Důležité právní upozornění

|

52005SC0935

Doporučení Komise určené Radě ke zmocnění Komise vyjednat s vládou Kanady dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a mládeže  /* SEK/2005/0935 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.07.2005SEK(2005) 935 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE URČENÉ RADĚke zmocnění Komise vyjednat s vládou Kanady dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a mládeže1. DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUPozadí tohoto návrhu je dvojí: jedním je politika Evropské unie v oblasti vysokoškolského vzdělávání a druhým jsou vztahy mezi Evropskou unií a Kanadou. Vysokoškolské vzdělávání má při tom stanovit celosvětově platné standardy pro relevanci a excelenci popř. rozšířit spolupráci v oblasti vzdělávání.Vzdělávání tvoří významnou součást lisabonské strategie, podle níž se systémy vzdělávání v Evropské unii mají do roku 2010 stát celosvětovou referencí. Tohoto cíle může být dosaženo pouze tehdy, bude-li vzdělávání v Evropě i nadále v souladu s vývojem vzdělávání ve světě a zejména bude-li se udržovat spolupráce a budou-li se postupy a standardy srovnávat s postupy a standardy nejvyspělejších zemí, jako je např. Kanada.Vztahy mezi Evropskou unií a Kanadou jsou v neustálém vývoji, což se naposledy v roce 2004 projevilo přijetím „agendy partnerství“, ve které je zmíněna aktualizace současné dohody zlepšením přístupnosti všech zařízení vysokoškolského vzdělávání a profesní přípravy, jakož i zvýšením počtu a rozšířením rozsahu výměn. Zvlášť se v ní odkazuje na začlenění těch činností v oblasti mládeže, které nesouvisí s formálními strukturami vzdělávání.Současná dohoda (2000-2005) byla uzavřena v roce 2000. Toto doporučení se týká zmocnění uzavřít novou dohodu pro období 2006-2013.2. CÍLE NÁVRHU2.1. Obecný cílObecnými cíli programu EU a Kanady jsou:-  zlepšit vzájemné porozumění mezi občany Evropské unie a Kanady,-  lépe připravit občany na znalostní společnost.Program EU a Kanady proto bude usilovat o vzájemné zvyšování kvality vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a neformálního vzdělávání pro mladé lidi.2.2. Zvláštní cíleZvláštními cíli jsou:-  zvýšit spolupráci mezi Evropskou unií a Kanadou v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a mládeže,-  přispět k rozvoji zařízení vysokoškolského vzdělávání a profesní přípravy, jakož i struktur a organizací mládeže,-  vytvářet příležitosti pro dialog a výměnu v oblasti politiky a práce s mládeží,-  přispět k osobnímu rozvoji jednotlivých účastníků, a to jak v osobním zájmu účastníků, tak i v zájmu dosažení obecného cíle programu.2.3. Operační cíleOperačními cíli jsou:1.  podpořit spolupráci mezi zařízeními vysokoškolského a odborného vzdělávání v zájmu podpory společných studijních programů a mobility,2.  podpořit spolupráci mezi veřejnými a soukromými organizacemi činnými v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání v zájmu posílení diskusí a výměny zkušeností týkajících se politických otázek,3.  podpořit transatlantickou mobilitu odborníků v zájmu zlepšení vzájemného porozumění otázkám relevantním pro vztahy mezi EU a Kanadou,4.  podpořit spolupráci mezi strukturami a organizacemi mládeže a osobami pracujícími s mládeží v zájmu podpory výměny osvědčených postupů a sítí.3. SOULAD S OSTATNÍMI POLITIKAMIProgram EU a Kanady v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a mládeže by byl v plném souladu s ostatními nástroji EU v těchto oblastech a doplňoval by tyto nástroje; prostřednictvím spolupráce mezi EU a Kanadou by umožnil sledování cílů týkajících se kvalitního vzdělávání a zavedení transatlantické spolupráce mezi občany. Program by rovněž doplňoval činnosti středisek EU tím, že by nabízel dodatečné možnosti pro výměnu a podporoval by strukturální spolupráci mezi zařízeními a organizacemi na obou stranách Atlantiku.4. KONZULTACE SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI-  studie z roku 2001 o postupech pro spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a profesní přípravyStudie, kterou zadala Komise k vypracování, potvrdila hodnotu spolupráce mezi ES a Kanadou v oblasti odborného vzdělávání. Zařízení odborného vzdělávání nejsou nezbytně dobře připraveny pro transatlantickou spolupráci, tento druh spolupráce však může být velkým obohacením, jelikož nabízí nové možnosti pro transatlantickou mobilitu studentů, stážistů a pracovníků, kteří by k nim jinak neměli přístup. Ve studii se poznamenává, že koexistence součásti odborného vzdělávání a vysokoškolského vzdělávání se neobejde bez významného zvýšení rozpočtu.-  průběžné externí hodnoceníExterní hodnocení bylo dokončeno na začátku roku 2005. Hodnocení potvrdilo efektivitu a relevanci programu a rovněž skutečnost, že program je přínosný pro dotčená zařízení, fakulty a studenty. Program je však považován za příliš malý na to, aby mohl ovlivnit vzájemné porozumění mezi občany Evropské unie a Kanady. Hodnotitelé navrhují především zavedení systému dodatečných grantů na podporu mobility, které by byly poskytovány úspěšným projektům.-  Seminář pro mládež Kanada/EUZkušební seminář pro organizace mládeže a osoby pracující s mládeží z Evropské unie a Kanady se konal v listopadu 2004. Seminář potvrdil zájem a potřebu obou stran vyměňovat si zkušenosti v oblastech, které se dotýkají mladých lidí, jako jsou občanství a kulturní rozmanitost, dobrovolnická činnost, uznávání a podpora neformálního učení. Hlavními doporučeními semináře je pokračování dialogu mezi tvůrci politik, usnadnění výměny osvědčených postupů a rozdělení zdrojů mezi odborníky pracující s mládeží.5. POSUZOVANÉ MOžNOSTI5.1. Přístupy a nástroje: politický dialog a koordinacePolitický dialog mezi Evropskou unií a Kanadou může zcela jistě přispět k lepšímu porozumění strategií v oblasti vzdělávání, profesní přípravy a mládeže, podnítit výměnu osvědčených postupů a v konečném důsledku vést k opatřením, která mají přímý dopad na občany.Nelze však očekávat, že inovativní spolupráci mezi lidmi probíhající zdola nahoru či zvýšenou mobilitu mladých lidí a lepší přístup mladých lidí a organizací k transatlantickým výměnným zkušenostem vyvolá samotný politický dialog. K podpoře takové činnosti je vyžadován program zaměřený na zvláštní opatření.5.2. Možné alternativy programu výdajů5.2.1. Začlenění do stávajících nebo navrhovaných rámcůStávající programy vzdělávání a profesní přípravy jako „Socrates“ nebo „Leonardo da Vinci“ jsou navrženy a určeny výhradně pro veřejnost členských států. Rozhodovací proces, typologie opatření a prováděcí mechanismy nejsou vhodné pro dvoustrannou spolupráci EU a Kanady v oblasti vysokoškolského vzdělávání a profesní přípravy. Totéž platí pro budoucí program celoživotního vzdělávání.„Erasmus Mundus“ usiluje o zlepšení kvality vysokoškolského vzdělávání v Evropské unii a o to, aby bylo vysokoškolské vzdělávání v Evropské unii propagováno prostřednictvím systému stipendií udělovaných studentům a vědcům ze třetích zemí po celém světě. Erasmus Mundus není určen pro dvoustranné výměny, tvorbu osnov na mezinárodní úrovni či spolupráci zařízení. Netýká se odborného vzdělávání nebo mládeže, nýbrž je určen pro absolventy vysokých škol, zatímco navrhovaný program spolupráce s Kanadou je zaměřen především na činnosti studentů vysokých škol.Ani jiné externí programy nejsou vhodné k dosažení cílů zde navrhované dvoustranné spolupráce EU a Kanady.Ačkoliv současný program Mládež (a budoucí program Mládež v akci, bude-li přijat) v zásadě umožňuje spolupráci s třetími zeměmi, je rozsah této spolupráce omezen a spolupráce je zaměřena zejména na sousední země. Rovněž není určen pro dvoustrannou spolupráci. Navrhovaná dvoustranná dohoda mezi EU a Kanadou by proto tento program doplňovala.5.2.2. Obnovení dohody a rozšíření rozsahu současného programuNavrhovaná dohoda a program, který by zřídila, nepředstavují žádnou zásadní odchylku od současné spolupráce. Nabídly by však více možností výměny, zlepšily by přístup všem potenciálním příjemcům a poskytly by nový rámec pro spolupráci v oblasti mládeže.Program by zohledňoval poznatky z dřívějších zkušeností tím, že by rozlišoval mezi vysokoškolským a odborným vzděláváním, stavěl na excelenci a rozšířil výměnu studentů a mladých lidí.Hodnocením se zjistilo, že nízký rozpočet současného programu omezil potenciální dopad programu na vysokoškolské vzdělávání a zabránil v rozvoji rozsáhlé spolupráce v oblasti odborného vzdělávání. Program, jenž má být zaveden navrhovanou dohodou, předpokládá zvýšení rozpočtu z 0,8 milionu EUR na průměrně 2 miliony EUR ročně.5.3. Posouzení pozitivního a negativního dopadu uvažovaných možnostíPři uskutečňování stanovených cílů by měl program pozitivní krátkodobý a dlouhodobý dopad jak na mladé lidi, tak i na zařízení a organizace v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a otázek týkajících se mládeže.Transatlantická mobilita by účastníkům poskytla cenné zkušenosti, jež by jim pomohly lépe se začlenit do dnešní společnosti a znalostní ekonomiky. Spolupráce by zařízením pomohla zlepšit osnovy a vyučovací metody tím, že by si vzájemně vyměňovaly osvědčené postupy a společně by vytvářely nové přístupy. Dlouhodobě by spolupráce pomohla zachovat velmi dobrou úroveň porozumění mezi lidmi, která ve vztazích mezi Evropskou unií a Kanadou existuje.Neexistují žádné konflikty mezi dopady na sociální, hospodářské nebo environmentální úrovni.5.4. Odůvodnění výběru této možnostiPanuje všeobecná shoda, že vysokoškolské vzdělávání by mělo zůstat ústřední součástí programu. Zároveň by program zpřístupnil transatlantickou spolupráci organizacím v oblasti odborného vzdělávání a profesní přípravy, které by se jinak takové spolupráce neúčastnily. Kromě toho by byl rozsah programu rozšířen, aby zahrnoval opatření v oblasti mládeže, a usiloval by tak o vytvoření nové spolupráce v oblasti neformálního vzdělávání pro mladé lidi mezi Evropskou unií a Kanadou.V rámci celoživotního vzdělávání a v zájmu posilování mezilidské dimenze ve vztazích mezi EU a Kanadou by byl program otevřen také mladým odborníkům, zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu, kteří by chtěli absolvovat studium nebo profesní přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a Kanadou; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s kanadskými orgány.Dopad programu by byl posílen jak zavedením projektů zaměřených na rozvoj politik se systémovým dopadem, tak i opatřeními v oblasti mládeže. Tyto projekty by usilovaly o prohloubení znalostí o osvědčených postupech v oblasti celoživotního vzdělávání a o výměnu těchto osvědčených postupů, což je v obecném zájmu Evropské unie a Kanady a může mít dopad rovněž na osoby a organizace, kterých se realizace projektů přímo nedotýká.6. