÍLOHA

               SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ O MODERNIZOVANÉ DOHODĚ O PŘIDRUŽENÍ S CHILE

               A.
                     POVAHA A PŮSOBNOST DOHODY

               Cílem jednání je uzavřít s Chile komplexní dohodu (dále jen „modernizovaná dohoda“), která zmodernizuje a nahradí stávající dohodu zavádějící přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé
                  1
                (dále jen „dohoda o přidružení“).

               Jednání by měla rozšířit nynější působnost dohody o přidružení a přizpůsobit ji novým politickým a ekonomickým globálním výzvám, nové realitě partnerství mezi EU a Chile a úrovni ambicí nedávno uzavřených dohod a jednání vedených EU a Chile.

               Modernizovaná dohoda by měla vytvořit soudržný, komplexní, moderní právně závazný rámec pro vztahy EU s Chile.

               Vzhledem k tomu, že Chile postoupilo na úroveň vyšší, než jakou představuje pomoc EU v rámci dvoustranné spolupráce, je důležité, aby byl nový vzor spolupráce mezi EU zohledněn v obsahu a struktuře modernizované dohody. Ta by měla zohledňovat transformační povahu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a roli mezinárodní rozvojové spolupráce při dosahování cílů udržitelného rozvoje.

               Dohoda by měla stanovit posílenou politickou spolupráci v zahraničních a bezpečnostních záležitostech.

               Přesná struktura dohody bude určena s ohledem na další vyhodnocení posudku 2/15 Soudního dvora.

               B.
                     NAVRHOVANÝ OBSAH DOHODY

               I.
                     Obecné zásady a cíle

               Modernizovaná dohoda by měla být založena na respektování demokratických zásad, právního státu, lidských práv a základních svobod, jak jsou zakotveny zejména v Chartě OSN a dalších příslušných nástrojích v oblasti lidských práv, mimo jiné ve Všeobecné deklaraci lidských práv. Tyto dokumenty, spolu s první částí doložky EU o nešíření zbraní hromadného ničení, by měly představovat zásadní prvky modernizované dohody. Dohoda by měla skýtat možnost jednostranného částečného nebo úplného pozastavení v případě porušení uvedených zásad.

               Modernizovaná dohoda by měla Chile a EU umožnit, aby posílily své institucionální kapacity, veřejné politiky a legislativní rámce a aby v rámci klíčových mnohostranných a regionálních fór a institucí vystupovaly jako strategičtí partneři, kdykoli se tak dohodnou.

               Modernizovaná dohoda by měla požadovat, aby každá strana přijala veškerá nezbytná opatření k zajištění účinnosti jejích ustanovení, včetně jejich dodržování na všech úrovních státní správy.

               Modernizovaná dohoda by měla zohlednit společné kulturní dědictví a pevné historické, politické a hospodářské svazky, které obě strany spojují, a měla by být v souladu s těmito základními zásadami a hlavními cíli:

               ·přizpůsobit obsah dohody o přidružení tak, aby lépe zohledňovala nejnovější vývoj ve světě,

               ·zohlednit sdílené hodnoty demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu,

               ·zohlednit závazek podporovat pevnější přidružení za účelem zajištění prosperity a blahobytu pro jejich občany,

               ·posílit užší koordinaci ve dvoustranných a mezinárodních otázkách oboustranného zájmu, včetně regionálních aspektů,

               ·posílit spolupráci ve dvoustranných, regionálních a celosvětových otázkách společného zájmu,

               ·zohlednit význam pevného a účinného mnohostranného systému, založeného na mezinárodním právu, prostřednictvím zachování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti a při řešení společných výzev,

               ·zohlednit uznání toho, že udržitelný rozvoj je zastřešujícím cílem stran a že strany budou usilovat o zajištění dodržování, podpory a účinného provádění mezinárodních dohod a norem v oblasti životního prostředí a práce, které jsou v souladu s acquis EU. Měla by rovněž zohlednit závazek stran, že nebudou podporovat obchod nebo přímé zahraniční investice snižováním úrovně domácích právních předpisů a norem v oblasti životního prostředí, práce, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, základních pracovních norem nebo politik a právních předpisů, jakož i závazek zlepšit právní předpisy, politiky a základní úroveň ochrany životního prostředí a práce.

               Cílem obchodních a investičních ustanovení dohody by mělo být zvýšit obchod a investice mezi EU a Chile realizací nevyužitého potenciálu dvoustranného partnerství, vytvořit nové hospodářské příležitosti, zlepšit podmínky pro spotřebitele, zvýšit konkurenceschopnost, vytvářet pracovní místa a podporovat růst, a to mimo jiné prostřednictvím:

               ·postupné a oboustranné liberalizace obchodu se zbožím a službami, investic a přístupu k vyhlašovaným veřejným zakázkám,

               ·vysoké úrovně ochrany investic,

               ·vysoké úrovně ochrany práv duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení,

               ·vysoké úrovně ochrany spotřebitelů,

               ·odstraňování a omezovaní zbytečných necelních překážek či toho, že se jim bude předcházet,

               ·práva regulovat hospodářskou činnost ve veřejném zájmu, dosahovat legitimních cílů veřejné politiky, jako jsou ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitelů, soukromí, ochrana údajů a podpora kulturní rozmanitosti,

               ·opatření k zajištění toho, aby mezinárodní obchod přispíval k dosahování ústředního cíle udržitelného rozvoje, a odhodlání stran dohodu odpovídajícím způsobem provádět,

               ·sdíleného cíle stran zohlednit specifické problémy, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, když přispívají k rozvoji obchod a investicí,

               ·odhodlání stran komunikovat se všemi relevantními zúčastněnými stranami z občanské společnosti, včetně soukromého sektoru, odborů a dalších nevládních organizací,

               ·odhodlání stran plnit dohodu v plném souladu s jejich právy a povinnostmi v rámci WTO, které jsou oporou mnohostranného obchodního systému.

