               8.4.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      73. zasedání Valného shromáždění OSN
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2018 Radě k 73. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

                  —

                  s ohledem na rezoluci OSN přijatou Valným shromážděním dne 3. dubna 2006 ustanovující Radu pro lidská práva,

                  —

                  s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu EU o lidských právech a demokracii ve světě v roce 2016 a na politiku Evropské unie v této oblasti,

                  —

                  s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, její preambuli a článek 18 a na úmluvy OSN o lidských právech a opční protokoly k těmto úmluvám,

                  —

                  s ohledem na své doporučení Radě ze dne 5. července 2017 k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (1),

                  —

                  s ohledem na rezoluci OSN přijatou Valným shromážděním dne 3. května 2011 o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN, ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se má na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď,

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 17. července 2017 týkající se priorit EU pro 72. zasedání Valného shromáždění OSN,

                  —

                  s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty ze dne 19. září 2016,

                  —

                  s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti,

                  —

                  s ohledem na klíčové zásady zakotvené v globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU z června 2016, zejména na ty, jež se týkají svrchovanosti, územní celistvosti a neporušitelnosti státních hranic a které rovněž dodržují všechny zúčastněné státy bez rozdílu,

                  —

                  s ohledem své usnesení ze dne 13. prosince 2017 týkající se výroční zprávy o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2),

                  —

                  s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje,

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0230/2018),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou i nadále plně odhodlány podporovat jakožto nedílnou součást vnější politiky EU mnohostrannost, řádnou globální správu, základní hodnoty OSN a tři pilíře systému OSN: lidská práva, mír a bezpečnost a rozvoj; vzhledem k tomu, že mnohostranný systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách je nejvhodnějším nástrojem k řešení krizí, problémů a hrozeb; vzhledem k tomu, že samotná budoucnost mnohostranného systému čelí nebývalým problémům;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že globální strategie EU odráží úroveň současných globálních výzev, které vyžadují silnou a lépe fungující OSN a prohloubení spolupráce na úrovni členských států v rámci EU i OSN;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že je zapotřebí, aby členské státy EU vyvinuly veškeré úsilí ke koordinaci svých činností v orgánech a subjektech systému OSN, aby vystupovaly jednotně a opíraly se přitom o mezinárodní lidská práva a základní hodnoty EU; vzhledem k tomu, že tato spolupráce musí být na základě mandátu obsaženého v čl. 34 odst. 1 Smlouvy o EU založena na společném úsilí zabránit dalšímu stupňování probíhajících konfliktů a podpořit jejich řešení, prosazovat účinné odzbrojení a kontrolu zbraní, zejména pokud jde o jaderný arzenál, a napomáhat realizaci cílů udržitelného rozvoje a Pařížské dohody o změně klimatu a přispět k mezinárodnímu řádu založenému na pravidlech;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že globální politický řád a bezpečnostní prostředí se rychle vyvíjejí a vyžadují reakci na celosvětové úrovni; vzhledem k tomu, že Organizace spojených národů zůstává základem mnohostranného systému spolupráce mezi jejími členskými státy, jehož cílem je řešit tyto problémy, a je nejvhodnějším subjektem pro řešení mezinárodních krizí, celosvětových problémů a hrozeb;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že svět čelí řadě globálních problémů souvisejících s probíhajícími a vznikajícími konflikty a s jejich následky, jako jsou změna klimatu a terorismus, které je třeba řešit v celosvětovém měřítku; vzhledem k tomu, že současná struktura Rady bezpečnosti OSN stále vychází ze zastaralého politického scénáře a její rozhodovací proces náležitě neodráží proměnlivou světovou situaci; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy pomáhaly utvářet globální agendu OSN pro období do roku 2030 a EU je i nadále odhodlána udávat tempo, pokud jde o mobilizaci všech prostředků provádění a spolehlivý mechanismus monitorování a přezkumu s cílem zajistit pokrok a odpovědnost; vzhledem k tomu, že se to odráží ve vnější činnosti EU a dalších politikách ve všech finančních nástrojích EU;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že tři pilíře OSN – mír a bezpečnost, rozvoj, lidská práva a právní stát – jsou neoddělitelné a vzájemně se posilují; vzhledem k tomu, že původní účel OSN udržovat mír zpochybňují neustálé složité krize;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že zatěžující byrokratické postupy a složitá a nepružná struktura OSN někdy brání řádnému fungování této instituce a neumožňují jí rychle reagovat na krize a globální problémy;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že úspěšná reakce na celosvětové krize, hrozby a problémy vyžaduje účinný mnohostranný systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že mezinárodní řád založený na spolupráci, dialogu a lidských právech je zpochybňován řadou nacionalistických a protekcionistických hnutí po celém světě;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že stále rostoucí množství úkolů systému OSN vyžaduje odpovídající financování ze strany jejích členských států; vzhledem k tomu, že se zvětšuje rozdíl mezi potřebami organizace a finančními prostředky, které jsou jí poskytovány; vzhledem k tomu, že Spojené státy hodlají omezit své příspěvky do rozpočtu OSN, a EU a její členské státy jsou tak společně i nadále největším finančním přispěvatelem a měly by aktivně podporovat úsilí generálního tajemníka OSN o zajištění řádného fungování a financování OSN, jejímž prvořadým cílem je vymýtit chudobu, podporovat dlouhodobý mír a stabilitu, bránit lidská práva, bojovat proti sociálním nerovnostem a poskytovat humanitární pomoc obyvatelům, zemím a regionům zasaženým různými krizemi, ať už přírodními či zapříčiněnými člověkem; vzhledem k tomu, že příspěvky EU poskytované OSN by měly být viditelnější; vzhledem k tomu, že agentury OSN, včetně Agentury Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA), byly dotčeny výraznými finančními škrty; vzhledem k tomu, že stávající celková úroveň financování OSN je i nadále nedostačující a neumožňuje této organizaci, aby plnila svůj mandát a čelila současným celosvětovým problémům;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že demokracie, lidská práva a právní stát jsou v různých oblastech světa stále více ohrožovány, přičemž v řadě členských států OSN se zmenšuje prostor pro občanskou společnost; vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a občanští aktivisté po celém světě čelí v důsledku své legitimní činnosti narůstajícím hrozbám a rizikům;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že prosazování a ochrana lidských práv patří k podstatě multilateralismu a jsou ústředním pilířem systému OSN; vzhledem k tomu, že EU důrazně prosazuje všechna lidská práva, která jsou univerzální, nedělitelná, vzájemně závislá a propojená; vzhledem k tomu, že EU je jedním z nejhorlivějších obránců a propagátorů lidských práv, základních svobod, kulturních hodnot a rozmanitosti, demokracie a právního státu; vzhledem k tomu, že tyto hodnoty jsou v různých oblastech světa stále více ohrožovány; vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a občanští aktivisté čelí v důsledku své legitimní činnosti narůstajícím hrozbám a rizikům a stále častějším represáliím kvůli své spolupráci s orgány a mechanismy OSN; vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství a EU musí zvýšit své úsilí o ochranu a podporu obránců lidských práv a prosazování mezinárodních norem demokracie, lidských práv a právního státu, zejména s ohledem na práva příslušníků menšinových skupin nebo osob v obtížných situacích, včetně žen, dětí, mladých lidí, etnických, rasových nebo náboženských menšin, migrantů, uprchlíků a vnitřně vysídlených osob, osob se zdravotním postižením, LGBTI osob (lesby, gayové, bisexuálnové, transgender osoby a intersexuálové) a původních národů;

                  1.

                  doporučuje Radě, aby:

                        Reforma systému OSN, včetně reformy Rady bezpečnosti

                              a)

                              aktivně podporovala reformní program generálního tajemníka OSN založený na třech pilířích s cílem zajistit, aby byl systém OSN skutečně koordinovaný, účelný, účinný, integrovaný, transparentní a odpovědný; podporovala racionalizaci mírové a bezpečnostní struktury, která musí být účinnější, cílenější, řádně financovaná a provozuschopná, jejíž pravomoci musí být vyváženěji rozdělené a která musí v regionálním zastoupení ve všech svých orgánech účinněji odrážet rozmanitost;

                              b)

                              podporovala omezení byrokracie, zjednodušení postupů a decentralizované rozhodování, větší transparentnost a odpovědnost v rámci misí a práce zaměstnanců OSN, zejména s ohledem na jejich činnost v terénu;

                              c)

                              podporovala úsilí generálního tajemníka OSN o provedení podstatné změny s cílem sladit rozvojový systém OSN s prioritami Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, cíli udržitelného rozvoje a odpovědností za ochranu a uzpůsobit jej tak, aby lépe podporoval jejich provádění;

                              d)