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6.1. Právní základNávrh se zakládá na článcích 149, 150 a 300 Smlouvy.6.2. Subsidiarita a proporcionalitaNávrhem mnohostranného rámce spolupráce by program doplňoval dvoustranné programy spolupráce mezi členskými státy a Kanadou. Plně by respektoval pravomoc členských států a iniciativu by ponechal cílovým zařízením a organizacím. Navrhovaný program nestanoví žádný regulační přístup, který by byl v rozporu s výlučnou pravomocí členských států v této oblasti.Náklady související s programem by byly nízké a program by mohl mít významný dopad. Proporcionalita je zajištěna.7. POPIS INTERVENCECíle programu by byly uskutečňovány prostřednictvím těchto opatření:7.1. Programová opatření v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání a profesní přípravy7.1.1. Projekty v rámci sdruženíCílovou skupinou tohoto opatření by byla zařízení a organizace v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání, jejich pracovníci, studenti a stážisté. Opatření bude sledovat dva zvláštní cíle, a sice přispět k rozvoji zařízení a organizací vysokoškolského a odborného vzdělávání a dále zvýšit mobilitu pracovníků, studentů a stážistů.Tento typ projektů by ve velké míře představoval pokračování typu společných projektů, které jsou v současnosti financovány. Projekty v rámci sdružení by byly zaměřeny na prioritní oblasti, které mají pro spolupráci EU a Kanady klíčový význam; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s kanadskými orgány.7.1.2. Vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu (navázání)Toto opatření znamená, že projektům v rámci sdružení, které se ukáží být znamenité, by mohla být na konci počátečního 3 nebo 4letého období poskytnuta další finanční podpora určená výhradně k financování dodatečných příležitostí pro mobilitu studentů. Toto opatření, které klade důraz na excelenci, by zlepšilo profil programu. Tím by se zvýšila motivace financovaných projektů k tomu, aby byly připravovány kvalitní projekty zaměřené na mobilitu a aby byla podporována udržitelnost těchto projektů.7.1.3. Opatření zaměřená na rozvoj politikCílovou skupinou tohoto opatření by byly organizace v oblasti vysokoškolského a odborného vzdělávání. Toto opatření by sledovalo zvláštní cíl, kterým je zvýšení spolupráce mezi EU a Kanadou, pokud jde o rozvoj vysokoškolského a odborného vzdělávání, se zaměřením na prioritní témata. Dlouhodobě by toto opatření mělo dopad na rozvoj politiky a systému.K činnostem v rámci této kategorie by mohly patřit studie, konference, semináře, pracovní skupiny a srovnávací analýzy (benchmarking).7.1.4. Granty na podporu individuální mobility „Schuman-Kanada“Cílovou skupinou tohoto opatření by byly jednotliví mladí odborníci, zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu (osoby s pravomocí přijímat rozhodnutí, zástupci sociálních partnerů, novináři atd.), kteří by chtěli absolvovat studium nebo profesní přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a Kanadou; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s kanadskými orgány.7.2. Opatření v oblasti mládežeCílovou skupinou tohoto opatření by byly struktury a organizace mládeže a osoby pracující s mládeží, přičemž důraz by byl kladen na činnosti zaměřené na:a) usnadnění dialogu a výměny osvědčených postupů, jakož i sdílení nástrojů v oblasti postupů práce s mládeží mezi tvůrci politik, odborníky pracujícími s mládeží, organizacemi mládeže a ostatními strukturami zodpovědnými za záležitosti týkající se mládeže, včetně mobility mládeže. K těmto činnostem by patřily semináře, kurzy profesní přípravy, praktické stáže (job shadowing) a studijní návštěvy na určitá témata, např. kulturní rozmanitost, dobrovolnické činnosti a uznávání neformálního učení,b) vytváření nových udržitelných mnohostranných partnerství a sítí za účelem další spolupráce a mobility mládeže mezi zúčastněnými organizacemi, prostřednictvím setkání, internetových platforem, výměny informací atd.8. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNáklady navrhovaného programu by činily nejvýše 17,4 milionů EUR (z nichž by byl 1 milion EUR vyčleněn na opatření v oblasti mládeže) na období osmi let (2006-2013), a sice za předpokladu, že Kanada poskytne odpovídající finanční prostředky.Komise se pokusí začlenit do vlastní dohody doložku o průběžné revizi, která umožní novou orientaci činností a přehodnocení rozpočtu přiděleného na program v mezích finančního výhledu.8.1. Odůvodnění zvýšení rozpočtuJak je uvedeno již v odstavci 5.2, omezil nízký rozpočet současného programu potenciální dopad programu na vysokoškolské vzdělávání a zabránil rozvoji rozsáhlé spolupráce v oblasti odborného vzdělávání.8.2. Propočet nákladů8.2.1. Referenční částky pro účely výpočtu8.2.1.1. Vysokoškolské a odborné vzdělávání a profesní přípravaSdružení: 138 000 EUR sestávající ze 120 000 EUR na granty na podporu mobility (1000 EUR měsíčně + 1000 EUR na cestovní výdaje na jednoho studenta za studijní období o průměrné délce 4 měsíců pro celkem 24 studentů) a paušálních částek ve výši 18 000 EUR pro partnery sdružení. Nezahrnují-li projekty mobilitu, měl by průměrný grant činit 100.000 EUR.Excelence: 100 000 EUR pro dodatečné příležitosti na podporu mobility (1000 EUR měsíčně + 1000 EUR na cestovní výdaje na jednoho studenta za studijní období o průměrné délce 4 měsíců pro celkem 20 studentů).Opatření zaměřená na rozvoj politik: 100 000 EURGranty na podporu individuální mobility „Schuman-Kanada“: 32 000 EUR (5 000 EUR měsíčně + 2 000 EUR na cestovní výdaje na jednoho příjemce za dobu trvání grantu o průměrné délce 6 měsíců)8.2.1.2. MládežVýměna osvědčených postupů, mnohostranná partnerství a sítě: výpočet vychází z průměrných nákladů ve výši 20 000 EUR na projekt. Příspěvek EU bude pokrývat především cestovní náklady účastníků z EU, jakož i náklady spojené s realizací činnosti v EU (zejména ubytování a denní diety).8.3. Předpokládané výsledkyV rámci programu bude podpořeno během osmiletého období přibližně 210 projektů (podrobné informace viz bod 8 finančního výkazu). V průběhu trvání programu se činností na podporu mobility bude účastnit 4 430 občanů z EU a Kanady.2. DOPORUČENÍKomise proto doporučuje Radě, aby-  zmocnila Komisi vyjednat jménem Evropského společenství s vládou Kanady dohodu, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a mládeže a která se bude vztahovat na období 2006-2013;-  v souladu s čl. 300 odst. 1 Smlouvy Komise vedla jednání za konzultace se zvláštním výborem jmenovaným Radou a v rámci připojených směrnic pro vyjednávání.PŘÍLOHASMĚRNICE PRO VYJEDNÁVÁNÍ5.  Cílem jednání je uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady v oblasti vysokoškolského vzdělávání, profesní přípravy a opatření v oblasti mládeže. Dohodou se stanoví program spolupráce v těchto oblastech;6.  Program by řídila Komise společně s příslušnými kanadskými orgány; společně by stanovily postupy provádění, sledování a hodnocení;7.  Program by zahrnoval pět hlavních opatření: projekty v rámci sdružení, vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu, opatření zaměřená na rozvoj politik, granty na podporu individuální mobility „Schuman-Kanada“ a opatření v oblasti mládeže;8.  Projekty v rámci sdružení by obvykle zahrnovaly nejméně tři zařízení vysokoškolského vzdělávání či profesní přípravy z Evropské unie a tři taková zařízení z Kanady a byly by zaměřeny zejména na tvorbu osnov a výměnné pobyty studentů. Projekty by byly zaměřeny na prioritní oblasti, které mají pro spolupráci EU a Kanady klíčový význam; tyto oblasti budou určeny po konzultaci s kanadskými orgány.9.  Vysoce kvalitní projekty zaměřené na mobilitu by byly projekty v rámci sdružení, které se ukáží být znamenité a kterým by byla poskytnuta další finanční podpora určená výhradně k financování mobility studentů;10.  Opatření zaměřená na rozvoj politik by zahrnovala studie, konference, semináře, pracovní skupiny a srovnávací analýzy (benchmarking) a zabývala by se horizontálními otázkami vysokoškolského a odborného vzdělávání;11.  Granty na podporu individuální mobility „Schuman-Kanada“ by byly určeny odborníkům zejména mimo akademickou půdu a veřejnou správu, jako jsou osoby s pravomocí přijímat rozhodnutí, zástupci sociálních partnerů, novináři atd., kteří by chtěli absolvovat studium nebo profesní přípravu, a to v oblastech zvláštního významu pro vztahy mezi EU a Kanadou;12.  Opatření v oblasti mládeže by zahrnovaly výměnu osvědčených postupů a mnohostranná partnerství a sítě;13.  Opatření by byla realizována cestou výzev k předkládání návrhů;14.  Pro vybrané projekty by strany poskytovaly rovnocenné spolufinancování.15.  Každá strana by přispěla na program s celkovým rozpočtem ve výši přibližně 17 milionů EUR;16.  Zřízen by byl smíšený výbor, který by přezkoumával činnosti spolupráce prováděné v rámci dohody.17.  Dohoda by obsahovala doložku o revizi, která umožní novou orientaci činností a přehodnocení rozpočtu přiděleného na program v mezích finančního výhledu.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Doporučení Rady ze dne 21. března 2017 týkající se hospodářské politiky eurozóny