               II.
                     Oblasti spolupráce

               Dohoda by měla podporovat co nejširší rozsah spolupráce, z něhož by v zásadě neměla být vyloučena žádná oblast činnosti. Měla by vycházet ze zkušeností z nynější spolupráce a usilovat o zajištění účinné mezinárodní spolupráce při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a dosahování cílů udržitelného rozvoje.

               Dohoda by měla obsahovat závazek obou stran prohloubit vzájemnou spolupráci na základě výměny znalostí a osvědčených postupů v oblastech společného zájmu a současně zohlednit skutečnost, že Chile je zemí s vysokými příjmy a členem OECD. Měla by odrážet význam posílení činností odvětvové spolupráce, které by měly být zaměřeny zejména na vypracování konkrétních návrhů a opatření, stanovení strategických cílů a pěstování dynamické kultury založené na konzultacích a koordinaci.

               Měla by stranám umožňovat určit způsoby vypracování a použití moderních, účinných a dynamických pracovních metod a umožňovat společné posouzení výsledků na základě strategických cílů. Měla by podporovat vytváření sítí kontaktů a posílit kapacity nezbytné pro plánování, provádění, měření, hodnocení a šíření výsledků tohoto vztahu.

               Oblasti spolupráce:

               ·Společná zahraniční a bezpečnostní politika

               ·Odzbrojení a nešíření zbraní

               ·Lidská práva, právní stát a řádná správa věcí veřejných

               ·Rovnost žen a mužů

               ·Mezinárodní bezpečnost a kyberprostor

               ·Boj proti terorismu

               ·Justiční spolupráce

               ·Boj proti nedovolenému obchodu s drogami, organizované trestné činnosti a korupci

               ·Mezinárodní migrace

               ·Konzulární ochrana

               ·Bezpečnost občanů

               ·Spolupráce při řešení mezinárodních krizí

               ·Podnikání a průmysl

               ·Suroviny

               ·Sociální odpovědnost podniků

               ·Otázky zaměstnanosti a sociální otázky

               ·Regionální spolupráce

               ·Mládež

               ·Kultura

               ·Udržitelná energetika

               ·Životní prostředí

               ·Změna klimatu

               ·Oběhové hospodářství

               ·Rybolov

               ·Správa oceánů

               ·Připravenost na katastrofy

               ·Mezinárodní spolupráce a rozvoj

               ·Modrý růst

               ·Výzkum, věda, technologie a inovace

               ·Pozorování Země

               ·Strategie digitální politiky

               ·Moderní lidský kapitál

               ·Vzdělávání a vysokoškolské vzdělávání

               ·Cestovní ruch

               ·Ochrana osobních údajů

               ·Statistika

               ·Případně další oblasti

               III.
                     Obchod a investice

               Povaha a působnost

               Cílem obchodní a investiční části modernizované dohody by mělo být zvýšit úroveň ambicí ve všech oblastech stávající dohody. Ta by měla zajistit další a komplexní oboustrannou liberalizaci obchodu se zbožím a službami a zavedení prováděcích pravidel pro širokou škálu otázek souvisejících s obchodem a investicemi, jak je uvedeno níže. Dohoda by také měla stanovit postupnou a oboustrannou liberalizaci investic, ochranu investic a další oboustranný přístup k trhům veřejných zakázek. Cílem dohody by dále mělo být odstranění zbytečných překážek pro obchod a investice, včetně stávajících necelních překážek, a to prostřednictvím účinných a účelných mechanismů, a usilovat o ambiciózní úroveň regulační soudržnosti u zboží a služeb, a to i na základě posílené spolupráce mezi regulačními orgány.

               Pravidly dohody pro regulační soudržnost by zejména nemělo být dotčeno právo stran vydávat předpisy v souladu s úrovní ochrany zdraví, bezpečnosti, spotřebitele, práce, údajů a životního prostředí, kterou každá ze stran pokládá za vhodnou, nebo jinak dosahovat legitimních cílů veřejné politiky, jako jsou kulturní rozmanitost nebo cíle udržitelného rozvoje (jak jsou vymezeny každou ze stran) prostřednictvím regulace.

               Obchodní a investiční část dohody by měla rovněž přispívat k podpoře udržitelného rozvoje a obecnějším hodnotám EU, jako jsou lidská práva, mimo jiné začleněním ustanovení o práci, životním prostředí a genderu, která souvisejí s obchodem, a to i na základě sociální odpovědnosti podniků, transparentnosti a podpory a účinného uplatňování mezinárodních pracovních a environmentálních norem. V zájmu takových opatření by v celé dohodě měl být zohledněn udržitelný rozvoj ve vztahu jak k sociálním, tak environmentálním otázkám.

               Dohoda by měla zajistit, aby všechny úrovně státní správy, včetně orgánů na nižší úrovni a příslušných subjektů, účinně dodržovaly ustanovení dohody.

               Dohoda by měla zohlednit specifické potřeby malých a středních podniků.

               Obchod se zbožím

               Další odstraňování cel

               Cílem dohody by měla být úplná liberalizace cel při současném stanovení zvláštního zacházení s produkty určenými jako citlivé, u nichž by se mělo usilovat o smysluplný přístup na trh například prostřednictvím delších dob odstraňování cel nebo prostřednictvím závazků k částečné liberalizaci (včetně celních kvót) s přihlédnutím k ofenzivním a defenzivním zájmům EU.