                              vyzvala členské státy OSN, aby generálního tajemníka i zástupce generálního tajemníka OSN a jejich úřady zplnomocnily jednat v procesu racionalizace systému řízení OSN s cílem podpořit větší účinnost a pružnost, lepší schopnost reagovat a efektivnější vynakládání prostředků OSN a jejích agentur;

                              e)

                              připomněla všem členským státům OSN jejich povinnost zachovat finanční podporu všech agentur OSN a plnit své závazky týkající se prostředků na rozvojovou pomoc a zároveň zvyšovat účelnost a účinnost a přimět vlády k odpovědnosti za provádění globálních cílů udržitelného rozvoje;

                              f)

                              aktivně podporovala úsilí generálního tajemníka OSN o provádění strategie OSN pro rovné zastoupení žen a mužů, která je stěžejním nástrojem pro zajištění rovného zastoupení žen v systému OSN; jmenovala více žen a zejména žen náležejících k menšinovým skupinám do vyšších vedoucích pozic na úrovni ústředí OSN a uplatňovala hledisko rovnosti žen a mužů a genderové rozpočtování; vyzvala EU a OSN, aby jmenovaly více žen do policejního a vojenského personálu misí a operací; prosazovala jmenování meziodvětvových poradců pro otázky rovnosti pohlaví pro jednotlivé mise a operace a vypracování zvláštních akčních plánů, které by navrhly, jakým způsobem budou prováděny rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 a 2242 na úrovni jednotlivých misí a operací; zajistila, aby všechny ozbrojené síly OSN měly stejné minimální požadavky na vzdělání a odbornou způsobilost, jež budou zahrnovat jasné genderové, LGBTI a protirasistické hledisko s nulovou tolerancí vůči všem formám sexuálního vykořisťování a násilí, včetně účinné funkce oznamovatelů v rámci OSN umožňující anonymně hlásit trestné činy spáchané zaměstnanci OSN jak vůči jiným zaměstnancům OSN, tak vůči občanům;

                              g)

                              zdůraznila význam, který členské státy EU přikládají koordinaci své činnosti v institucích a orgánech systému OSN;

                              h)

                              vyzvala ke komplexní reformě Rady bezpečnosti OSN s cílem zlepšit její reprezentativnost na základě širokého konsenzu a zajistit rychlejší a účinnější reakci na ohrožení mezinárodního míru a bezpečnosti; podporovala oživení činnosti Valného shromáždění a zlepšení koordinace a provázanosti činností všech institucí OSN;

                              i)

                              zintenzivnila úsilí o reformu Rady bezpečnosti OSN, zejména výrazným omezením nebo regulací využívání práva veta, které brání rozhodovacímu procesu, především v případech, kde existují důkazy o válečných zločinech a zločinech proti lidskosti, a provedením změny ve složení členů Rady bezpečnosti, aby lépe odrážela dnešní svět, mimo jiné přidělením stálého členství Evropské unii;

                              j)

                              vyzvala EU a její členské státy, aby vystupovaly jednotně; podporovala snahy Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), delegací EU v New Yorku a Ženevě a členských států o zlepšení koordinace postojů EU a o dosažení společného postoje EU při hlasování, což by zvýšilo jednotnost a důvěryhodnost EU v OSN;

                              k)

                              opětovně potvrdila podporu zvláštním postupům OSN v rámci Rady pro lidská práva, včetně zvláštních zpravodajů, a dalším tematickým a lidskoprávním mechanismům specifickým pro jednotlivé země, a vyzvala všechny smluvní strany OSN, aby rozšířily otevřená pozvání k návštěvě svých zemí na všechny zvláštní zpravodaje;

                              l)

                              podporovala zřízení otevřeného a inkluzivního mezivládního přípravného procesu pro summit OSN, který se bude konat v roce 2020 při příležitosti 75. výročí vzniku OSN, pod záštitou Valného shromáždění OSN, což umožní jednat o komplexních reformních opatřeních za účelem obnovy a posílení Organizace spojených národů;

                              m)

                              podporovala ustavení Parlamentního shromáždění OSN v rámci systému OSN, což by posílilo demokratickou povahu, demokratickou odpovědnost a transparentnost globální správy, umožnilo občanům lépe se zapojit do činností OSN a přispělo zejména k úspěšnému provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje;

                        Mír a bezpečnost

                              n)

                              vyzvala EU a OSN, aby se navzájem doplňovaly a podporovaly vždy, když jsou ohroženy mír a bezpečnost; zahájila strukturovanou politickou spolupráci mezi EU a OSN;

                              o)

                              prosazovala větší úsilí členských států o dosažení míru a bezpečnosti na mezinárodní i vnitřní úrovni; podporovala úsilí generálního tajemníka OSN o větší zapojení OSN do mírových jednání; vyzvala OSN, aby upřednostňovala preventivní, smírčí a politická řešení konfliktů a zároveň aby řešila jejich hlavní příčiny a hybné síly; nadále podporovala činnost, akce a iniciativy zvláštních vyslanců OSN zaměřené na řešení těchto konfliktů; zvýšila podporu členských států pro operace OSN k udržení a obnově míru, zejména ve formě poskytování personálu a zařízení, a posílila v tomto ohledu podpůrnou úlohu EU; zajistila větší viditelnost této podpory a příspěvků; zajistila, aby všechny operace OSN k udržení a obnově míru měly mandát v oblasti lidských práv a dostatečný počet zaměstnanců k vykonávání této funkce;

                              p)

                              upevnila spolupráci s OSN v rámci strategického partnerství v oblasti udržování míru a řešení krizí; podporovala spolupráci EU a OSN na reformě bezpečnostního sektoru; vyzvala OSN, aby zajistila větší důvěryhodnost a transparentnost operací k udržení míru zřízením a posílením účinných mechanismů prevence možného zneužití ze strany zaměstnanců OSN a zajištěním jejich odpovědnosti; po celý průběh misí zaujímala mnohostranný přístup; posílila spolupráci s místními komunitami a zajistila jim ochranu a pomoc; zajistila, aby základem mandátu operací k udržení míru byla ochrana civilního obyvatelstva; posílila podporu místních subjektů tím, že nejvíce ohroženým skupinám umožní, aby jednaly jako hybatelé změn, a vytvořila prostor, kde se budou moci zapojit do všech fází humanitární a mírotvorné činnosti; vyzvala OSN ke snížení celkového dopadu operací OSN k udržení míru na životní prostředí a umožnila zlepšení nákladové efektivnosti, bezpečnosti a ochrany pro vojenské jednotky i civilní obyvatelstvo hostitelských zemí;

                              q)

                              zdůraznila, že globální a regionální hrozby a společné globální záležitosti vyžadují, aby celé mezinárodní společenství reagovalo rychleji a převzalo svou odpovědnost; zdůraznila, že všude tam, kde stát není schopen či ochoten uplatňovat svou odpovědnost za ochranu, připadá tato odpovědnost mezinárodnímu společenství, včetně všech stálých členů Rady bezpečnosti OSN a všech dalších důležitých rozvíjejících se ekonomik a rozvojových zemí, stejně jako je tomu v případě povinnosti umožnit stíhání osob porušujících mezinárodní právo; posílila kapacity modrých přileb; vyzvala EU, aby vybízela rozvíjející se a rozvojové země k připojení se k mezinárodnímu společenství při přijímání opatření v rámci odpovědnosti za ochranu;

                              r)

                              uvítala spolupráci mezi EU, OSN a dalšími mezivládními organizacemi, jako je třístranná spolupráce mezi Africkou unií (AU), EU a OSN, jako důležitý nástroj pro posílení mnohostrannosti a globální správy a pro poskytování pomoci lidem, kteří potřebují mezinárodní ochranu, umožňující zajistit respektování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva a aby v tomto ohledu vyzvala EU, OSN a AU ke společnému úsilí o budování kapacit;

                              s)

                              nadále prosazovala širokou definici pojmů lidská bezpečnost a odpovědnost za ochranu a dále prosazovala důležitou úlohu OSN při jejich provádění; dále posilovala význam odpovědnosti za ochranu coby důležité zásady činnosti členských států OSN v oblasti řešení konfliktů, lidských práv a rozvoje; nadále podporovala úsilí pokročit s praktickým uplatňováním odpovědnosti za ochranu a podporovala stěžejní úlohu OSN při pomoci zemím s uplatňováním odpovědnosti za ochranu s cílem prosazovat lidská práva, právní stát a mezinárodní humanitární právo; připomněla závazek EU uplatňovat odpovědnost za ochranu, předcházet porušování lidských práv v souvislosti s krutostmi a skoncovat s ním;

                              t)