text:
               24.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 92/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. března 2017
   týkající se hospodářské politiky eurozóny
   (2017/C 92/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V eurozóně pokračuje hospodářské oživení, je však i nadále nestabilní. V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku: od roku 2015 se hrubý domácí produkt (HDP) eurozóny v reálném vyjádření vrátil na úroveň před krizí a nezaměstnanost klesla na svou nejnižší úroveň od období 2010–2011. Agregátní poptávka však roste jen zvolna, inflace zůstává výrazně pod svou cílovou hodnotou navzdory velmi akomodativní orientaci měnové politiky Evropské centrální banky a růst je brzděn následky krize, k nimž patří například přetrvávající makroekonomická nerovnováha a vysoká míra zadlužení ve všech sektorech ekonomiky. Růstový potenciál ekonomiky eurozóny navíc dlouhodobě sleduje klesající trend, přičemž tento trend se v důsledku krize ještě zvýraznil. Z přetrvávajícího nedostatku investic a vysoké nezaměstnanosti plynou i přes známky zlepšení rizika, že se vyhlídky na růst dále zhorší. Obnovování rovnováhy v ekonomice eurozóny se nadále vyznačuje asymetrií, kdy nerovnováhu napravují pouze země, které jsou čistými dlužníky. Důsledkem tohoto stavu jsou rostoucí přebytky na běžném účtu. Členské státy eurozóny se vyzývají, aby na základě globální dohody v rámci G20 využily individuálně i kolektivně veškeré nástroje politik, včetně fiskálních a strukturálních, k dosažení robustního, udržitelného, vyváženého a inkluzivního růstu.

               (2)

               Ambiciózní strukturální reformy by měly usnadnit hladké a efektivní přerozdělení lidských a kapitálových zdrojů a pomoci s řešením problémů, jež plynou z probíhajících technologických a strukturálních změn. Je zapotřebí reforem, které nastolí příznivé podnikatelské prostředí, dokončí jednotný trh a odstraní překážky bránící investicím. Tyto kroky jsou velmi důležité, má-li vzrůst produktivita a zaměstnanost, zesílit konvergence a růstový potenciál a má-li být ekonomika eurozóny lépe schopna adaptace. Realizace strukturálních reforem cestou vytváření efektivních trhů s citlivými cenovými mechanismy by podpořila měnovou politiku, jejíž efekty by pomáhala převádět do reálné ekonomiky. Reformy, které odstraňují překážky pro investice, a investice naopak podporují, mohou přinést dvojí výhodu v podobě krátkodobé podpory hospodářské činnosti a tvorby kapacity pro dlouhodobý udržitelný a inkluzivní růst. Reformy, které zvyšují produktivitu, jsou důležité obzvláště pro členské státy s velkou potřebou snižování páky, která souvisí s vysokým vnějším zadlužením, neboť rychlejší růst pomáhá podíl dluhu na HDP redukovat. Obnově vnější rovnováhy těchto zemí by pomohla rovněž podpora cenové i necenové konkurenceschopnosti. Členské státy s vysokým přebytkem na běžném účtu mohou k obnově rovnováhy v eurozóně přispět tím, že zavedou opatření včetně strukturálních reforem, která pomohou odvádět přebytky úspor do domácí poptávky, zejména posílením investic. Další příležitosti v této souvislosti nabízí i stávající prostředí nízkých úrokových sazeb, zejména v členských státech, jež mají z fiskálního hlediska značný prostor.

               (3)

               Budou-li při své realizaci lépe koordinovány strukturální reformy, včetně reforem ukládajících členským státům individuální doporučení a potřebných k dokončení hospodářské a měnové unie, může to v členských státech vyvolat pozitivní efekt přelévání a posilovat příznivé krátkodobé dopady těchto reforem. Tematická jednání Euroskupiny se ukázala jako přínosná z hlediska společného chápání reformních priorit pro eurozónu, výměny osvědčených postupů, podpory při naplňování reforem a strukturální konvergence. Tato jednání by měla v rámci Euroskupiny pokračovat a měla by být pokud možno zintenzivněna, a to i účelným využitím sjednaných společných zásad a referenčního srovnávání. Pokračováním těchto jednání by neměly být dotčeny probíhající diskuse v příslušných složeních Rady a zároveň by ve vhodných případech mělo být uznáno, že společné výzvy a zkušenosti jsou celounijního významu a povahy. V reakci na doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro produktivitu ze dne 20. září 2016 (1) mohou k podpoře odpovědnosti a provádění potřebných reforem na úrovni členských států přispět i vnitrostátní rady pro produktivitu.