               Veškerá cla, daně nebo vývozní poplatky či jakákoli opatření rovnocenného účinku by měly být zrušeny a přijetí nových opatření tohoto druhu by mělo být zakázáno.

               Omezení dovozu a vývozu

               Dohoda by měla zakázat jakýkoli zákaz nebo omezení obchodu mezi stranami, včetně množstevních omezení nebo požadavků povolení, které nejsou odůvodněny specifickými výjimkami uvedenými níže, a měla by obsahovat posílená pravidla pro udělování dovozních a vývozních licencí, opravené zboží, repasované zboží a označování původu.

               Pravidla původu

               Cílem jednání by měla být aktualizace přílohy o pravidlech původu takovým způsobem, aby se v dohodě vyjasnila pravidla původu a správní spolupráce a zohlednil nejnovější vývoj v pravidlech původu EU. Cílem ustanovení o správní spolupráci by také mělo být zajistit, aby byly administrativní chyby řešeny odpovídajícím způsobem.

               V zájmu obchodu a investic EU by během jednání mohlo být zváženo rozšíření kumulace původu na třetí země.

               Záležitosti související s cly a usnadnění obchodu

               Dohoda by měla obsahovat ustanovení dále usnadňující obchod mezi stranami a zároveň zajistit účinnou kontrolu a opatření proti podvodům. Za tímto účelem by měla vycházet z dohody WTO o usnadnění obchodu a měla by zahrnovat podrobné stanovení povinností s cílem podpořit modernizaci a zjednodušení pravidel a postupů, standardizovanou dokumentaci, transparentnost, právní jistotu a spolupráci mezi celními orgány.

               Tato spolupráce by měla zahrnovat výměnu informací za účelem zajištění bezpečnosti dodavatelského řetězce a řízení rizik a případně zavedení vzájemného uznávaní metod řízení rizik, norem v oblasti rizik, bezpečnostních kontrol a programů obchodního partnerství pro důvěryhodné hospodářské subjekty, které dodržují pravidla, o nichž by měl rozhodnout a které by měl realizovat příslušný výbor. Měla by zahrnovat také modernizaci nynějších ustanovení o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech.

               Tato ustanovení by měla rovněž podporovat sbližování v oblasti usnadnění obchodu, a to prostřednictvím účinného provedení a uplatnění mezinárodních pravidel a norem v oblasti cel a dalších postupů souvisejících s obchodem, včetně ustanovení WTO a nástrojů Světové celní organizace a mimo jiné revidované Kjótské úmluvy.

               Necelní opatření

               Cílem dohody by mělo být odstranění zbytečných překážek obchodu a investic, včetně zbývajících necelních překážek, účinnými a účelnými mechanismy a podporou regulační soudržnosti u zboží a služeb mezi EU a Chile.

               Necelní překážky týkající se jednotlivých výrobků by měly být řešeny na základě žádosti a nabídky obdobně jako u výměn týkajících se celních koncesí. Dohoda by měla zahrnovat závazky ohledně necelních překážek týkající se jednotlivých odvětví. Dohoda by měla rovněž stanovit vhodné postupy, které by měly zabránit tomu, aby v budoucnu vznikly nové necelní překážky a další zbytečné překážky obchodu, a to i na základě transparentnosti v použitelných právních předpisech.

               Dohoda by měla zahrnovat ustanovení o státních obchodních podnicích s tím, že je třeba posoudit jakékoli případné narušení hospodářské soutěže a překážky obchodu a investic, které by to mohlo vytvořit.

               Řešit by se měla i otázka lokalizačních překážek obchodu (opatření zaměřených na ochranu, upřednostňování nebo podporu domácích hospodářských subjektů na úkor dováženého zboží, služeb nebo zahraničního duševního vlastnictví či duševního vlastnictví vyvinutého v zahraničí).

               Technické předpisy, normy a postupy posuzování shody

               Strany by měly dojednat komplexní ustanovení o technických překážkách obchodu, přičemž by měly vycházet z Dohody WTO o technických překážkách obchodu a jít i nad její rámec. Cílem těchto ustanovení by mimo jiné měly být kompatibilita a sbližování technických předpisů prostřednictvím uplatnění mezinárodních norem, zjednodušení požadavků testování a certifikace, např. přístupem založeným na posouzení rizik (včetně použití vlastního prohlášení o shodě v odvětvích, v nichž je to možné a vhodné), podporou využívání akreditace, posílením transparentnosti, zavedením mechanismu k prohloubení dialogu a spolupráce při řešení dvoustranných otázek týkajících se technických překážek obchodu a lepším šířením informací mezi dovozci a vývozci.

               Zváženy by mohly být odvětvové přílohy s podrobnějšími a konkrétnějšími pravidly.

               Sanitární a fytosanitární opatření

               Aby byla zajištěna soudržnost s jinými podobnými obchodními dohodami uzavřenými EU, měla by nová dohoda zahrnovat, s vhodnými institucionálními ujednáními, ustanovení stávající dohody o sanitárních a fytosanitárních opatřeních, připojené k nynější dohodě o přidružení, a měly by být zváženy případné úpravy v konkrétních oblastech, bude-li to zapotřebí.

               Nástroje na ochranu obchodu

               Ochranná opatření

               Dohoda by měla zahrnovat doložku o ochranných opatřeních, která stanoví, že kterákoli ze stran může přijmout vhodná opatření v souladu s Dohodou WTO o provádění článku XIX Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 nebo Dohodou WTO o ochranných opatřeních. Dohoda by měla také zajistit, aby taková ochranná opatření měla co nejmenší narušující účinek na dvoustranný obchod.