                              využila veškerých nástrojů, které má k dispozici, k lepšímu dodržování mezinárodního humanitárního práva ze strany státních i nestátních subjektů; podporovala snahu Mezinárodního výboru Červeného kříže o zřízení účinného mechanismu pro důsledné dodržování mezinárodního humanitárního práva;

                              u)

                              zopakovala své jednoznačné odsouzení terorismu a svou plnou podporu opatřením, jejichž cílem je porazit a zničit teroristické organizace, zejména ISIS/Dá'iš, který je jednoznačně hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost; spolupracovala s Valným shromážděním OSN a Radou bezpečnosti OSN v oblasti boje proti financování terorismu s ohledem na doporučení Parlamentu ze dne 1. března 2018 (3) a vytvářela mechanismy identifikace jednotlivých teroristů i teroristických organizací a posilovala mechanismy umožňující zmrazit aktiva kdekoli na světě na podporu Výzkumného institutu OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI) při realizaci Globálního fóra pro boj proti terorismu a jeho uvádění do provozu na základě globální iniciativy proti nadnárodnímu organizovanému zločinu; zintenzivnila společné úsilí EU a OSN v boji proti hlavním příčinám terorismu, zejména co se týče zabraňování hybridním hrozbám a rozvoje výzkumu a budování kapacit v oblasti kybernetické obrany; využívala stávající iniciativy zřízené místními partnery při navrhování, provádění a realizaci postupů proti radikalizaci a náboru teroristů; zintenzivnila své úsilí, pokud jde o boj proti náboru teroristů a teroristické propagandě, která probíhá prostřednictvím platforem sociálních médií, ale rovněž prostřednictvím radikalizovaných kazatelů nenávisti; podporovala opatření k posílení odolnosti komunit ohrožených radikalizací, mimo jiné řešením hospodářských, sociálních, kulturních a politických příčin, které k ní vedou; posílila účinnost mezinárodní policejní, právní a soudní spolupráce v boji proti terorismu a nadnárodní trestné činnosti; podporovala vzdělání jakožto nástroj pro prevenci terorismu; podporovala politiky v oblasti boje proti radikalizaci a deradikalizace v souladu s akčním plánem OSN pro předcházení násilnému extremismu; podporovala větší příspěvek EU k iniciativám OSN v oblasti budování kapacit v souvislosti s bojem proti zahraničním teroristickým bojovníkům a násilnému extremismu;

                              v)

                              usilovala o pevnější mnohostranné závazky zaměřené na nalezení trvalých politických řešení současných konfliktů na Středním východě a v severní Africe; nadále podporovala činnost, kroky a iniciativy zvláštních vyslanců OSN zaměřené na řešení těchto konfliktů; podporovala úlohu EU v humanitární oblasti; vyzývala k pokračující humanitární, finanční a politické pomoci mezinárodního společenství; stíhala osoby odpovědné za porušování mezinárodního humanitárního práva a lidských práv a usilovala o okamžité ukončení násilí; trvala na tom, aby OSN podporovala a sledovala politický proces vedený syrskými představiteli, jehož cílem jsou svobodné a spravedlivé volby, a aby tento proces proběhl na základě nové ústavy, neboť to je jediný způsob, jak zemi zajistit mír; zdůraznila, že celostátního všeobecného příměří a oboustranně přijatelného mírového řešení syrské krize lze dosáhnout pod záštitou OSN a s podporou zvláštního vyslance OSN pro Sýrii, jak je stanoveno v ženevském komuniké z roku 2012 a v rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2254 z roku 2015; naléhavě vyzvala mezinárodní společenství, aby učinilo vše, co je v jeho silách, a důrazně odsoudilo osoby zodpovědné za válečné zločiny a zločiny proti lidskosti spáchané během syrského konfliktu; podpořila žádost generálního tajemníka OSN o zřízení nové, nestranné a nezávislé komise k identifikaci pachatelů chemických útoků v Sýrii, neboť absence takového orgánu zvyšuje riziko vojenské eskalace; podpořila iniciativu OSN pro mírový plán v Jemenu a neprodleně řešila probíhající humanitární krizi; vyzvala všechny strany, aby dodržovaly lidská práva a svobody všech občanů Jemenu, a zdůraznila, že je potřeba vyjednat politické urovnání prostřednictvím inkluzivního dialogu v rámci Jemenu;

                              w)

                              zajistila, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU poskytlo všechny pozitivní nástroje s cílem zajistit udržitelné a účinné řešení založené na existenci dvou států, jejichž hranice budou odpovídat hranicím v roce 1967, přičemž hlavním městem obou států bude Jeruzalém, a v jehož rámci budou bezpečný Stát Izrael s bezpečnými a uznanými hranicemi a nezávislý, demokratický, celistvý a životaschopný palestinský stát existovat bok po boku v míru a bezpečí;

                              x)

                              podporovala úsilí OSN o zajištění spravedlivého a trvalého urovnání konfliktu na Západní Sahaře na základě práva na sebeurčení lidu Sahrawi a v souladu s příslušnými rezolucemi OSN;

                              y)

                              nadále řešila vážné bezpečnostní hrozby v oblasti Salehu, Sahary, Čadského jezera a Afrického rohu s cílem vymýtit hrozbu terorismu, kterou představují spojenci organizace ISIL/Dá’iš a al-Káidy a skupina Boko Haram a všechny ostatní přidružené teroristické skupiny;

                              z)

                              podporovala jadernou dohodu mezi Íránem a členy Rady bezpečnosti a Německem jakožto významný úspěch mezinárodní diplomacie a zejména diplomacie EU a nadále vyvíjela tlak na Spojené státy, aby pomohly dohodu realizovat v praxi;

                              aa)

                              nadále vyzývala k plnému dodržování svrchovanosti mezinárodně uznaných hranic a územní celistvosti Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, vzhledem k tomu, že v těchto oblastech dochází k porušování mezinárodního práva; podporovala a znovuoživila diplomatické úsilí o mírové a trvalé urovnání těchto probíhajících a zamrzlých konfliktů; naléhavě vyzvala mezinárodní společenství k důslednému provádění politiky neuznání nezákonné anexe Krymu;

                              ab)

                              podporovala rozhovory mezi oběma Korejemi ve snaze o odstranění jaderných zbraní z Korejského poloostrova; vyzvala všechny zúčastněné mezinárodní subjekty, aby aktivně a pozitivně přispívaly k dosažení tohoto cíle na základě dialogu;

                              ac)

                              naléhavě vyzvala Valné shromáždění a Radu bezpečnosti OSN, aby projednaly napětí v oblasti Jihočínského moře s úmyslem vybídnout všechny zúčastněné strany, aby dokončily jednání o kodexu chování;

                        Program pro ženy, mír a bezpečnost

                              ad)

                              vyzvala všechny členské státy, aby i nadále podporovaly a uplatňovaly výše uvedených osm rezolucí Rady bezpečnosti OSN, které tvoří program pro ženy, mír a bezpečnost, a aby svou činností usilovaly o dosažení plné rovnosti žen a mužů a zajistily zapojení žen, jejich ochranu a práva v celém průběhu konfliktu, od předcházení konfliktům až po obnovu po skončení konfliktu, a zároveň aby přijaly přístup zaměřený na oběti s cílem omezit další újmu působenou ženám a dívkám přímo postiženým konfliktem;

                              ae)

                              připomněla, že zapojení žen do mírových procesů zůstává jedním z nejméně naplňovaných aspektů programu pro ženy, mír a bezpečnost, ačkoli ženy jsou hlavními oběťmi bezpečnostních, politických a humanitárních krizí; zdůraznila, že rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 týkající se žen, míru a bezpečnosti nedosáhla svého základního cíle, kterým je ochrana žen a výrazné zvýšení jejich zapojení do politických a rozhodovacích procesů; připomněla, že rovnost mezi ženami a muži je základní zásadou Evropské unie a jejích členských států a její prosazování je jedním z hlavních cílů EU; nadále prosazovala rovnost žen a mužů a nepřípustnost diskriminace a aktivně podporovala další opatření proti porušování práv LGBTI osob; zapojila nejohroženější osoby do všech úrovní rozhodování a do všech procesů;

                              af)

                              připomněla, že ozbrojený konflikt činí zranitelnými muže i ženy, avšak ženy vystavuje většímu riziku hospodářského a sexuálního vykořisťování, nucené práce, vysídlení a věznění a sexuálního násilí, jako je znásilnění, které je používáno jako válečná taktika a je válečným zločinem; zajistila bezpečnou zdravotní pomoc v případech válečného znásilnění; vyzvala k posílení ochrany nezletilých osob, žen, dívek a starších osob v situacích konfliktu, zejména pokud jde o sexuální násilí a dětské sňatky, sňatky v raném věku a nucené sňatky, a k posílení ochrany mužů a chlapců, kteří se stávají oběťmi a jejichž skutečné počty v prostředích postižených konfliktem jsou podle Světové zdravotnické organizace (WHO) a mezinárodních studií (4) silně podceňovány; naléhavě vyzvala všechny členské státy OSN, aby zpřístupnily všechny potřebné finanční a lidské zdroje na podporu obyvatel v oblastech konfliktů;