               (4)

               Těsná koordinace fiskálních politik v členských státech opírající se o společná pravidla má zásadní význam nalezení vhodného celkového nastavení fiskální politiky a zajištění řádného fungování měnové unie. Společná fiskální pravidla jsou tedy nastavena tak, aby se zaměřovala na udržitelnost dluhu na úrovni členských států a zároveň ponechávala prostor k makroekonomické stabilizaci. Nastavením fiskální politiky v eurozóně na vnitrostátní a agregované úrovni je tudíž nutno vyvážit dvojí cíl, kterým je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí členských států na straně jedné a krátkodobou makroekonomickou stabilizaci na úrovni zemí i na úrovni eurozóny na straně druhé. Za současného stavu, kdy panuje značná nejistota o síle oživení a objemu volných kapacit v rámci ekonomiky a kdy měnová politika zajistila značnou míru akomodace, je nutné, aby fiskální politika na úrovni eurozóny měnovou politiku doplňovala při stimulaci poptávky, zejména investiční, a při ukončení nízké inflace, a to za řádného zohlednění přetrvávajících obav ohledně udržitelnosti dluhu. Účinnost fiskální politiky, včetně efektů přelévání v jednotlivých zemích, roste v kontextu nízkých úrokových sazeb. Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Směrem k pozitivní orientaci fiskální politiky pro eurozónu“ ze dne 16. listopadu 2016, považuje Komise pro rok 2017 za žádoucí, aby fiskální expanze na úrovni eurozóny jako celku dosahovala za stávajících podmínek až 0,5 % HDP.
               V červenci 2016 Euroskupina dospěla na základě analýzy Komise k závěru, že obecně neutrální agregovaná orientace fiskální politiky je v roce 2017 přiměřeně vyvážená. V prosinci 2016 Euroskupina zdůraznila význam dosažení odpovídající rovnováhy mezi potřebou zajistit udržitelnost a nutností podpořit investice v zájmu posílení nepříliš robustního oživení, a tím přispět k vyváženější skladbě politik. Současně zůstává v řadě členských států veřejné zadlužení na vysoké úrovni a je nadále nutné, aby ve střednědobém horizontu byla obnovena udržitelnost veřejných financí. Z tohoto důvodu je nezbytné postarat se o vhodnou diferenciaci fiskálního úsilí v různých členských státech a zohlednit fiskální prostor a efekty přelévání v zemích eurozóny. Členské státy, které překročily své střednědobé fiskální cíle, by mohly využít své příznivé rozpočtové situace k dalšímu posilování své domácí poptávky a růstového potenciálu v závislosti na podmínkách specifických pro jednotlivé země, přičemž by respektovaly příslušný střednědobý cíl, jakož i vlastní rozpočtové záměry a požadavky.
               Zvláště účinným způsobem, jak mohou členské státy s fiskálním prostorem maximalizovat dopad na reálnou ekonomiku a hospodářské oživení v eurozóně, jsou například záruky Evropskému fondu pro strategické investice zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 (2). Členské státy, jež v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu potřebují další fiskální korekci, by měly zajistit, aby splňovaly požadavky, jež z tohoto paktu plynou pro rok 2017. V rámci nápravné složky paktu musí členské státy zajistit včasné a trvalé odstranění svých nadměrných schodků, čímž se vytvoří fiskální rezervy proti nepředvídaným okolnostem. Členské státy by plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu měly sledovat fiskální politiky a zároveň co nejlépe využít flexibility obsažené ve stávajících pravidlech. Strukturální reformy, zejména reformy zaměřené na zvýšení produktivity, by podpořily růst a zlepšily by udržitelnost veřejných financí. Rozhodující zlepšení skladby a řízení vnitrostátních rozpočtů na příjmové i výdajové straně prostřednictvím přesouvání zdrojů na hmotné i nehmotné investice by navíc posílilo krátkodobý dopad rozpočtů na poptávku a jejich dlouhodobý dopad na produktivitu. Účinné vnitrostátní fiskální rámce jsou nezbytné k posílení věrohodnosti politiky členských států a k dosažení vhodné vyváženosti mezi krátkodobou makroekonomickou stabilizací, udržitelností dluhu a dlouhodobým růstem.

               (5)

               Trhy práce se v eurozóně nadále postupně zotavují a nezaměstnanost trvale klesá. Míra dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí však zůstává vysoká a v několika členských státech je nadále vážným problémem chudoba, sociální vyloučení a nerovnost. I přes pokrok v reformách při zvyšování odolnosti a adaptability trhů práce přetrvávají v eurozóně značné rozdíly, jež pro její hladké fungování představují i nadále problém. K hladkému a trvalému směrování pracovní síly do produktivnějších činností je nezbytné, aby trh práce, sociální ochrana, daňový systém a systém sociálních dávek byly kvalitně koncipovány a byly spravedlivé a inkluzivní. Účelem je integrovat nebo reintegrovat osoby, jichž se týkají přechody mezi pracovními místy nebo které jsou z trhu práce vyloučeny, omezit segmentaci a podpořit hospodářskou a sociální konvergenci, mj. zlepšením vyhlídek na kvalitní zaměstnání. Výsledkem bude i účinnější automatická stabilizace, jakož i výraznější, udržitelný a inkluzivní růst a vyšší zaměstnanost, které jsou k řešení sociálních problémů v eurozóně důležité.
               Nezbytné reformy obnášejí: i) změny v legislativě na ochranu zaměstnanosti, jejichž cílem jsou spolehlivá smluvní ujednání a které zaměstnancům i zaměstnavatelům nabídnou flexibilitu a bezpečnost, podpoří přechody na trhu práce, zamezí tomu, aby se tento trh rozděloval do dvou kategorií, a které v případě potřeby umožní úpravy nákladů práce – v této oblasti je reformní úsilí v posledních letech zvláště intenzivní, ii) zdokonalení dovedností díky tomu, že vzroste výkonnost a efektivita vzdělávacích systémů a komplexních strategií celoživotního učení, které se budou orientovat podle potřeb trhu práce, iii) účinné aktivní politiky na trhu práce, jež pomohou nezaměstnaným, včetně dlouhodobě nezaměstnaných, na tento trh znovu vstoupit a zvýšit míru ekonomické aktivity, a iv) moderní, udržitelné a přiměřené systémy sociální ochrany, které v průběhu životního cyklu účinně a efektivně přispívají k sociálnímu začlenění i k integraci na trhu práce. Zlepšit výsledky, jichž trh práce dosahuje, lze i přesunem daňového zatížení z práce do jiných oblastí, zejména v případě osob s nízkými příjmy, a zajištěním spravedlivých daňových systémů. Členské státy eurozóny, jež tyto reformy zavedly, se vyznačují vyšší odolností a lepším výkonem v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí. Při navrhování těchto reforem je třeba zohledňovat jejich potenciální sociální dopad.

               (6)

               Při vytváření bankovní unie byl zaznamenán posun vpřed, jejího dokončení však dosaženo nebylo. V souladu s plánem z června 2016 stanoveným v závěrech Rady ze dne 16. června 2016 má pokračovat práce na dokončení bankovní unie v oblasti snižování a sdílení rizik, včetně vytvoření evropského systému pojištění vkladů a zprovoznění společného mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí nejpozději do konce přechodného období fondu, jak je definováno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (3). Zatímco celková odolnost bankovního sektoru eurozóny od krize vzrostla, vzrostl i tlak na banky vlivem celé řady faktorů, například vysokého objemu úvěrů v selhání, neefektivních podnikatelských modelů a nadměrné kapacity v některých členských státech. Všechny tyto faktory vedou k nízké ziskovosti a v některých případech i ke zpochybnění životaschopnosti bank, a vlivem uvedeného tlaku klesá schopnost bank zajišťovat financování ekonomiky. Rizikům čelí i reálná ekonomika, kde se v některých členských státech drží míra veřejného a nefinančního soukromého dluhu na vysoké úrovni. V soukromém sektoru je zapotřebí trvale a plynule snižovat zadlužení snižováním úvěrových ztrát dlužníků a obsluhou a v případě nutnosti i restrukturalizací dluhu životaschopných dlužníků v tíživé situaci, jakož i řešením dluhu, který životaschopný není, tak aby bylo možno kapitál realokovat rychleji a efektivněji. Klíčovými aspekty úspěšného a prorůstového postupu snižování zadlužení jsou v této souvislosti řešení nadále vysokých objemů úvěrů v selhání a dodržování společných zásad při koncipování insolvenčních rámců pro podniky a domácnosti, včetně zkvalitnění vnitrostátních postupů insolvenčního řízení a rámců mimosoudního vyrovnání.