               Aby byly maximalizovány závazky v oblasti liberalizace a aby byla zajištěna nezbytná ochrana s přihlédnutím ke specifikám citlivých odvětví, měla by dohoda v zásadě obsahovat dvoustrannou ochrannou doložku, na jejímž základě může každá z obou stran částečně nebo plně odstranit preference, pokud v důsledku vstupu dohody v platnost růst dovozu výrobku od druhé strany způsobuje nebo hrozí způsobit vážnou újmu jejímu domácímu odvětví.

               Antidumpingová a vyrovnávací opatření

               Dohoda by měla obsahovat také doložku o antidumpingových a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví, že kterákoli ze stran může přijmout vhodná opatření proti dumpingu a/nebo napadnutelným subvencím v souladu s Dohodou WTO o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 nebo Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Dohoda by měla rovněž zahrnovat závazky nad rámec pravidel WTO v této oblasti v souladu s pravidly EU a předešlými dohodami.

               Zvláštní ustanovení

               Dohoda by měla uznat, že platby zelené kategorie nenarušují ceny, a proto by se na ně antidumpingová nebo vyrovnávací opatření v zásadě neměla zaměřovat.

               Obchod se službami a investice

               Liberalizace služeb a investic a digitální obchod

               V souladu s článkem V Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) by dohoda měla mít značné odvětvové pokrytí a měla by se vztahovat na všechny způsoby poskytování. Dohoda by ze své působnosti neměla nic apriorně vylučovat s výjimkou vyloučení audiovizuálních služeb ze služeb a závazků k liberalizaci investic a služeb poskytovaných a činností vykonávaných při výkonu státní správy. Cílem jednání by měla být postupná a vzájemná liberalizace obchodu se službami a investic odstraňováním omezení v přístupu na trh a poskytnutím národního zacházení, a to nad rámec závazků stran v rámci WTO a nabídek předložených v souvislosti s jednáním o dohodě o obchodu službami. Dohoda by měla obsahovat pravidla ohledně požadavků na výkonnost ve vztahu k investicím.

               Dále by dohoda měla oproti GATS obsahovat nová a posílená regulační pravidla. Za tímto účelem by se jednání mělo týkat záležitostí, jako jsou:

               ·regulační ustanovení o transparentnosti a vzájemném uznávaní,

               ·horizontální ustanovení, např. ustanovení zajišťující nestrannost a spravedlivé řízení, pokud jde o udělování licencí a kvalifikační požadavky a postupy, a

               ·regulační ustanovení pro konkrétní odvětví – včetně telekomunikačních služeb, finančních služeb, poštovních a kurýrních služeb a služeb v mezinárodní námořní dopravě.

               V souvislosti s rostoucí digitalizací obchodu by výsledkem jednání měla být pravidla upravující elektronický obchod a přeshraniční tok údajů, elektronické služby vytvářející důvěru a autentizační služby a nevyžádaná sdělení přímého marketingu a jednání by se měla zabývat digitálním protekcionismem a neodůvodněnými požadavky na lokalizaci údajů, aniž by se jednalo o pravidlech EU pro ochranu osobních údajů či by tato pravidla byla dotčena.

               Dohoda může zahrnovat procedurální závazky pro vstup a pobyt fyzických osob pro pracovní účely podle závazků stran v režimu 4. Zároveň by nic v dohodě nemělo bránit stranám uplatňovat své vnitrostátní právní předpisy a požadavky ohledně vstupu a pobytu za předpokladu, že tím nezruší nebo neomezí výhody plynoucí z dohody. Právní předpisy a požadavky EU a jejích členských států týkající se pracovních podmínek a pracovních práv by měly platit i nadále.

               Dohoda by měla potvrdit právo EU, jejích členských států a jejich celostátních, regionálních a místních orgánů provádět na svém území regulaci, aby bylo dosaženo legitimních cílů veřejné politiky, jako jsou ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, sociální ochrana a ochrana spotřebitele, ochrana soukromí a údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti. Měla by být zachována vysoká kvalita veřejných služeb EU v souladu se Smlouvou o fungování EU, a zejména s Protokolem (č. 26) o službách obecného zájmu, a s přihlédnutím k výhradám EU v této oblasti, včetně GATS.

               Ochrana investic

               Dohoda by měla zahrnovat:

               ·nejmodernější, přesně vymezené normy ochrany, včetně ustanovení o spravedlivém a rovném zacházení, plné ochraně a bezpečnosti, národním zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod, ochraně před přímým a nepřímým vyvlastněním, volných převodech, kompenzaci ztrát, o dodržování písemných závazků, a

               ·nejmodernější právní mechanismus k řešení sporů mezi investory a státy s tribunálem pro investice a odvolacím mechanismem (systém soudů pro investice). Tento mechanismus by měl zajistit plnou nestrannost a transparentnost řešení sporů, zamezit bezdůvodným žalobám a zahrnovat vhodné nástroje k usnadnění smírného vypořádání nároků.

               Ustanovení o ochraně investic by měla zajistit silnou ochranu investorů a investic a zároveň plně zachovat právo stran provádět regulaci na svém území za účelem dosažení legitimních cílů politiky, jako jsou ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, sociální ochrana a ochrana spotřebitele, ochrana soukromí a údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti.

               Pohyb kapitálu a platby

               Dohoda by měla zachovat ustanovení o plné liberalizaci běžných plateb a pohybů kapitálu a zahrnovat doložku o zachování současného stavu. Měla by obsahovat ochrannou doložku a doložku o vynětí (např. pokud jde o hospodářskou a měnovou politiku a platební bilanci Unie), které by byly v souladu s ustanoveními SFEU o volném pohybu kapitálu.