                              ag)

                              vyzvala OSN, aby zavedla účinnější postupy hlášení podezření či předkládání důkazů ohledně zneužití, podvodů, úplatkářství a porušení povinností v souvislosti s činnostmi, které vykonávají vojenští a civilní zaměstnanci OSN při misích k udržení míru, a aby tyto případy včas řešila pomocí zvláštního šetření; bezodkladně změnila situaci, kdy právní kroky v souvislosti s údajným zneužitím v současné době zůstávají čistě dobrovolné a závisí na zemi, která poskytuje vojenské jednotky; naléhavě a neprodleně řešila všechny aspekty hodnotící zprávy OSN ze dne 15. května 2015 týkající se úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během operací k udržení míru a aby povolala pachatele k odpovědnosti; vyšetřovala, stíhala a odsoudila všechny vojenské a civilní pracovníky, kteří se dopustili sexuálního násilí, a to bezodkladně a s pevným odhodláním; podporovala další odbornou přípravu příslušníků mírových sil OSN v oblasti mezinárodního protokolu o dokumentaci a vyšetřování sexuálního násilí v konfliktech v zájmu podpory odborných znalostí týkajících se problematiky sexuálního násilí;

                              ah)

                              podporovala a posilovala mezinárodní úsilí prostřednictvím OSN s cílem zajistit genderovou analýzu, jakož i uplatňování hlediska rovnosti žen a mužů a lidských práv ve všech činnostech OSN, zejména v operacích k udržení míru, humanitárních operacích a postupech obnovy po konfliktu a usmíření; vypracovala ukazatele a uplatňovala monitorovací nástroje pro měření pokroku, pokud jde o účast žen na budování míru a bezpečnosti, včetně operací k udržení míru, a pro zajištění odpovědnosti, a rovněž aby účinně zapojovala komunity a zajistila zlepšení přístupů a chování, a to i v souladu s postoji komise generálního tajemníka OSN na vysoké úrovni pro posílení ekonomického postavení žen; zajistila, aby provádění programu pro ženy, mír a bezpečnost zahrnovalo odpovídající financování a poskytovalo podporu pro to, aby se ženy staly hlavní součástí veškerého úsilí o řešení globálních problémů, včetně narůstajícího násilného extremismu, předcházení konfliktům a mediace, humanitárních krizí, chudoby, změny klimatu, migrace, udržitelného rozvoje, míru a bezpečnosti;

                              ai)

                              podporovala a zintenzivňovala mezinárodní úsilí prostřednictvím OSN ukončit zneužívání dětí v ozbrojených konfliktech a účinněji řešila dopad konfliktů a situací po ukončení konfliktu na dívky; podporovala úlohu pracovní skupiny OSN pro otázky dětí v ozbrojených konfliktech s cílem intenzivněji prosazovat práva mladých lidí dotčených válkou a podpořila kampaň OSN „Děti, nikoli vojáci“ zaměřenou na ukončení náboru a využívání dětí v konfliktech vládními ozbrojenými silami a nestátními subjekty;

                              aj)

                              zachovala závazek OSN monitorovat a účinně provádět iniciativu Spotlight, jejímž cílem je ukončit všechny formy násilí vůči ženám a dívkám;

                        Předcházení konfliktům a mediace

                              ak)

                              poskytla veškeré prostředky k aktivní podpoře priorit generálního tajemníka OSN pro předcházení konfliktům a mediaci (5) prostřednictvím takových iniciativ, jako je zřízení poradního výboru na vysoké úrovni pro mediaci, a v souladu s prioritami zvláštních politických misí OSN a nástrojů fondu pro budování míru; zajistila, aby lidská práva tvořila základ politik týkajících se předcházení konfliktům a mediace;

                              al)

                              posílila operační stránku priorit EU a OSN pro předcházení konfliktům a jejich zmírnění, včetně zajištění dostupnosti zkušených mediátorů a mediačních poradců, včetně žen na pozici vyslankyň a vyšších úřednic, a zajistila účinnější koordinaci politických, humanitárních, bezpečnostních a rozvojových nástrojů OSN;

                              am)

                              vzala v úvahu, že při mírových jednáních, kde jsou přijímána klíčová rozhodnutí o obnově a správě po skončení konfliktu, jsou ženy výrazně nedostatečně zastoupeny navzdory skutečnosti, že mají-li ženy jasnou úlohu v mírovém procesu, je o 20 % větší pravděpodobnost, že dohoda vydrží alespoň dva roky, a dokonce o 35 %, že potrvá alespoň 15 let;

                              an)

                              důrazně podporovala program pro mladé lidi, mír a bezpečnost a jeho cíl dát mladým lidem více prostoru při rozhodování na místní, vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni; v tomto ohledu podporovala zřízení mechanismů, které mladým lidem umožní smysluplně se podílet na mírových procesech;

                              ao)

                              dále posilovala spolupráci mezi EU a OSN při vypracovávání nástrojů k řešení opakujícího se problému násilí v souvislosti s volbami, mimo jiné v návaznosti na zkušenosti poslanců EP ve volebních pozorovatelských misích a předvolebních dialozích s politickými stranami, aby volby v zemích, které se snaží posílit své demokratické postupy, získaly větší důvěryhodnost a také aby byl vyslán jasný vzkaz zemím, které se snaží systém zneužívat;

                              ap)

                              připomněla významné příspěvky EU (nástroje vnějšího financování) do systému OSN, mimo jiné v oblasti celosvětového míru, právního státu a lidských práv a rozvojového programu;

                              aq)

                              důrazně podporovala návrhy generálního tajemníka na zajištění větší účinnosti rozvojového systému OSN a vyjádřila podpůrný postoj s ohledem na navrhovanou dohodu o financování výměnou za zvýšenou účinnost, transparentnost a odpovědnost;

                        Nešíření zbraní hromadného ničení, kontrola zbraní a odzbrojení

                              ar)

                              systematicky podporovala všechny činnosti OSN týkající se odzbrojení, budování důvěry, nešíření zbraní hromadného ničení a boje proti němu, včetně vývoje, výroby, získávání, hromadění zásob, uchovávání, předávání nebo používání chemických zbraní státy, které jsou stranami úmluvy, či nestátními subjekty;

                              as)

                              vyjádřila obavy ohledně úpadku stávajícího systému kontroly zbraní a systému odzbrojení a právních nástrojů těchto systémů; podporovala veškeré úsilí o pokračování v programu kontroly zbraní a odzbrojení, mimo jiné obnovením konference o odzbrojení; prosazovala nešíření jaderných zbraní v rámci procesu přezkumu v roce 2020 prostřednictvím bezodkladného uvedení Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek v účinnost; usilovala o prosazení Úmluvy o chemických zbraních; znovu potvrdila závazek naplňovat její cíle a vybídla všechny členské státy OSN, aby tuto úmluvu ratifikovaly nebo k ní přistoupily; posílila Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW) a její činnost tím, že jí zajistí odpovídající finanční prostředky a personál nutné k dosažení jejích cílů; zajistila, aby v případech nahlášení použití chemických zbraní byli pachatelé postaveni před soud; zaručila odpovědnost za porušení smluv o odzbrojení a kontrole zbraní pomocí stávajících mechanismů kontroly zbraní a nástrojů v oblasti odzbrojení; podporovala Smlouvu o zákazu jaderných zbraní, jejíž přijetí podpořilo v roce 2017 122 členských států OSN, a usilovala o podpis a ratifikaci této smlouvy všemi členskými státy OSN; naléhavě podporovala jaderné odzbrojení na regionální i celosvětové úrovni v souladu s usnesením Parlamentu ze dne 27. října 2016 (6), které vyzývá všechny členské státy EU, aby podporovaly konferenci OSN, na které se bude jednat o právně závazném nástroji vedoucím k zákazu a úplnému odstranění jaderných zbraní; podporovala úsilí OSN o zabránění nestátním subjektům a teroristickým skupinám ve vývoji, výrobě, získávání či přemísťování zbraní hromadného ničení a jejich nosičů; trvala na plném dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), Úmluvy o chemických zbraních a Úmluvy o biologických zbraních;

                              at)

                              plně uplatňovala Smlouvu o obchodu se zbraněmi a podněcovala všechny členské státy OSN k ratifikaci této smlouvy nebo k přistoupení k ní;

                              au)