               (7)

               Během roku 2016 bylo dosaženo určitého pokroku, pokud jde o iniciativy uvedené ve zprávě pěti předsedů ze dne 22. června 2015„Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“, vypracované předsedou Evropské komise v úzké spolupráci s předsedy Evropské rady, Evropské centrální banky, Euroskupiny a Evropského parlamentu, k nimž patří například posílená úloha dimenze eurozóny v rámci evropského semestru, doporučení Rady ustavit vnitrostátní rady pro produktivitu a zřízení Evropské fiskální rady při Komisi. Práce pokračuje i na zlepšení transparentnosti a zjednodušení fiskálních pravidel a v listopadu 2015 Komise vydala návrh na vytvoření evropského systému pojištění vkladů. Navíc je ve světle zprávy pěti předsedů nutno řešit i obecnější problémy. Dne 1. března 2017 předložila Komise bílou knihu o budoucnosti Evropy, která rovněž pojednává o budoucnosti hospodářské a měnové unie. K dohodě o schůdném postupu vpřed je nutné, aby všechny členské státy eurozóny a orgány Unie – a rovněž členské státy stojící mimo eurozónu – sdílely pocit odpovědnosti a povědomí o účelu. Silná hospodářská a měnové unie totiž pomůže řešit problémy, jimž Unie čelí, důrazněji a bude mít příznivý dopad i na členské státy stojící mimo eurozónu. V tomto ohledu bude důležité, aby se diskuse o dokončení hospodářské a měnové unie vedly otevřeně a transparentně vůči členským státům mimo eurozónu, a to plně v souladu se zásadami vnitřního trhu Unie, a aby příslušné iniciativy byly pokud možno rovnocenným způsobem otevřené členským státům mimo eurozónu.

               (8)

               Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu byly konzultovány ohledně aspektů tohoto doporučení týkajících se zaměstnanosti a sociální oblasti,

         DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2017–2018 přijaly individuálně i kolektivně v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1.

               provádět politiky, jež v krátkodobém i dlouhodobém horizontu podpoří udržitelný a inkluzivní růst a zlepší schopnost adaptace, obnovu rovnováhy a konvergenci. Prioritu dát reformám, jež zvyšují produktivitu, zkvalitňují institucionální a podnikatelské prostředí, odstraňují překážky bránící investicím a napomáhají tvorbě pracovních míst. Členské státy s deficitem na běžném účtu anebo s vysokým vnějším zadlužením by měly produktivitu zvýšit při současném zachování úrovně jednotkových nákladů práce. Členské státy s vysokým přebytkem běžného účtu by měly prioritně zavést opatření včetně strukturálních reforem a podpory investic, jež pomohou posílit jejich domácí poptávku a růstový potenciál;

               2.

               usilovat o to, aby v rámci fiskálních politik bylo dosaženo vhodné rovnováhy mezi potřebou zajistit udržitelnost a potřebou podpořit investice v zájmu posílení hospodářského oživení, a přispět tak k vhodné celkové orientaci fiskální politiky a vyvážené skladbě politik. Členské státy, u nichž podle odhadů Komise hrozí, že v roce 2017 nesplní své povinnosti v rámci Paktu o stabilitě a růstu, by na tomto základě měly zavčas přijmout dodatečná opatření za účelem zajištění souladu s paktem. Na druhou stranu členské státy, které překročily své střednědobé cíle, se vyzývají, aby nadále upřednostňovaly investice zaměřené na stimulaci potenciální růstu, přičemž by měla být zachována dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Členské státy, které by podle prognóz měly v roce 2017 být obecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, by měly dodržení paktu zajistit v rámci svých vnitrostátních rozpočtových postupů. Rovněž by měly plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu sledovat fiskální politiky a zároveň co nejlépe využít flexibility obsažené ve stávajících pravidlech. Celkově by členské státy měly zkvalitnit strukturu veřejných financí vytvořením většího prostoru pro hmotné i nehmotné investice a zajistit účinné fungování vnitrostátních fiskálních rámců;

               3.

               provádět reformy, které podpoří konkurenceschopnost, tvorbu a kvalitu pracovních míst, odolnost a hospodářskou a sociální konvergenci, jež se opírají o účinný sociální dialog. Tyto reformy by měly kombinovat: i) spolehlivé pracovněprávní smlouvy, jež zaměstnancům i zaměstnavatelům nabízejí flexibilitu a bezpečnost, ii) kvalitní a efektivní systémy vzdělávání a odborné přípravy a komplexní strategie celoživotního učení zacílené na potřeby trhu práce, iii) účinné aktivní politiky na trhu práce, jež pomohou zvýšit míru ekonomické aktivity, iv) moderní, udržitelné a přiměřené systémy sociální ochrany, které v průběhu životního cyklu účinně a efektivně přispívají k sociálnímu začlenění i k integraci na trhu práce. Přesunout daňovou zátěž z práce do jiných oblastí, především u osob s nízkými příjmy a v členských státech, kde nákladová konkurenceschopnost zaostává za průměrem eurozóny, a v zemích, jež nemají fiskální manévrovací prostor, zajistit, aby byl tento přesun daňové zátěže rozpočtově neutrální;

               4.

               v souladu s plánem z června 2016 pokračovat v práci na dokončení bankovní unie v oblasti snižování a sdílení rizik, včetně vytvoření evropského systému pojištění vkladů a zprovoznění společného mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí nejpozději do konce přechodného období fondu; vypracovat a zavést účinnou strategii pro celou eurozónu, která doplní obezřetnostní opatření v oblasti dohledu v zájmu řešení rizik ohrožujících životaschopnost v rámci bankovního sektoru, mj. pokud jde o vysoký objem úvěrů v selhání, neefektivní podnikatelské modely a nadměrnou kapacitu. V členských státech s vysokým objemem soukromého dluhu podporovat plynulé snižování páky;

               5.

               dosáhnout pokroku při dokončování hospodářské a měnové unie, a to plně v souladu s principy vnitřního trhu Unie a otevřeně a transparentně vůči členským státům mimo eurozónu. Dále pokročit v provádění stávajících iniciativ a pracovat na dlouhodobých otázkách týkajících se hospodářské a měnové unie a zároveň vzít v potaz bílou knihu Komise o budoucnosti Evropy.

      V Bruselu dne 21. března 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Doporučení Rady ze dne 20. září 2016 ke zřízení vnitrostátních rad pro produktivitu (Úř. věst. C 349, 24.9.2016, s. 1).

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1).


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/98

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro
   (2015/C 272/26)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               K udržení a posílení rozvoje eurozóny je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru a zvýšit růstový potenciál hospodářství ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Hospodářské oživení v eurozóně sice probíhá, ovšem je omezováno důsledky nedávné hospodářské a finanční krize, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení a související tlaky na snižování finanční páky, přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a produktů, vysoká nezaměstnanost a nízká důvěra, jakož i přetrvávající nedostatek investic. Provádění reforem stanovené v doporučeních pro jednotlivé členské státy dosud nepokročilo natolik, aby byly naplněny příslušné ambice.

               (2)

               Eurozóna nepředstavuje jen úhrn svých členů. Ekonomiky eurozóny jsou navzájem úzce provázány, což podtrhuje potřebu větší koordinace fiskální, finanční a strukturální politiky. Orientace politik na úrovni eurozóny by měla podporovat růst a tvorbu pracovních míst a současně zajistit, aby byl pokrok dosažený při obnově rovnováhy zachován a posílen. Členské státy eurozóny jsou obzvláště odpovědné za účinné provádění rámce správy ekonomických záležitostí, který byl v posledních letech významně posílen. K tomu je zapotřebí zvýšit vzájemný tlak podporující provádění vnitrostátních reforem a fiskální obezřetnost. Rovněž je nutno posuzovat vnitrostátní reformy více z pohledu eurozóny, internalizovat možné vedlejší účinky a podněcovat opatření, jež jsou pro hospodářskou a měnovou unii zvláště důležitá.

               (3)

               V eurozóně dosud nejsou ambiciózní strukturální reformy k modernizaci ekonomik a posílení konkurenceschopnosti i růstového potenciálu prováděny dostatečnou měrou. Rozsah nerovnováhy před krizí, pozice v hospodářském cyklu a fiskální prostor, který je k dispozici, se v jednotlivých členských státech výrazně liší. Navzdory zlepšení na trzích práce a určitému pokroku v případě reforem ke zlepšení odolnosti trhů práce jsou míry nezaměstnanosti i nadále vysoké a hrozí, že dlouhodobá nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což dále oslabuje sociální situaci v nejzranitelnějších zemích. Obnovování vnější rovnováhy pokračuje, ovšem pokrok je nerovnoměrný a zvýšené přebytky běžného účtu v několika členských státech přetrvávají. Ambiciózní strukturální reformy trhů práce a produktů by usnadnily nezbytnou hospodářskou korekci v rámci eurozóny a podpořily růst v zemích, které dané reformy provádějí. Reformy rovněž přispívají k většímu sociálnímu začlenění tím, že zvyšují zaměstnanost a snižují ceny pro spotřebitele. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, budou přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. Podpořila by se tím rovněž vhodná politická rozhodnutí ve zbytku eurozóny. Tomuto procesu mohou pomoci i tematická jednání Euroskupiny prostřednictvím hodnocení a referenčního srovnávání reforem a jejich dopadu na eurozónu jako celek. Lze k tomu využívat osvědčené postupy, dohody o společných zásadách řádných reforem i vzájemný tlak. S ohledem na proces korekce na vnitrostátní úrovni, a tedy i fungování eurozóny, je zvláště důležité pravidelně sledovat pokrok u reforem v členských státech, které se potýkají s nadměrnou nerovnováhou a nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná opatření.