               Dohoda by neměla bránit prosazování výjimek týkajících se volného pohybu kapitálu a plateb, které by byly odůvodnitelné na základě příslušných pravidel WTO.

               Práva duševního vlastnictví

               Dohoda by měla doplňovat Dohodu TRIPS a vycházet z ní a jejím cílem by mělo být zajištění vysoké úrovně ochrany a prosazování všech forem práv duševního vlastnictví.

               V souladu s výše uvedeným by dohoda měla pojednávat o obecných ustanoveních, autorském právu a právech s ním souvisejících, ochranných známkách, vzorech, patentech, odrůdách rostlin, ochraně nezveřejněných informací včetně obchodních tajemství, o zeměpisných označeních a případných závazcích řídit se příslušnými mnohostrannými dohodami a úmluvami a/nebo je dodržovat.

               Dohoda by měla zajistit posílené prosazování práv duševního vlastnictví, a to i v digitálním prostředí a na hranicích.

               Pokud jde o zeměpisná označení, modernizovaná dohoda by měla vycházet z vysoké úrovně ochrany zeměpisných označení vína a lihovin již obsažené ve stávající dohodě a měla by stanovit přímou ochranu na základě dohody pro zeměpisná označení zemědělských produktů / potravin uvedených na seznamu, a to na vysoké úrovni, přičemž se bude vycházet z článku 23 Dohody TRIPS (včetně ochrany proti evokaci), posílené prosazování, výjimky z práv vyplývajících z ochranných známek (koexistence) a možnost doplnit nová zeměpisná označení. Měly by se řešit otázky týkající se jednotlivých starších práv, například souvisejících s odrůdami rostlin, ochrannými známkami, obecným použitím a dalšími legitimními staršími použitími.

               Cílem dohody by rovněž mělo být zorganizování pravidelného dialogu / pracovních skupin pro duševní vlastnictví, aby byla podpořena výměna informací o příslušném legislativním pokroku, výměna zkušeností z prosazování a konzultace ve vztahu k třetím zemím.

               Zadávání veřejných zakázek

               Cílem dohody by měl být posílený vzájemný přístup k trhům veřejných zakázek zadávaných ústředními a nižšími orgány, jakož i státními podniky a podniky se zvláštními nebo výlučnými právy působícími v odvětví veřejných služeb. Cílem dohody by mělo být doplnit nynější působnost v oblasti přístupu k trhu a zajistit zacházení, které by nebylo méně příznivé než zacházení s místními dodavateli. Působnost dohody by měla zahrnovat pořizování zboží, služeb a stavebních služeb s omezenými výjimkami a měla by se týkat také vyjednání závazků ve vztahu ke koncesím na stavební práce, a to v souladu s příslušnými právními předpisy v této oblasti.

               Cílem dohody by mělo být zlepšení nynějších pravidel tím, že se uvedou v soulad s revidovanou Dohodou WTO o vládních zakázkách a že se zavedou nová ustanovení.

               Obchod a hospodářská soutěž

               Dohoda by měla obsahovat pravidla pro antimonopolní opatření a fúze vztahující se na všechny podniky. Měla by zahrnovat obecné zásady prosazování, včetně transparentnosti, zákazu diskriminace, nestranného řízení a spravedlivého řízení.

               Dohoda by měla obsahovat také ustanovení o subvencích, která by se týkala otázek, jako jsou transparentnost, konzultace a pravidla týkající se druhů subvencí, které mají nejvíce narušující účinek. Z ustanovení o konzultacích by měly být vyloučeny zemědělské subvence. Dohoda by měla zahrnovat zvláštní pravidla pro státní podniky, podniky, jimž byla udělena zvláštní práva nebo výsady, a pro určené monopoly, aby bylo zajištěno, že nenaruší hospodářskou soutěž ani nevytvoří překážky pro obchod a investice.

               Malé a střední podniky

               Dohoda by měla zahrnovat samostatnou kapitolu o malých a středních podnicích. Dohoda by měla napomoci malým a středním podnikům plně využít příležitosti, které dohoda skýtá, a to i prostřednictvím mechanismů pro sdílení informací o požadavcích týkajících se přístupu na trh a vhodného institucionálního uspořádání.

               Obchod a udržitelný rozvoj

               Dohoda by měla zahrnovat ustanovení o pracovních a environmentálních aspektech obchodu a udržitelného rozvoje, které jsou relevantní v souvislosti s obchodem a investicemi. Měla by zahrnovat ustanovení, která podporují dodržování a účinné provádění příslušných mezinárodně dohodnutých zásad a pravidel, včetně hlavních pracovních norem a zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (ILO) a mnohostranných environmentálních dohod, včetně těch, které se týkají změny klimatu.

               Dohoda by měla potvrdit právo stran provádět regulaci v oblasti práce a životního prostředí v souladu se svými mezinárodními závazky a v úsilí o vysokou úroveň ochrany. Měla by obsahovat ustanovení o tom, že domácí úroveň ochrany práce a životního prostředí se v zájmu podpory obchodu a investic nemá snižovat. To by mělo zahrnovat závazek neodchylovat se od domácích právních předpisů v oblasti práce a životního prostředí a prosazovat je.

               Dohoda by měla podpořit to, aby obchod a investice více přispívaly k udržitelnému rozvoji, a to i tím, že bude pojednávat o oblastech, jako jsou usnadnění obchodu se zbožím a službami šetrnými k životnímu prostředí a podpora dobrovolných koncepcí záruk udržitelnosti, sociální odpovědnost podniků a rovnost žen a mužů, a to s ohledem na mezinárodně uznávané nástroje.