                              usilovala o účinnější kroky proti odklánění zbraní a munice na nezákonný trh a proti nelegálnímu obchodu s nimi, včetně ručních palných a lehkých zbraní, zejména vyvinutím systému pro sledování pohybu zbraní; požadovala, aby se členové OSN aktivně zasazovali o celosvětové odzbrojování a o předcházení závodům ve zbrojení;

                              av)

                              věnovala zvláštní pozornost technologickému pokroku v oblasti vyzbrojování robotické techniky a zejména ozbrojeným robotům a dronům a jejich souladu s mezinárodním právem; stanovila právní rámec týkající se dronů a ozbrojených robotů v souladu se stávajícím mezinárodním humanitárním právem s cílem zabránit zneužívání těchto technologií v nelegálních činnostech státních a nestátních subjektů; prosazovala zahájení účinného jednání o zákazu dronů a ozbrojených robotů, které umožňují provádění útoků bez lidského zásahu; prosazovala právní rámec založený na OSN, který důsledně stanoví, že při používání ozbrojených dronů je třeba dodržovat mezinárodní humanitární právo a mezinárodní právo v oblasti lidských práv; důrazně odsoudila rozšířené zneužívání lidských práv a porušování mezinárodního humanitárního práva; vyzvala k větší ochraně lidských práv a základních svobod ve všech podobách, v nichž se projevují, mimo jiné v souvislosti s novými technologiemi; usilovala o mezinárodní zákaz zbraňových systémů, u nichž použití síly nekontroluje člověk, jak požadoval při různých příležitostech Parlament, a aby v rámci přípravy příslušných schůzí na úrovni OSN urychleně zaujala a přijala společný postoj k autonomním zbraňovým systémům a jednomyslně se vyjadřovala na příslušných fórech a v souladu s tím jednala;

                              aw)

                              vybídla všechny členské státy OSN, aby podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o zákazu používání, skladování, výroby a přesunu protipěchotních min a o jejich zničení;

                              ax)

                              vzhledem k rezoluci shromáždění OSN pro životní prostředí UNEP/EA.3/Res.1 a rezoluci Rady OSN pro lidská práva č. 34/20 usilovala o ujasnění a vytváření závazků pro období po skončení konfliktu týkajících se odstranění a řešení kontaminace způsobené používáním zbraní obsahujících ochuzený uran a poskytnutí pomoci komunitám zasaženým používáním těchto zbraní;

                        Lidská práva, demokracie, a právní stát

                              ay)

                              připomínala, že lidská práva jsou nedělitelná, vzájemně provázaná a na sobě závislá; vyzvala EU a OSN, aby nejen důrazně odsoudily celosvětový trend směřující k marginalizaci a popírání lidských práv a demokracie s cílem zvrátit negativní tendence, a to i s ohledem na uzavírání prostoru pro občanskou společnost, ale také aby případně účinně využívaly dostupné právní nástroje, zejména článek 2 dohod o přidružení mezi EU a třetími zeměmi; naléhavě vyzvala všechny členské státy OSN, aby ratifikovaly a účinně prováděly všechny klíčové úmluvy OSN o lidských právech, včetně Úmluvy OSN proti mučení a opčního protokolu k této úmluvě, opčních protokolů k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech a Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, jež zřizují mechanismy pro podávání stížností a vyšetřování, a aby plnily požadavky ohledně oznamovací povinnosti v rámci těchto nástrojů a závazek k loajální spolupráci s mechanismy OSN v oblasti lidských práv; upozornila na globální odpor proti obráncům lidských práv a zastáncům demokratizace;

                              az)

                              zajistila, aby reformy v oblasti lidských práv byly i nadále plně začleněny do všech tří pilířů reformy OSN; podporovala začlenění aspektu lidských práv do činnosti Organizace spojených národů;

                              ba)

                              prosazovala svobodu deistů a teistů, jakož i osob, které se považují za ateisty, agnostiky, humanisty a volnomyšlenkáře;

                              bb)

                              nadále hájila svobodu náboženského vyznání či přesvědčení; vybízela k většímu úsilí o ochranu práv náboženských a dalších menšin; vyzvala k větší ochraně náboženských menšin před pronásledováním a násilím; vyzvala ke zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání či odpadlictví od víry a slouží jako záminka k pronásledování náboženských menšin a nevěřících; podporovala činnost zvláštních zpravodajů v oblasti svobody náboženského vyznání či přesvědčení; aktivně usilovala o to, aby OSN uznala genocidu vůči náboženským a jiným menšinám páchanou organizací ISIL/Dá’iš a předkládala Mezinárodnímu trestnímu soudu (MTS) případy, v nichž existuje podezření na spáchání zločinů proti lidskosti, válečných zločinů a genocidy;

                              bc)

                              vybízela Radu OSN pro lidská práva (UNHRC) k dohledu nad dodržováním lidských práv ve svých vlastních členských státech, aby se zabránilo chybám z minulosti, jako bylo uznání členství států, které hrubě porušují lidská práva a zastávají antisemitská politická stanoviska;

                              bd)

                              vybízela všechny členské státy OSN, aby zajistily možnost plného zapojení svých občanů do politických, sociálních a hospodářských procesů – včetně svobody náboženského vyznání či přesvědčení –, aniž by tito občané byli diskriminováni;

                              be)

                              vyzvala všechny vnitrostátní a mezinárodní orgány, aby naléhavě přijaly závazné nástroje určené k účinné ochraně lidských práv a zajistily plné prosazování všech vnitrostátních a mezinárodních závazků vyplývajících z mezinárodních pravidel; opětovně zdůraznila význam UNHRC; připomněla, že Valné shromáždění má povinnost při volbě členů UNHRC přihlížet k tomu, jak kandidáti plní svou povinnost prosazovat a chránit lidská práva, právní stát a demokracii; vyzvala k ustanovení jasných kritérií pro členství v UNHRC založených na dodržování lidských práv;

                              bf)

                              vyjádřila hluboké politování nad rozhodnutím USA opustit Radu OSN pro lidská práva; připomněla zapojení EU a její podporu tohoto nezbytného subjektu v oblasti lidských práv a naléhavě vyzvala vládu USA, aby své rozhodnutí znovu uvážila;

                              bg)

                              vybídla všechny státy, včetně členských států EU, aby urychleně ratifikovaly opční protokol k Mezinárodní úmluvě o hospodářských, sociálních a kulturních právech, kterým se zřizuje mechanismus pro podávání stížností a vyšetřování;

                              bh)

                              spolupracovala se všemi členskými státy OSN na prosazování práv na svobodu vyjadřování, kterou stanoví článek 19 Všeobecné deklarace lidských práv, a zdůraznila význam svobodného tisku a svobodných médií ve zdravé společnosti a roli každého občana v takové společnosti; zdůraznila význam svobody médií, pluralismu, nezávislosti médií a bezpečnosti novinářů při řešení nových výzev; zahájila debatu o nalezení rovnováhy mezi ochranou svobody médií a svobody projevu a bojem proti falešným informacím; usilovala o ochranu novinářů, kteří pracují na korupčních kauzách a jejichž životy jsou ohroženy;

                              bi)

                              zachovala pevný závazek prosazovat zrušení trestu smrti na celém světě; nadále prosazovala nulovou toleranci vůči trestu smrti; vyzvala k moratoriu na výkon trestu smrti a dále usilovala o jeho celosvětové zrušení; odsoudila častější využívání rozsudků smrti pro trestné činy související s drogami a vyzvala k zákazu trestu smrti a mimosoudních poprav coby trestu za tyto trestné činy;

                              bj)

                              podporovala a zintenzivnila mezinárodní úsilí prostřednictvím OSN o zajištění analýzy situace žen a mužů, jakož i začlenění genderových a lidských práv do všech činností OSN; vyzvala k vymýcení veškerého násilí vůči ženám a dívkám a jejich diskriminace, a to i diskriminace založené na genderové identitě; hájila a chránila práva leseb, gayů, bisexuálů, transgender osob a intersexuálů (LGBTI) a vyzývala ke zrušení právních předpisů v členských státech OSN, které kriminalizují osoby na základě jejich sexuality nebo genderové identity; vybídla Radu bezpečnosti, aby dále řešila a posilovala práva osob LGBTI;

                              bk)

                              posilovala úlohu MTS a mezinárodního systému trestního soudnictví za účelem prosazování odpovědnosti a ukončení beztrestnosti; poskytovala MTS důraznou diplomatickou, politickou a finanční podporu; vyzvala všechny členské státy OSN, aby se připojily k MTS prostřednictvím ratifikace a provádění Římského statutu, a vybídla k ratifikaci změn přijatých v Kampale; vyzvala státy, které od MTS odstupují, aby své rozhodnutí změnily; podporovala MTS coby klíčovou instituci pro pohnání pachatelů k zodpovědnosti a pro pomoc obětem v dosažení spravedlnosti a aby podporovala intenzivní dialog a spolupráci mezi MTS, OSN a jejími agenturami a Radou bezpečnosti OSN;