               (4)

               Jedním z klíčových politických úkolů, před nimiž eurozóna stojí, je snížit veřejný dluh odpovědným přístupem ve fiskální oblasti. Díky konsolidačnímu úsilí z minulých let se fiskální situace eurozóny zlepšila, ale koordinace fiskálních politik stále není optimální. Řada členských států eurozóny musí i nadále provádět fiskální korekci, aby snížila velice vysoké úrovně dluhu. Ostatním zemím se nabízí větší manévrovací prostor a mohly by jej využít k podpoře domácí poptávky se zvláštním důrazem na investice; podpořilo by to růst domácí ekonomiky i eurozónu jako celek. Flexibilita pravidel Paktu o stabilitě a růstu umožňuje členským státům usnadnit strukturální reformy a investice, ovšem zároveň se řídí společně dohodnutými pravidly. Fiskální strategie stále dostatečně nepodporují růst. Na straně příjmů se navzdory zvýšené koordinaci v rámci Euroskupiny nabízí další prostor pro zlepšení účinnosti daňových systémů a snížení daňového zatížení práce. Na straně výdajů je zapotřebí více se soustředit na veřejné investice podpořené důkladnou analýzou nákladů a přínosů, jakož i na jiné veřejné výdaje s výraznými a příznivými účinky na růst. V přezkumech výdajů byla zdůrazněna potřeba zefektivnit veřejnou správu. K tomuto procesu přispějí řádně fungující vnitrostátní fiskální rámce.

               (5)

               Podmínky na finančním trhu v eurozóně se zlepšují, ovšem poskytování úvěrů soukromému sektoru je i nadále utlumeno a finanční trhy jsou stále roztříštěné. V eurozóně to brzdí investice. V důsledku toho se otevírá značná investiční mezera, jakkoli jsou zapotřebí jak hmotné, tak nehmotné investice. Investiční plán EU nabízí příležitosti pro uvolnění investic, jež by byly směrovány k produktivnímu využití. Dopad tohoto investičního plánu i rozšířeného programu ECB na nákup aktiv však bude rozsáhlejší, budou-li jej provázet opatření v rámci širšího finančního sektoru, která by měla obnovit úvěrové toky, prohloubit kapitálové trhy a povzbudit dlouhodobé financování ekonomiky. Dokončuje se vytvoření bankovní unie, kterou podpoří uplatňování jednotného souboru pravidel a důsledného regulačního přístupu. Lepší integrací a účinnějšími kapitálovými trhy by se aktivovaly další finanční prostředky na investice, evropská ekonomika by byla méně závislá na bankách a její finanční struktury by byly vyváženější a stabilnější.

               (6)

               Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie vyvstává v současnosti úkol pokročit v jejím dokončení. Hospodářskou a měnovou unii bude třeba rozvíjet postupně a způsobem, v němž se bude spojovat disciplína a solidarita. Předseda Komise společně s předsedou Evropské rady, předsedou Evropského parlamentu, prezidentem Evropské centrální banky a předsedou Euroskupiny připraví další kroky v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně,

         DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2015–2016 přijaly v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1.

               Využít vzájemný tlak s cílem podporovat strukturální reformy, které usnadňují nápravu velkého vnitřního a vnějšího dluhu a podporují investice. Pravidelně posuzovat uskutečňování reforem v těch členských státech, jež vyžadují zvláštní monitorování v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Pokračovat v pravidelném tematickém hodnocení strukturálních reforem. Do jara roku 2016 přijmout rozhodnutí o opatřeních navazujících na koordinační iniciativu zaměřenou na snižování vysokého daňového zatížení práce a reformu trhů služeb.

               2.

               Koordinovat fiskální politiky a zajistit, aby celková orientace fiskální politiky v eurozóně byla v souladu s riziky spojenými s udržitelností a podmínkami hospodářského cyklu. Tím není dotčeno plnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Do jara roku 2016 vést tematické diskuse o zvýšení kvality a udržitelnosti veřejných financí a soustředit se zejména na stanovování priorit u hmotných a nehmotných investic na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU a na úpravu daňových systémů za účelem větší podpory růstu. Sledovat účinné fungování nedávno posílených vnitrostátních fiskálních rámců.

               3.

               Zajistit včasné dokončení opatření navazujících na komplexní posouzení prováděné Evropskou centrální bankou, provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank), dokončení ratifikace mezivládní dohody o Jednotném fondu pro řešení krizí a zajistit, aby byl daný fond plně funkční od ledna 2016. Podporovat opatření vedoucí k prohloubení tržního financování, zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky a vyvinout alternativní zdroje financování. Podporovat další reformy vnitrostátních insolvenčních rámců.

               4.

               Nadále usilovat o prohloubení hospodářské a měnové unie a přispět ke zlepšení rámce pro ekonomický dohled v souvislosti se zprávou o dalších krocích v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně, kterou vypracuje předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker v úzké spolupráci s předsedou Evropské rady Donaldem Tuskem, předsedou Evropského parlamentu Martinem Schulzem, prezidentem Evropské centrální banky Mariem Draghim a předsedou Euroskupiny Jeroenem Dijsselbloemem, a následnými opatřeními.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).