               Dohoda by rovněž měla obsahovat závazky podporující obchod s legálně získanými a udržitelně spravovanými přírodními zdroji, zejména pokud jde o biologickou rozmanitost, volně žijící a planě rostoucí druhy, lesnické produkty a rybolov, a pokrývat příslušné mezinárodní nástroje a postupy. Měla by také podporovat obchod napomáhající nízkoemisnímu rozvoji odolnému vůči klimatu.

               Dohoda by měla zahrnovat vhodná ustanovení k účinnému provádění a monitorování uvedených ustanovení, jakož i postupy k řešení veškerých sporů mezi stranami a měla by umožnit účast občanské společnosti.

               Obchod a rovnost mužů a žen

               Dohoda by měla obsahovat ustanovení, která se zabývají genderovými aspekty obchodu. Měla by uznat potřebu rozšířit možnosti žen využít ekonomické příležitosti, které se otevírají posílením obchodního vztahu stran na základě dohody.

               Energetika a suroviny

               Dohoda by měla obsahovat ustanovení, která se zabývají aspekty energetiky a surovin, které souvisejí s obchodem a investicemi. Cílem jednání by mělo být zajištění otevřeného, transparentního, nediskriminačního a předvídatelného podnikatelského prostředí a omezení praktik odporujících pravidlům hospodářské soutěže a řešit požadavky na místní podíl v těchto oblastech. Dohoda by měla také zahrnovat pravidla, která podporují obchod a investice v odvětví obnovitelné energie a dále jim napomáhají.

               Regulační soudržnost a transparentnost

               Dohoda by měla zahrnovat průřezová pravidla týkající se soudržnosti předpisů a transparentnosti za účelem vypracování a provádění účinných, nákladově efektivních a kompatibilnějších předpisů pro zboží a služby. Dohoda by mimo jiné měla obsahovat ustanovení o včasných konzultacích o významných předpisech, včetně příležitostí zúčastněných stran přispět k přípravě návrhů předpisů, o zveřejňování opatření, která mají dopad na obchod a investice, podpoře výměny informací a o větším využití osvědčených regulačních postupů, jako jsou hodnocení dopadu regulace a hodnocení ex post.

               Boj proti korupci

               Dohoda by měla obsahovat zvláštní ustanovení zaměřená proti korupci s dopadem na obchod a investice a odrazující od ní. Tato ustanovení by měla být založena na evropských a dohodnutých mezinárodních normách a dohodách týkajících se boje proti korupci.

               Řešení mezistátních sporů a mediace

               Dohoda by měla zahrnovat účinný a závazný mechanismus pro řešení mezistátních sporů se zrychleným řízením, zejména pokud jde o složení panelu a průběh řízení panelu. Mechanismus pro řešení sporů by měl být transparentní, otevřený a inovativní. Měl by zahrnovat ustanovení o pružném a rychlém mechanismu mediace.

               Obecné výjimky

               Dohoda by měla zahrnovat obecné výjimky, a to i ohledně bezpečnosti, platební bilance, obezřetnostního dohledu a zdanění, založené na příslušných článcích dohod WTO.

               Další oblasti

               V návaznosti na analýzu provedenou Komisí, předchozí konzultaci s Výborem pro obchodní politiku a v souladu se Smlouvami o EU může dohoda obsahovat ustanovení o dalších oblastech týkajících se obchodu a investic, o něž bude během jednání vyjádřen oboustranný zájem.

               IV. Obecný institucionální rámec

               Dohoda by měla obsahovat ustanovení o institucionální struktuře a přitom vycházet ze stávajících ujednání a praxe.

               Rada přidružení by si měla udržet úlohu nejvyššího orgánu modernizované dohody odpovědného za obecný dohled nad jejím prováděním. Navrhuje se přizpůsobit periodicitu zasedání Rady na základě vzájemné dohody stran.

               Výbor pro přidružení by si měl udržet svou klíčovou úlohu v zajišťování provádění dohody. Dohoda by měla určit způsoby, jak zefektivnit práci Výboru pro přidružení, podpořit synergie a zajistit větší dynamiku při provádění jeho úkolu pomáhat Radě přidružení při plnění jejích povinností. Mohou být zřízeny podvýbory a pracovní skupiny, které by se zabývaly zvláštními otázkami.

               Dohoda by měla stanovit zvláštní obchodní zasedání Výboru pro přidružení zřízeného v rámci dohody (dále jen „Obchodní výbor pro přidružení“), který by monitoroval provádění obchodních a investičních ustanovení dohody. Bude-li to vhodné, mohou být v rámci Obchodního výboru pro přidružení zřízeny podvýbory pro konkrétní oblasti. Obchodní výbor pro přidružení by měl podávat zprávy Radě přidružení.

               Parlamentní výbor pro přidružení by si měl udržet svou úlohu a představovat fórum meziparlamentní spolupráce pro členy Evropského parlamentu a Chilského národního kongresu.

               Smíšený poradní výbor by měl být zachován a měl by zastupovat názory občanské společnosti a sociálních partnerů při provádění nové dohody.

               V. Obecná a závěrečná ustanovení

               Bez ohledu na systém řešení sporů týkajících se otázek obchodu a otázek souvisejících s obchodem by měla dohoda obsahovat ustanovení o neplnění povinností uložených dohodou, včetně možnosti dohodu částečně nebo úplně pozastavit v případě porušení podstatných prvků. Právní předpisy EU ohledně přístupu veřejnosti k úředním dokumentům by touto dohodou neměly být nikterak dotčeny.