                              bl)

                              důrazně odsoudila soudní šikanu, věznění, zabíjení, vyhrožování a zastrašování obránců lidských práv po celém světě v důsledku toho, že vykonávají legitimní činnost v oblasti lidských práv; usilovala na mezinárodní úrovni o zajištění ochrany ohrožených obránců lidských práv a jejich podpory a vyzvala členské státy OSN, aby přijaly politiky, které by jim umožnily vykonávat jejich činnost; přijala politiku, která systematicky a jednoznačně odsuzuje zabíjení obránců lidských práv a všechny pokusy vystavit je jakékoli formě násilí, pronásledování, vyhrožování, obtěžování, zmizení, uvěznění či svévolného zatýkání; odsoudila osoby, které tyto krutosti páchají či tolerují, a posilovala veřejnou diplomacii ve vztahu k plné podpoře obránců lidských práv; zdůraznila, že obránci lidských práv a občanští aktivisté patří k hlavním činitelům v oblasti udržitelného rozvoje; vyzvala členské státy OSN, aby přijaly politiky, které zajistí ochranu a podporu ohrožených obránců lidských práv; uznala, že obránci lidských práv v oblasti životního prostředí, půdy a domorodého obyvatelstva čelí vzrůstajícím hrozbám;

                              bm)

                              v souladu s evropským protikorupčním acquis se zavázala prosazovat protikorupční opatření a usilovat o jejich další začlenění do programů Organizace spojených národů;

                              bn)

                              požadovala, aby EU a její členské státy spolupracovaly s partnery na dalším provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a vyzvala všechny země včetně členských států EU, aby vypracovaly a prováděly národní akční plány, které podnikům uloží povinnost zajistit dodržování lidských práv; opakovaně vyzvala EU a její členské státy, aby se co nejrychleji aktivně a konstruktivně zapojily do vytváření právně závazného mezinárodního nástroje, který bude v rámci mezinárodního práva v oblasti lidských práv regulovat činnost nadnárodních korporací a dalších podniků, aby bylo možné předcházet porušování lidských práv, vyšetřovat je a napravovat, a aby byl v takových případech zajištěn přístup k opravným prostředkům; podporovala vypracování závazné Smlouvy OSN o podnikání a lidských právech s cílem zajistit odpovědnost podniků; v této souvislosti přivítala činnost pracovních skupin OSN pro podnikání a lidská práva a připomněla OSN, EU a jejím členským státům, aby konstruktivně pomáhaly tato jednání urychlit a řešit přetrvávající obavy EU;

                              bo)

                              zintenzivnila úsilí v rámci Mezinárodní aliance za obchod bez mučení, které zahájila EU společně s regionálními partnery; zřídila mezinárodní fond na pomoc zemím při vypracování a provádění právních předpisů zakazujících obchod se zbožím, které lze použít k mučení a výkonu trestu smrti; podporovala zřízení mezinárodního nástroje pro zákaz obchodu s tímto zbožím, přičemž by vycházela ze zkušeností s nařízením Rady (ES) č. 1236/2005 na toto téma;

                              bp)

                              zajistila, aby ženy měly přístup k prostředkům plánování rodičovství a k celé škále veřejné a univerzální sexuální a reprodukční zdravotní péče a souvisejícím právům, včetně moderní antikoncepce a bezpečné a legální interrupce; zdůrazňuje skutečnost, že univerzální přístup ke zdravotní péči, zejména k sexuální a reprodukční zdravotní péči a souvisejícím právům, je základním lidským právem, což je v rozporu s tzv. „globálním roubíkovým pravidlem“, které začátkem roku 2017 znovu zavedla vláda Spojených států;

                              bq)

                              podporovala přístup ke zdravotně postiženým osobám v rizikových situacích založený na lidských právech v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením;

                              br)

                              zohlednila, že Romové patří mezi nejdiskriminovanější menšiny na světě a že se tato diskriminace v některých zemích zhoršuje; připomněla, že Romové žijí na všech kontinentech, a jedná se tudíž o celosvětový problém; vyzvala OSN ke jmenování zvláštního vyslance pro romské záležitosti, aby se zvýšila informovanost a aby bylo zaručeno, že programy OSN se budou vztahovat i na Romy;

                              bs)

                              vyzvala členské státy OSN včetně členských států EU, aby provedly doporučení zvláštního zpravodaje OSN pro současné formy rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a s nimi spojené netolerance;

                        Globální pakty o migraci a uprchlících

                              bt)

                              plně podporovala úsilí OSN vedoucí ke sjednání dvou celosvětových paktů o migraci a uprchlících, které se budou zakládat na Newyorské deklaraci pro uprchlíky a migranty ze září 2016, s cílem nalézt účinnější mezinárodní řešení této otázky a odpovídající postup vytvoření celosvětového režimu správy, zlepšení spolupráce v oblasti mezinárodní migrace, mobility osob, rozsáhlých přesunů uprchlíků a vleklých situací uprchlíků a zavádění trvalých řešení a postupů s cílem jasně poukázat na význam ochrany práv uprchlíků a migrantů; vyzvala členské státy EU, aby se k tomuto postoji jednotně přihlásily a aktivně hájily a podporovaly jednání o těchto důležitých otázkách; připomněla, že cíle udržitelného rozvoje obsažené v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 uznávají, že opatření pro plánovanou a dobře řízenou migraci mohou přispět k dosažení udržitelného rozvoje a růstu podporujícího začlenění, jakož i ke snížení nerovnosti uvnitř států a mezi nimi navzájem;

                              bu)

                              prosadila ambiciózní a vyvážená ustanovení, která umožňují účinnější mezinárodní spolupráci a spravedlivější a předvídatelnější globální sdílení odpovědnosti při řízení migračních přesunů a nuceného vysídlování a současně zajišťují odpovídající podporu pro uprchlíky na celém světě;

                              bv)

                              podporovala veškeré úsilí o zajištění rozsáhlé a udržitelné pomoci pro rozvojové země, které poskytují útočiště velkému množství uprchlíků, a trvalých řešení pro uprchlíky, mimo jiné proto, aby mohli být soběstační a mohli se začlenit do komunit, v nichž žijí; připomněla, že provádění globálního paktu přináší jedinečnou příležitost posílit vazby mezi humanitární pomocí a rozvojovými politikami;

                              bw)

                              zajistila, aby se globální pakty zaměřovaly na občany a lidská práva a nabízely dlouhodobá, udržitelná a komplexní opatření ve prospěch všech zúčastněných stran; věnovala zvláštní pozornost migrantům ve zranitelných situacích, jako jsou děti, ohrožené ženy, oběti obchodování s lidmi nebo osoby se zdravotním postižením, a dalším ohroženým skupinám včetně komunity LGBTI osob, a zdůraznila, že je důležité vytvářet migrační politiku z meziodvětvového hlediska, aby mohla řešit jejich zvláštní potřeby; zdůraznila, že je zapotřebí plně rozpracovat aktualizované a víceodvětvové genderové hledisko kolektivní mezinárodní reakce na situaci uprchlíků, které by se zaměřovalo na potřebu zvláštní ochrany žen, mimo jiné prostřednictvím boje proti násilí páchanému na ženách, a které by posilovalo schopnosti a dovednosti žen v procesu obnovy a usmíření; vyzvala členské státy OSN, aby přijaly samostatný závazek prosazovat rovnost pohlaví a posílení postavení žen a dívek coby ústřední prvek globálního paktu, v souladu s cílem udržitelného rozvoje č. 5;

                              bx)

                              požadovala, aby bylo vynaloženo větší úsilí na zamezení nelegální migraci a boj proti převaděčství osob a obchodování s lidmi, a to zejména prostřednictvím likvidace zločineckých sítí pomocí včasné a účinné výměny relevantních informací; zlepšila metody identifikace a ochrany obětí a posílila spolupráci s třetími zeměmi za účelem vysledování, zabavení a vymáhání výnosů z trestné činnosti v tomto odvětví; na úrovni OSN trvala na tom, že je důležité ratifikovat a plně provádět Úmluvu OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a její protokoly týkající se převaděčství migrantů po souši, po moři i vzdušnou cestou, a potlačovala a trestala obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi, a předcházela mu;

                              by)