title: Doporučení pro doporučení Rady s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                              V Bruselu dne 2.7.2008
                                              SEK(2008) 2189 v konečném znění
                                  Doporučení pro
                             DOPORUČENÍ RADY
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království
                                (předložená Komisí)
CS                                                                             CS
 ---pagebreak---                                                   Doporučení pro
                                             DOPORUČENÍ RADY
         s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 7 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Článek 4 Smlouvy stanoví postup při nadměrném schodku (PNS), aby se členské státy
           vyvarovaly nadměrných schodků veřejných financí, a v případě, že takové schodky
           nastanou, aby je odstranily.
   (2)     Podle bodu 5 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících Spojeného království Velké
           Británie a Severního Irska se povinnost vyvarovat se nadměrných schodků veřejných
           financí uvedená v čl. 104 odst. 1 Smlouvy nevztahuje na Spojené království, pokud
           nevstoupí do třetí fáze hospodářské a měnové unie1. Ve druhé fázi hospodářské
           a měnové unie se však podle čl. 116 odst. 4 Smlouvy musí Spojené království snažit
           vyvarovat nadměrného schodku veřejných financí
   (3)     Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jako prostředku
           pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k
           vytváření pracovních míst.
   (4)     Rada se dne 8. července 2008 v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy usnesla, že Spojené
           království má nadměrný schodek.
   (5)     Podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení
           a vyjasnění postupu při nadměrném schodku2 (které tvoří součást Paktu o stabilitě
           a růstu) je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení za účelem
           odstranění nadměrného schodku veřejných financí během dané lhůty. Doporučení
           Rady musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát
           přijmout účinná opatření, jakož i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, která by
           měla být ukončena v roce následujícím po jeho zjištění (v případě Spojeného
           království se jedná o rozpočtový rok), pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Za účelem
           rozhodnutí o existenci zvláštních okolností, by se měly náležitě zvážit „rozhodující
   1
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:CS:HTML
   2
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
           s. 5).
CS                                                         2                                                         CS
 ---pagebreak---        faktory“ vyjasněné v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Čl. 3 odst. 4 nařízení
       Rady č. 1467/97 také jako referenční hodnotu stanoví, že Rada by měla ve svém
       doporučení členskému státu k odstranění nadměrného schodku požadovat, aby tento
       členský stát dosáhl minimálního ročního zlepšení strukturálního salda alespoň o 0,5 %
       HDP.
   (6) Komise ve své prognóze z jara roku 2008 předpokládala, že při zachování stávajících
       politik by se celkový schodek veřejných financí zvýšil z 2,9 % HDP v rozpočtovém
       roce 2007/2008 na 3,3 % v roce 2008/2009 a v roce 2009/10 by zůstal ve výši 3,0 %.
       Předpokládá se, že růst reálného HDP, který v roce 2007 dosáhl 3,0 %, se v roce 2008
       zpomalí na 1,7 % a dále v roce 2009 na 1,6 %. Za situace, kdy se cyklus přesunul
       z kladné mezery výstupu v roce 2007 do záporné mezery výstupu v roce 2008, se
       předpokládalo, že cyklicky očištěný schodek by se měl zvýšit z 3,0 % HDP v roce
       2007/2008 na 3,1 % HDP v roce 2008/2009. Poté by se podle předpokladů měl
       cyklicky očištěný schodek snížit na 2,9 % HDP v roce 2009/10 v důsledku
       kombinovaného dopadu diskrečních opatření, včetně vyšších daní z alkoholu a
       motorových vozidel započtených do rozpočtu na rok 2008, a malého plánovaného
       poklesu podílu veřejných výdajů. Předpokládá se, že částečně v důsledku značných
       předpokládaných primárních schodků se celkové hrubé veřejné zadlužení zvýší
       ze 43,2 % HDP v rozpočtovém roce 2007/2008 na 47½ % HDP v roce 2009/10.
   (7) V rozpočtu na rok 2008 předložily orgány Spojeného království rozpočtovou strategii,
       která počítá se schodkem veřejných financí ve výši 3,2 % HDP v roce 2008/2009, jenž
       se má snížit na 2,8 % v roce 2009/10. Údaj o schodku za rok 2009/10 je nižší než
       příslušný údaj ve výši 3,3 % z prognózy útvarů Komise z jara 2008, což vyplývá
       hlavně z rozdílu v očekávaném růstu HDP v roce 2009/10. Po předložení rozpočtu na
       rok 2008 a po prognóze útvarů Komise z jara 2008 oznámilo Spojené království
       13. května 2008 dodatečná fiskální opatření související se změnami v pásmech daně
       z příjmu fyzických osob v rozpočtovém roce 2008/2009. Očekává se, že tyto změny
       sníží příjem z daně z příjmu fyzických osob v roce 2008/09, a budou financovány
       dodatečnou státní půjčkou. Protože ostatní okolnosti budou stejné, dojde k nárůstu
       míry schodku v roce 2008/09 uvedené v prognóze útvarů Komise o 0,2 procentního
       bodu3 na přibližně 3,5 % HDP, s podobným dopadem na strukturální schodek. Dále je
       v prohlášení vlády Spojeného království naznačeno riziko překročení schodku i v roce
       2009/10 ve vztahu ke schodku předpokládanému v jarní prognóze.
   (8) V případě Spojeného království zvážení rozhodujících faktorů vyjasněných v čl. 2
       odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 a posouzených ve zprávě Komise podle čl. 104
       odst. 3 nenaznačuje, že by existovaly zvláštní podmínky, které by odůvodňovaly
       odložení data stanoveného k odstranění tohoto schodku. I když se očekává, že růst
       HDP zpomalí v roce 2008 a 2009 v souvislosti s pravděpodobným tempem růstu, což
       povede ke vzniku záporné mezery výstupu, měl by během celého období
       posuzovaného v jarní prognóze zůstat pozitivní s roční mírou růstu nad 1,5 % v roce
       2008 a 2009. Lhůta pro nápravu nadměrného schodku bude stanovena v souladu
       s uvedeným nařízením, které uvádí, že náprava nadměrného schodku by měla být
       ukončena v roce následujícím po jeho zjištění. V případě Spojeného království byl
       schodek zjištěn v roce 2008 na základě plánovaného schodku přesahujícího referenční
       hodnotu 3 % HDP v roce 2008/09. Vzhledem k tomu by měl být celkový schodek
   3
       Podle odhadu orgánů Spojeného království, zveřejněno v prohlášení vlády 13. května 2008.
CS                                                 3                                            CS
 ---pagebreak---             snížen pod 3 % referenční hodnoty HDP nejpozději do konce rozpočtového roku
            2009/10. Aby byla tato náprava schodku udržitelná, orgány Spojeného království by
            na základě jarní prognózy útvarů Komise musely dosáhnout zlepšení strukturálního
            salda alespoň o 0,5 % HDP v roce 2009/10.
   (9)      Podle názoru Rady by měla opatření na vyrovnání rozpočtu zajistit trvalé zlepšení
            salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek
            ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností ekonomiky.
            Oprava rozpočtu ve Spojeném království by měla být v souladu s těmito cíli,
   DOPORUČUJE:
   – Orgány Spojeného království by měly co nejrychleji a nejpozději do konce rozpočtového
       roku 2009/2010 odstranit v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 nadměrný
       schodek tím, že důvěryhodně a udržitelným způsobem snížení schodek veřejných financí
       pod hranici 3 %.
   – Za tímto účelem by tyto orgány, jak vyplývá z prognózy útvarů Komise z jara 2008, měly
       zajistit zlepšení strukturálního salda alespoň o 0,5 % HDP v roce 2009/10.
   Rada dává za tímto účelem orgánům Spojeného království k přijetí účinných opatření lhůtu do
   8. ledna 2009.
   Rada dále vyzývá orgány Spojeného království, aby po opravě nadměrného schodku zajistily
   rozpočtovou konsolidaci směrem ke střednědobému cíli tím, že i) zajistí odpovídající
   bezpečnostní pásmo s ohledem na omezení schodku ve výši 3 % HDP; ii) zachovají
   rozvážnou míru dluhu na základě zohlednění dopadu stárnutí obyvatelstva na hospodářství
   a rozpočet; a iii) zohlední body i) a ii) a poskytnou prostor pro úpravu rozpočtu, zejména
   pokud jde o potřebné veřejné investování.
   Toto doporučení je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
   V Bruselu dne .
                                                   Za Radu
                                                   předseda / předsedkyně
CS                                                   4                                           CS


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/83

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2017
   (2017/C 261/19)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Rakousko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Rakousko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Rakousku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Rakouska v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 21. dubna 2017 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 2. května 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda očekává zlepšení celkového schodku státního rozpočtu na 1,0 % HDP v roce 2017 a poté na 0,3 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že střednědobý rozpočtový cíl – do roku 2016 strukturální schodek ve výši 0,45 % HDP a poté ve výši 0,5 % HDP – bude splněn v roce 2019. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude z 84,6 % v roce 2016 postupně klesat až na 71,0 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý a předpokládá v letech 2017 a 2018 silný růst investic a vývozu.

               (7)

               Program stability uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření jsou značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2016 způsobilé dodatečné výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků 0,25 % HDP a s bezpečnostními opatřeními 0,04 % HDP. Dodatečný dopad bezpečnostních opatření v roce 2017 se ve srovnání s rokem 2016 aktuálně odhaduje na 0,01 % HDP. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, protože příliv uprchlíků a závažnost teroristické hrozby představují mimořádné události, jejich dopad na veřejné finance v Maďarsku je značný a udržitelnost by povolením dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Rozsah požadované korekce v zájmu postupného dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2016 byl proto s ohledem na dodatečné náklady související s uprchlíky a s bezpečnostními opatřeními snížen. Pokud jde o rok 2017, na jaře 2018 bude na základě zjištěných údajů poskytnutých rakouskými orgány provedeno konečné posouzení včetně posouzení způsobilých částek.

               (8)

               Dne 12. července 2016 Rada doporučila Rakousku zajistit, aby odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle bylo omezeno na výjimku spojenou s rozpočtovými důsledky mimořádného přílivu uprchlíků (5), a za tím účelem dosáhnout v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP, jestliže střednědobého rozpočtového cíle nelze dosáhnout s nižším úsilím. Podle prognózy Komise z jara 2017 se požaduje, aby strukturální saldo v roce 2017 zůstalo stabilní, přičemž je zohledněna umožněná výjimka. Prognóza Komise poukazuje na riziko, že v roce 2017 dojde k určité odchylce od tohoto požadavku. Podle prognózy Komise z jara 2017 by Rakousko mělo v roce 2018 zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů (6) nepřekročila výši 2,2 %, což odpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,3 % HDP (7). Při nezměněné politice existuje riziko, že se Rakousko od uvedeného požadavku v roce 2018 poněkud odchýlí. Předpokládá se zároveň, že Rakousko v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Rakousko musí být připraveno přijmout další opatření k zajištění dodržování pravidel v letech 2017 a 2018.

               (9)

               Výdaje na důchody a výdaje zdravotní péči představují vzhledem k rychle stárnoucímu obyvatelstvu středně vysoké riziko z hlediska fiskální udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Veřejné výdaje Rakouska na důchody jsou ve srovnání s ostatními členskými státy relativně vysoké a očekává se, že do roku 2060 vzrostou o 0,5 procentního bodu HDP. V průměru se přitom v Unii za stejné období očekává pokles o 0,2 procentního bodu HDP. Skutečný věk odchodu do důchodu zůstává navzdory nedávným reformám nízký a je jednou z hlavních příčin vyšších výdajů na důchody. Tento věk – vyjádřený jako průměrný věk odchodu z trhu práce – činí 62 let a 6 měsíců u mužů a 61 let u žen, což je pod unijním průměrem 63 let a 7 měsíců u mužů a 62 let a 7 měsíců u žen (2014). Současný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen (60 let) navíc patří mezi nejnižší v Unii, přičemž s věkem u mužů začne být harmonizován až v roce 2024. Navázání zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na změny střední délky života by v kontextu stárnoucí populace přispělo k zajištění udržitelnosti důchodů, také zvýšením skutečného věku odchodu do důchodu.