                     (1)

                        Úř. věst. L 352, 30.12.2002, s.1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 416 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Maďarska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Maďarska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Řádně zohlednila Evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2017 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které není Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku pro rok 2018
                  4
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 30. dubna 2018 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2018 vláda plánuje zhoršení celkového schodku z 2,0 % HDP v roce 2017 na 2,4 % HDP v roce 2018 a následně postupné zlepšování na 0,5 % HDP do roku 2022. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1,5 % HDP – by podle plánu mělo být dosaženo do roku 2020. Na základě přepočteného strukturálního salda
                  7
                by byl střednědobý rozpočtový cíl dosažen do roku 2022. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a do konce roku 2022 klesne na hodnotu mírně pod 60 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý, což představuje riziko zejména pro plnění cílových hodnot schodku.

               (6)Konvergenční program z roku 2018 uvádí, že rozpočtové důsledky bezpečnostních opatření jsou v roce 2017 značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2017 způsobilé dodatečné výdaje související s bezpečnostními opatřeními 0,17 % HDP. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, protože závažnost teroristické hrozby představují mimořádné události, jejich dopad na veřejné finance v Maďarsku je značný a udržitelnost by povolením dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Požadovaná korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2017 proto byla s ohledem na tyto dodatečné náklady snížena.

               (7)Dne 12. července 2016 Rada Maďarsku doporučila, aby za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle dosáhlo v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP, pokud nelze střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout s nižším úsilím. Na základě údajů o výsledcích za rok 2017 bylo zjištěno, že Maďarsko zaznamenalo významnou odchylku od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy a čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 vydala 23. května 2018 pro Maďarsko varování týkající se skutečnosti, že v roce 2017 byla zaznamenána významná odchylka od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rada dne XX června přijala následná doporučení, v nichž potvrdila, že Maďarsko bude muset přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých výdajů vládních institucí
                  8
                v roce 2018 nepřesáhla 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje riziko odchylky od doporučeného úsilí.

               (8)S ohledem na poměr veřejného dluhu k HDP Maďarska nad úrovní 60 % a vzhledem k mezeře výstupu ve výši 2,3 % by nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů neměla v roce 2019 přesáhnout 3,9 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP na základě matice požadavků zahrnutých v Paktu o stabilitě a růstu. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje v roce 2019 riziko významného odchýlení od tohoto požadavku. Celkově se Rada domnívá, že od roku 2017 budou zapotřebí další podstatná opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, a to s ohledem na prudce se zhoršující fiskální výhled v souladu s doporučením adresovaným dne XX. června 2018 Maďarsku s cílem napravit pozorované významné odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (9)Celková míra zaměstnanosti se výrazně zlepšila a příznivý hospodářský trend skýtá příležitost k opětovnému začlenění zejména nezaměstnaných lidí na trh práce. Rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů jsou velké, zejména ve věkové skupině 25–39 let, což lze částečně vysvětlit omezeným poskytováním kvalitní péče o děti. Míra zařazení dětí do zařízení péče o děti mladší 3 let je výrazně pod průměrem EU a barcelonským cílem. Ačkoli program veřejných prací je i nadále hlavním nástrojem aktivní politiky na trhu práce, počet účastníků výrazně poklesl, což představuje pozitivní vývoj. Systém je nicméně i nadále nedostatečně zaměřen a jeho účinnost, pokud jde o opětovné začleňování účastníků do otevřeného trhu práce, je vzhledem k situaci na trhu práce nadále omezená. Aktivní politiky trhu práce, které se více zaměřují na další vzdělávání a rekvalifikaci, nejsou dostatečně rozvinuty.

               (10)Podíl osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením se v roce 2016 snížil na 26,3 %, je však i nadále vyšší než průměr EU. Obecně jsou více ohroženy chudobou děti než jiné věkové skupiny. Úroveň dávek zaručujících minimální příjem je nižší než 50 % prahu chudoby pro jednu domácnost, patří tak k nejnižším v EU. Přiměřenost dávek v nezaměstnanosti je velmi nízká: maximální doba trvání je 3 měsíce, což je nejkratší doba v EU, a představuje pouze asi čtvrtinu průměrné doby potřebné k tomu, aby si osoba hledající zaměstnání našla práci. Navíc, pokud jde o výši dávek, ty patří mezi nejnižší v EU.

               (11)Maďarské struktury a procesy sociálního dialogu jsou i nadále nedostačující a neumožňují smysluplné zapojení sociálních partnerů do koncipování a provádění politik. Nedostatky v zapojení zúčastněných subjektů a malá transparentnost ovlivňují datové základny pro kvalitu tvorby politik, vytvářejí nejistotu pro investory a zpomalují hospodářskou konvergenci.

               (12)Byla realizována opatření ke zlepšení daňového systému, ale některé problémy přetrvávají. Ačkoli se daňové zatížení práce postupně snižuje, zejména pro určité skupiny obyvatel s nízkými příjmy je v unijním srovnání stále vysoké. Nedostatkem je celková složitost daňového systému spolu s trvalou existencí odvětvových daní. Opatření proti strategiím agresivního daňového plánování mají zásadní význam pro to, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže mezi firmami, daňovým poplatníkům bylo poskytnuto spravedlivé zacházení a byly chráněny veřejné finance. Vedlejší účinky strategií agresivního plánování mezi členskými státy vyžadují koordinované kroky v oblasti vnitrostátních politik, jež by doplňovaly legislativu EU. Maďarsko vykazuje poměrně vysoký příliv a odliv kapitálu prostřednictvím zvláštních účelových jednotek, které nemají spojitost s reálnou ekonomikou. Neexistence srážkové daně na odchozí dividendy (tj. od rezidentů EU k rezidentům třetích zemí), na úroky a licenční poplatky od společností se sídlem v Maďarsku může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud nejsou předmětem daně rovněž v jurisdikci příjemce. Komise bere na vědomí, že Maďarsko uznává, že odchozí platby mohou vést k agresivnímu daňovému plánování, pokud jsou zneužity. Na základě nedávné komunikace bude Komise pokračovat v konstruktivním dialogu s cílem bojovat proti strategiím agresivního daňového plánování.