                              zajistila, aby byla věnována zvláštní pozornost uprchlicím a žadatelkám o azyl, které jsou vystaveny nejrůznějším formám diskriminace a jsou více ohroženy sexuálním a genderově zaměřeném násilím jak v zemi svého původu, tak během své cesty do bezpečnějších destinací; připomněla, že ženy a dívky, které hledají azyl, mají zvláštní potřeby a obavy, které jsou odlišné od potřeb a obav mužů a vyžadují, aby provádění všech azylových politik a postupů zohledňovalo rovnost pohlaví a bylo přizpůsobené konkrétním případům; vyzvala k posílení systémů ochrany dětí a podporovala konkrétní opatření v nejlepším zájmu dětských uprchlíků a migrantů vycházející z Úmluvy o právech dítěte;

                              bz)

                              se zabývala rozšířeným jevem osob bez státní příslušnosti, který patří mezi nejnaléhavější problémy v oblasti lidských práv; zajistila, aby tato otázka byla odpovídajícím způsobem řešena v rámci probíhajících jednání o globálním paktu;

                              ca)

                              nadále zvyšovala podporu, včetně finanční podpory, poskytovanou vysokému komisaři OSN pro uprchlíky (UNHCR) při provádění jeho mezinárodního mandátu spočívajícího v ochraně uprchlíků, mimo jiné před zločineckými skupinami a jednotlivci zapojenými do obchodování s lidmi a do převaděčství osob u zdroje i v tranzitních zemích;

                              cb)

                              pomohla zemím Východního partnerství při řešení problémů, jimž čelí v důsledku rozsáhlého nuceného vnitřního vysídlení z oblastí konfliktu, a rázně zakročila v zájmu ochrany a obnovy práv vysídlených osob, včetně jejich práva na návrat, vlastnických práv a práva na osobní bezpečnost;

                              cc)

                              nadále zdůrazňovala mimořádnou důležitost vzdělávání dívek a žen pro vytváření ekonomických příležitostí;

                              cd)

                              zopakovala svou vážnou obavu, že statisíce vnitřně vysídlených osob a uprchlíků, kteří opustili své rodné země v souvislosti s vleklými konflikty, zůstanou vysídlené, a opětovně potvrdila právo všech vnitřně vysídlených osob a uprchlíků na bezpečný a důstojný návrat do jejich země původu;

                              ce)

                              trvala na tom, že je nutné poskytovat financování určené konkrétně na účast žen v rozhodovacím procesu na mezinárodní úrovni;

                        Rozvoj

                              cf)

                              prováděla ambiciózní Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje; zdůraznila vedoucí úlohu EU v procesu, který vedl k přijetí Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a akčního programu z Addis Abeby; přijala konkrétní opatření k zajištění účinného provádění Agendy OSN 2030 a programu z Addis Abeby jakožto důležitých rozvojových nástrojů; zajistila, aby EU a OSN i nadále zastávaly důležitou úlohu při provádění Agendy OSN 2030 s cílem vymýtit chudobu a vytvářet společnou prosperitu, vyřešit nerovnosti, vytvořit bezpečnější a spravedlivější svět, bojovat proti změně klimatu a chránit životní prostředí;

                              cg)

                              přijala konkrétní opatření pro zajištění účinného provádění Agendy OSN 2030 a všech 17 cílů udržitelného rozvoje coby důležitých nástrojů pro prevenci a udržitelný rozvoj; podněcovala a podporovala země, aby přijaly odpovědnost a stanovily vnitrostátní rámce pro dosažení 17 cílů udržitelného rozvoje; vybídla členské státy OSN k přeorientování svých rozpočtů na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030; potvrdila, že EU zůstává největším světovým dárcem rozvojové pomoci, neboť poskytuje 75,7 miliard EUR, a podporovala trvalý růst společné pomoci EU, která tvoří základ vytrvalého úsilí členských států o prosazování míru, blahobytu a udržitelného rozvoje na celém světě; naléhala na členské státy OSN, aby plnily své závazky v oblasti prostředků na rozvojovou pomoc, a vyzvala k přijetí pevného rámce založeného na ukazatelích a k využívání statistických údajů pro hodnocení situace v rozvojových zemích, monitorování pokroku a zajištění odpovědnosti; nadále vynakládala úsilí na dosažení soudržnosti politik ve prospěch rozvoje v rámci všech politik EU, což je klíčové pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, a rovněž usilovala o větší soudržnost politik na úrovni OSN v souladu s cílem č. 17;

                        Změna klimatu a diplomatická činnost v oblasti klimatu

                              ch)

                              opětovně potvrdila závazek EU v rámci Pařížské dohody, vybídla všechny členské státy OSN k její ratifikaci a účinnému provádění a zdůraznila, že Pařížskou dohodu je třeba provádět na celosvětové úrovni a všemi členskými státy OSN; potvrdila, že je zapotřebí ambiciózní politika EU v oblasti klimatu, že EU musí být připravena zlepšit stávající vnitrostátně stanovené příspěvky pro rok 2030, včetně příspěvků EU, a že je rovněž nutné včas vypracovat dlouhodobou strategii pro období do roku 2050 a podporovat všechny iniciativy v tomto směru; usilovala o účinnější opatření pro udržitelnost životního prostředí, zejména v souvislosti s bojem proti změně klimatu, prostřednictvím mezinárodních opatření a kroků za účelem ochrany a zlepšení kvality životního prostředí a udržitelného hospodaření s přírodními zdroji; dále zvyšovala úroveň cílů týkajících se snižování emisí a zdůraznila vedoucí úlohu EU ve světě, pokud jde o opatření v oblasti klimatu;

                              ci)

                              opětovně zdůraznila, že opatření v oblasti klimatu jsou pro Evropskou unii hlavní prioritou; zajistila, aby EU zůstala v čele boje proti změně klimatu a dále spolupracovala v této oblasti s OSN; vyzvala všechny státy OSN k dodržování Pařížské dohody a zajistila urychlené provedení rozhodnutí přijatých na konferenci OSN o změně klimatu v roce 2016; zintenzivnila úsilí o opětovné zapojení USA do mnohostranné spolupráce v oblasti změny klimatu;

                              cj)

                              byla aktivním partnerem veškerého úsilí OSN o posílení celosvětového partnerství a spolupráce v oblasti změny klimatu a zdůraznila, že klima může být výchozím bodem diplomatických vztahů s partnery, s nimiž jsou ostatní body jednání vysoce sporné, což přináší příležitost k posílení stability a míru;

                              ck)

                              zintenzivnila své diplomatické úsilí v oblasti klimatu skrze vypracování komplexní diplomatické strategie a začlenila opatření v oblasti klimatu do všech oblastí vnější činnosti EU, včetně obchodu, rozvojové spolupráce, humanitární pomoci a bezpečnosti a obrany, s ohledem na skutečnost, že systém, který není environmentálně udržitelný, vede k nestabilitě; utvořila silnou alianci států a subjektů, které budou nadále přispívat k dosažení cílů týkajících se omezení globálního oteplování výrazně pod 2 oC a zároveň se budou snažit omezit nárůst teploty na nejvýše 1,5 oC;

                              cl)

                              připomněla, že dopady změny klimatu prožívají ženy a muži různě; zdůraznila, že ženy jsou zranitelnější a více vystavené rizikům a zátěži, a to z různých důvodů od nerovného přístupu ke zdrojům, vzdělávání, pracovním příležitostem a vlastnickým právům až po sociální a kulturní normy; zdůraznila, že by to mělo být odpovídajícím způsobem zohledněno; zajistila, aby ženy hrály ústřední úlohu při hledání řešení za účelem zmírnění problémů spojených se změnou klimatu a přizpůsobení se této změně, včetně mezinárodních jednání o klimatu, s cílem reagovat způsobem zohledňujícím otázku rovnosti žen a mužů a odstranit příčiny nerovností;

                              cm)

                              připomněla, že ženy mají omezený přístup k výrobním prostředkům, omezenou kontrolu nad nimi a omezená práva a mají méně příležitostí utvářet rozhodnutí a ovlivňovat politiku, jak je oficiálně uznáváno již od 13. konference smluvních stran o změně klimatu (COP 13), která se konala na ostrově Bali v roce 2007;

                              cn)

                              úzce spolupracovala s malými ostrovními státy a dalšími zeměmi, které čelí nejzávažnějším důsledkům změny klimatu, s cílem zajistit, aby na různých fórech OSN byl slyšet jejich hlas a byly zohledněny jejich potřeby;

                              co)

                              se zapojila do všeobecné veřejné diskuse se všemi členskými státy OSN o důležitosti dodržování ústavních omezení prezidentské funkce na celém světě;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Evropské službě pro vnější činnost, Komisi a pro informaci Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN.

         (1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Doporučení Evropského parlamentu ze dne 1. března 2018 Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ohledně odstřižení zdrojů příjmů pro džihádisty – cílená opatření proti financování terorismu, Přijaté texty, P8_TA(2018)0059.