               (10)

               Pokud jde o zdravotní péči, ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se očekává výrazné zvyšování veřejných výdajů z již tak vysoké úrovně, a sice o 1,3 procentního bodu HDP do roku 2060, přičemž průměr v Unii je 0,9 procentního bodu. Hlavní příčinou vysokých výdajů na zdravotní péči je rozsáhlé odvětví nemocniční péče a současně nedostatečné využívání méně nákladné ambulantní péče. Podíl výdajů na nemocnice v celkových nákladech na zdravotní péči patří k nejvyšším v Unii. Proto musí být plně provedeny nedávné iniciativy zaměřené na posílení poskytování primární péče, včetně podpory nových ujednání o financování mezi poskytovateli zdravotní péče a fondy sociálního zabezpečení. Rakouské nemocniční odvětví také nedostatečně používá účinné způsoby zadávání veřejných zakázek, jako jsou zadávací řízení zveřejněná v celé Unii (0,23 % HDP oproti unijnímu průměru 0,62 %), agregace zadávání a necenová zadávací kritéria.

               (11)

               Zákon o vyrovnávání příjmů z roku 2017 přispěl ke zjednodušení finančních vztahů mezi různými úrovněmi správy v Rakousku. Fiskální rámec v Rakousku je však stále příliš složitý, pokud jde o kompetence a finanční ujednání, a nadále jej poškozuje nesoulad mezi pravomocemi místních vlád a spolkové vlády k získávání příjmů a jejich širší odpovědností za výdaje.

               (12)

               Ačkoli při daňové reformě v roce 2016 se daňové zatížení snížilo z 49,5 % na 46,7 %, je i nadále poměrně vysoké oproti průměru v Unii, který činí 40,6 % (číselné údaje se týkají svobodné bezdětné průměrně výdělečně činné osoby). Kvůli absenci indexace daňových pásem vzhledem k inflaci dojde v důsledku roční fiskální brzdy znovu k postupnému zvyšování daňového zatížení. Naopak nedostatečně využívány jsou zdroje příjmů více podporující růst, jako např. periodické daně z nemovitostí, zejména kvůli zastaralému základu daně. Příjmy z periodických daní z nemovitostí jsou v Rakousku na velmi nízké úrovni 0,2 % HDP, přitom průměr v Unii v roce 2014 činil 1,6 % HDP. Podobně je v Rakousku relativně nízká i implicitní míra zdanění energií, což poukazuje na nevyužitý prostor pro ekologické daně včetně pobídek k pozitivnímu chování.

               (13)

               Trh práce v Rakousku sice vykazuje lepší výsledky než trhy většiny členských států, problémy však přetrvávají. Zejména není dostatečně využit potenciál žen na trhu práce, což se odráží ve vysokém rozdílu v odměňování žen a mužů, mimo jiné v důsledku vysokého podílu částečných úvazků. V roce 2015 byl rozdíl v odměňování žen a mužů 21,7 %, přičemž průměr v Unii činil 16,3 %. Vysoký a nadprůměrný podíl žen pracujících na částečný úvazek do značné míry souvisí s povinnostmi péče o děti a starší osoby. V roce 2015 činil podíl míst pro děti do 3 let v zařízeních péče o nejmenší děti 25,5 %, což je stále značně pod hranicí barcelonského cíle, tj. 33 %.

               (14)

               V oblasti vzdělávání již Rakousko překročilo své národní cíle v rámci strategie Evropa 2020. Výsledky v oblasti vzdělávání však silně závisejí na sociálně-ekonomickém zázemí, jak potvrdily výsledky Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) z roku 2015. U žáků z přistěhovaleckého prostředí jsou výsledky v oblasti vzdělávání podstatně horší než u jiných žáků. V roce 2016 byla u žáků narozených v zahraničí pravděpodobnost, že opustí školu před dokončením vyššího středního vzdělání, 2,7 krát vyšší než u žáků narozených v Rakousku. Problémy s integrací mají rovněž děti přistěhovalců narozené v Rakousku. Rakousko se navíc potýká s výzvou integrovat do vzdělávacího systému velký počet žadatelů o azyl a uprchlíků.

               (15)

               V bankovním sektoru dochází k trvalému, i když pomalému zlepšování. Kapitalizace rakouských bank je nadále nižší než u srovnatelných bank v Unii a jejich schopnost vytvářet zisk na domácím trhu je pod tlakem. Pokud jde o mezinárodní operace, kvalita aktiv a ziskovost se na několika trzích ve střední, východní a jihovýchodní Evropě dále zlepšily, slabá místa však přetrvávají. Mezitím došlo k růstu reálných cen nemovitostí a oživení hypotečních úvěrů, což podtrhuje význam makroobezřetnostních opatření.

               (16)

               Růst investic v Rakousku se v roce 2016 obnovil, ale investice malých a středních podniků a investice v odvětví služeb vykazovaly nadále slabiny. Rakousko uznává význam zakládání a růstu podniků pro nové investice (tj. nad rámec investic na obnovu) a pro související tvorbu pracovních míst. Proto si země stanovila ambiciózní cíle usnadnit digitální transformaci a vyřešit otázku tradičně nízké míry zakládání podniků (7,4 % oproti unijnímu průměru 10,8 %) a růstu společností (7,3 % podíl rychle rostoucích podniků oproti unijnímu průměru ve výši 9,2 %). Některá specifická opatření, která spojují snižování investičních překážek s lepšími rámcovými podmínkami pro financování majetku vlastním kapitálem, podporou podnikání a daňovými pobídkami, již byla oznámena.

               (17)

               Regulační překážky v sektoru podnikatelských služeb a regulovaných povolání jsou stále vysoké, přičemž míra regulace je vyšší než průměr v Unii, zejména u architektů a inženýrů. U těchto profesí – a také u právníků, účetních/daňových poradců, patentových zástupců, realitních makléřů a průvodců cestovního ruchu – je navíc míra úbytku podnikání výrazně pod unijním průměrem, což zřejmě naznačuje poměrně nízkou dynamiku a hospodářskou soutěž v oblasti odborných služeb v Rakousku. Tyto překážky zahrnují mimo jiné 1) omezení týkající se držení podílů a formy společností u architektů, inženýrů a patentových zástupců, 2) multidisciplinární omezení pro architekty a inženýry a 3) obzvlášť široký rozsah vyhrazených činností u architektů, inženýrů a průvodců cestovního ruchu. Snížení těchto překážek by mohlo přispět k vyšší hospodářské soutěži, díky níž by na trh vstupovalo více podniků a spotřebitelé by mohli těžit z nižších cen. Komise vydala doporučení k řešení této otázky v lednu 2017 ve sdělení v rámci balíčku opatření proti překážkám na trzích služeb.

               (18)

               Rakousko vyvinulo značné úsilí při přijímání žadatelů o azyl a integraci uprchlíků a dalších přistěhovalců. Integrace na trhu práce u osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí, zejména žen narozených mimo Unii a uprchlíků hledajících zaměstnání, však zůstává problematická.

               (19)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (20)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Rakousku v období 2017–2018:

               1.

               Nadále provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, to znamená dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018, s ohledem na příspěvky související s mimořádnými událostmi. Zajistit udržitelnost systému zdravotní péče a důchodového systému. Racionalizovat a zefektivnit kompetence na různých úrovních správy a sladit jejich odpovědnost v oblasti financování a výdajů.

               2.

               Zlepšit výsledky žen na trhu práce, mimo jiné zajištěním pečovatelských služeb pokrývajících dobu plného pracovního úvazku. Zlepšit výsledky vzdělávání znevýhodněných mladých lidí, zejména osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí. Podpořit investice v odvětví služeb pomocí snížení administrativních a regulačních překážek pro investice, zjednodušení vstupu na trh a usnadnění růstu společností.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Rakousko se bude moci do roku 2017 a 2018 odchýlit od svého střednědobého rozpočtového cíle o částku odpovídající dodatečným rozpočtovým důsledkům v souvislosti s mimořádným přílivem uprchlíků (v roce 2015) a bezpečnostními opatřeními (v roce 2016), jelikož se dočasné odchylky v obou případech převádějí do celkového období tří let.

      (6)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rakouskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (7)  Povinnost opravy pro rok 2018 v případě Rakouska zohledňuje příspěvky přidělené na rok 2016 související s mimořádnými událostmi, jelikož se dočasné odchylky převádějí do období tří let.

      (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.