               (13)Regulační překážky v oblasti služeb, a zejména maloobchodu, mají dopad na výkonnost tohoto odvětví a brání efektivnímu přerozdělení zdrojů, produktivitě a inovaci. Dále pokračuje trend, že určitými službami jsou pověřovány státem vlastněné podniky, zvlášť pro tyto účely vytvořené, a to na úkor otevřeného výběrového řízení. Dalším problémem je nepředvídatelnost právního rámce, a to zejména v maloobchodním sektoru, který se v posledních letech potýká s častými změnami předpisů. Vzhledem k tomu, že předkládaná nařízení často nejsou přizpůsobena velikosti, obratu nebo prodejní ploše, ovlivňují především zahraniční maloobchodní řetězce. To zvyšuje mezi hospodářskými subjekty nejistotu a může odrazovat od investic. Je potřebné stabilní regulační prostředí příznivé pro hospodářskou soutěž. Omezující právní úpravy pro povolání jsou v Maďarsku i nadále značné, zejména pokud jde o klíčové profese, jako jsou účetní a právní služby.

               (14)Přetrvávají obavy, pokud jde o prevenci a stíhání korupce. Podle několika ukazatelů se vystavení Maďarska korupci v posledních letech zřejmě zvýšilo a nebezpečí korupce by mohlo negativně ovlivnit růstový potenciál země. Zásadní význam v boji proti korupci a praní špinavých peněz má fungování státního zastupitelství, a i když se zdá, že opatření pro boj s korupcí na nižších místech byla realizována s určitými úspěchy, vyšetřování korupce na vysokých místech podle všeho nebylo provedeno s dostatečným úsilím. Opatření pro předcházení korupce jsou nadále brzděna omezenou transparentností a omezením přístupu k informacím. Byly podniknuty významné kroky týkající se zadávání veřejných zakázek, ale stále je prostor k dalšímu zlepšování transparentnosti a hospodářské soutěže v nabídkových řízeních.

               (15)Výsledky vzdělávání u základních dovedností jsou značně pod průměrem EU, zejména u dětí ze znevýhodněných socioekonomických poměrů. Žáci jsou předčasně rozřazováni do různých typů škol, přičemž existují velké rozdíly ve výsledcích vzdělávání a možnostech profesní dráhy. Znevýhodněné děti, včetně romských, jsou obvykle soustředěny v odborných středních školách, které se vyznačují horší úrovní základních dovedností a vyšší mírou předčasného ukončování školní docházky, a osoby, které tyto školy ukončí, mají v průměru nižší mzdy. Míra předčasného ukončování školní docházky vzrostla na průměrných 12,4 % a je zvláště vysoká mezi romskými dětmi. Tyto problémy jsou zvláště naléhavé v rámci kvalitního a inkluzivního vzdělávání. Klesající počet zájemců o terciárním vzdělávání a vysoká míra jeho předčasného ukončování dále omezí míru dosaženého vzdělání v době, kdy roste poptávka po vysoce kvalifikované pracovní síle.

               (16)Přetrvává špatný zdravotní stav obyvatel, umocněný nezdravým životním stylem, což má negativní dopad na lidský kapitál. Nízká úroveň výdajů na zdravotní péči násobená neúčinným přidělováním zdrojů omezuje účinnost maďarského systému zdravotní péče. Společně s velkou závislostí na přímých platbách to má negativní dopad na včasný přístup k cenově dostupné a kvalitní preventivní a léčebné zdravotní péči. Přístupu ke zdravotní péči rovněž brání nedostatek zdravotnického personálu, ačkoli nedávné zvýšení platů tento problém zmírnilo. Probíhající reformní úsilí je zaměřeno na řešení nadměrného využívání nemocniční péče, jehož hlavní příčinou je fakt, že poskytovatelé primární péče nejsou vhodně vybaveni plnit roli efektivních „strážců“ přístupu k nemocniční péči. Další racionalizace využívání nemocničních zdrojů spolu s investicemi zaměřenými na posílení primární péče by umožnila snížení nerovnosti v přístupu ke zdravotní péči, zvýšení efektivity a zlepšení výsledků v oblasti zdraví.

               (17)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (18)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               DOPORUČUJE Maďarsku v období 2018 a 2019:

               1.V roce 2018 zajistit plnění doporučení Rady ze dne XX. června 2018 k nápravě významného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřesáhla 3,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP.

               2.Pokračovat ve zjednodušování daňového systému, zejména redukcí odvětvových daní. Zlepšit kvalitu a transparentnost rozhodovacího procesu prostřednictvím účinného sociálního dialogu a spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami a pravidelným náležitým posouzením dopadů. Posílit rámec pro boj proti korupci, posílit úsilí v oblasti stíhání a zvýšit transparentnost a hospodářskou soutěž v oblasti veřejných zakázek, a to mimo jiné i prostřednictvím zpřístupnění údajů získaných ze systému elektronického zadávání veřejných zakázek přístupného veřejnosti. Posílit hospodářskou soutěž, regulační stabilitu a transparentnost v odvětví služeb, zejména v maloobchodu.

               3.Uvolnit rezervy pracovní síly zlepšením kvality aktivních politik na trhu práce. Zlepšit výsledky vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018) 0077 a P8_TA(2018) 0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Maďarskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.