         (4)  Světová zdravotnická organizace, World Report on Violence and Health (Světová zpráva o násilí a zdraví), Ženeva, 2002, s. 154; Úřad OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí, Discussion paper 2: The Nature, Scope and Motivation for Sexual Violence Against Men and Boys in Armed Conflict (Diskusní dokument 2: povaha, rozsah a motivace sexuálního násilí vůči mužům a chlapcům v ozbrojeném konfliktu), předložený na schůzi výzkumných pracovníků Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí týkající se páchání sexuálního násilí v ozbrojených konfliktech: zjišťování nedostatků ve výzkumu za účelem vytváření účinnějších intervencí, která se konala dne 26. června 2008.

         (5)  Jak je uvedeno v jeho prvním prohlášení určeném Radě bezpečnosti OSN ze dne 10. ledna 2017.

         (6)  Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 202.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 25. května 2020 o riziku likvidity vyplývajícím z výzev k dodatkové úhradě (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 238/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 25. května 2020
      o riziku likvidity vyplývajícím z výzev k dodatkové úhradě
      (ESRB/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 uvedeného nařízení,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Centrální clearing a výměna marží v případě transakcí, u nichž se neprovádí centrální clearing, významně přispívají k finanční stabilitě, zejména pokud jde o řízení rizika protistrany. Skutečnost, že centrálnímu clearingu podléhá více derivátů, a větší zajištění derivátových pozic, u nichž se neprovádí centrální clearing, podstatně posílily odolnost derivátových trhů od doby finanční krize v roce 2008. Tyto reformy - vedené Radou pro finanční stabilitu na základě ujednání dosažených na úrovni skupiny G20 - přispěly k tomu, že současné napětí na trhu nevyústilo ve všeobecné obavy ohledně úvěrového rizika protistrany. Centrální clearing rovněž maximalizuje možnosti vzájemného započtení, a tedy úspory likvidity, a to i pokud jde o platby variační marže, které automaticky zohledňují pohyby tržních cen.

                  (2)

                  Šoky na trhu, jako například prudké propady cen aktiv a vysoká volatilita trhu, se promítají do zvýšení variačních marží a mohou rovněž vést ke značným výzvám k dodatkové úhradě počátečních marží, pokud se týká pozic v hotovostních cenných papírech, komoditách nebo derivátech. Marže jsou zásadní pro to, jak ústřední protistrana řídí úvěrové riziko protistrany, a tvoří nedílnou součást řízení rizik a podporují systémovou odolnost.

                  (3)

                  Takové tržní podmínky by mohly mít značné dopady na řízení likvidity účastníků trhu, na jejich potřebu financování a zřejmě i na jejich solventnost, pokud by závažný nedostatek likvidity vedl k systematickému prodeji aktiv pod cenou.

                  (4)

                  V neposlední řadě je třeba uvést, že externality vyplývající z významných pohybů na trhu a odpovídající výzvy k dodatkové úhradě mohou ohrozit stabilitu finančního systému.

                  (5)

                  V důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 a nedávného prudkého zvýšení volatility cen ropy kromě jiného došlo ke značným výzvám k dodatkové úhradě na trzích s centrálním clearingem i bez něj. Od poloviny února 2020 došlo ke zvýšení počátečních marží - u kótovaných derivátů významněji než u OTC derivátů - v důsledku vyšších objemů transakcí a jako reakce modelu marží na potenciálně vyšší budoucí ztráty z důvodu zvýšení volatility trhu. Ústřední protistrany vyzvaly k úhradě velkých částek vnitrodenní variační marže k pokrytí pohybů na trhu, které byly realizovány, s tím, že k odpovídající výplatě často došlo až příští den ráno, takže na účtech ústředních protistran byla dočasně držena likvidita. V březnu tak byl od té doby zaznamenán významný nárůst plateb a přijetí denních variačních marží v bilaterálních portfoliích.

                  (6)

                  Mnoho členů clearingového systému zaznamenalo obzvláště zřetelné zvýšení počátečních marží a někteří členové clearingového systému mohli pocítit zvýšený nedostatek likvidity. V případě žádné ústřední protistrany usazené v Unii však nedošlo k selhání. Výzvy k dodatkové úhradě mohly mít z důvodu nedostatku likvidity výrazný dopad na nebankovní subjekty, a to ať už v rámci transakcí s využitím klientského clearingu, nebo transakcí, u kterých se centrální clearing neprovádí. Pokud jde o další vývoj, bude schopnost účastníků trhu pokrýt výzvy k dodatkové úhradě záviset na budoucí míře volatility a na jejich další odolnosti v oblasti řízení likvidity.

                  (7)

                  Koncentrace na úrovni ústředních protistran a členů clearingového systému a vzájemná provázanost jednotlivých ústředních protistran prostřednictvím společných členů clearingového systému, poskytovatelů likvidity, uschovatelů či investičních protějšků může rovněž posilnit šíření rizika likvidity.

                  (8)

                  Technické normy a pokyny proti procykličnosti (maržová opatření proti procykličnosti), které byly zavedeny na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (3), směřují k omezení rizika procykličnosti marže ústřední protistrany. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4) obsahuje zvláštní ustanovení o procykličnosti marží a zajištění, která musí vnitrostátní příslušné orgány dodržovat. Změny nařízení o infrastruktuře evropských trhů, ke kterým došlo na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/834 (nařízení EMIR v rámci programu REFIT) (5), zvyšují transparentnost stanovení marží ve vztahu mezi ústředními protistranami a členy clearingového systému; stejná úroveň transparentnosti však neplatí ve vztahu mezi členy clearingového systému a jejich klienty.

                  (9)

                  Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) odpovídá za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v Unii. Při plnění svého mandátu by ESRB měla přispívat k prevenci a zmírnění systémových rizik pro finanční stabilitu, včetně rizik týkajících se likvidity. Při plnění svého úkolu ESRB hodnotí rizika, která by pro finanční systémy mohla vzniknout z důvodu výzev k velkým dodatkovým úhradám, a navrhuje, jak lze tato rizika zmírnit.

                  (10)

                  ESRB uznává, že centrální clearing, jehož předností je mnohostranné vzájemné započtení, je prospěšný z titulu úspor likvidity pro celý finanční systém; ESRB rovněž oceňuje systémovou výhodu centrálního clearingu jako rozhodujícího prostředku k posílení finanční stability tím, že zajišťuje a vyvíjí spolehlivé postupy řízení rizik, pokud jde o úvěrové riziko a riziko likvidity.

                  (11)

                  ESRB rovněž bere na vědomí, že strategie v oblasti marží nesmí ohrozit ochranu proti úvěrovému riziku protistrany. Protistrany, včetně členů clearingového systému ústřední protistrany a jejich klientů, by měly zajistit, že budou mít k dispozici dostatečnou likviditu, aby mohly výzvy k dodatkové úhradě uhradit včas. Z hlediska finanční stability je však rovněž prospěšné zajistit, aby rozhodnutí ústředních protistran, pokud jde o řízení rizik, z důvodu nadměrných procyklických znaků zbytečně nezatěžovala členy clearingového systému, klienty členů clearingového systému a jejich protistrany, čímž by neúmyslně vytvářela tlaky na likviditu, které by mohly vést k problémům v oblasti solventnosti. V návaznosti na tato doporučení ESRB očekává, že ústřední protistrany zajistí, že jejich řízení rizik a odolnost budou i nadále spolehlivé a že budou účastníky trhu i nadále ochraňovat před ztrátami v důsledku selhání.

                  (12)

                  Cílem doporučení A a D je zajistit, aby náhlé a podstatné (tedy procyklické) změny a lavinový efekt týkající se počátečních marží (včetně navýšení marží) a zajištění byly omezeny: i) ze strany ústředních protistran vůči členům jejich clearingového systému; ii) ze strany členů clearingového systému vůči jejich klientům; a iii) v rámci dvoustranných vztahů, kde vyplývají z toho, že jsou automaticky založeny na ratingu, a případně z procyklických interních metodik úvěrového hodnocení. Plánování likvidity by mělo být co nejvíce předvídatelné a zvladatelné díky tomu, že se omezí neočekáváné a značné výzvy k dodatkové úhradě. Díky stanovení přiměřených a vynutitelných výpovědních lhůt pro jakékoli změny maržových protokolů a protokolů o srážkách by se účastníci trhu měli být schopni včas přizpůsobit.

                  (13)

                  Cílem doporučení B je zajistit, aby ústřední protistrany při svém zátěžovém testování likvidity komplexně zachytily všechny události, které by mohly způsobit nedostatek likvidity, a tím je motivovat ke zlepšení řízení jejich závislosti na poskytovatelích služeb likvidity. S ohledem na velký stupeň koncentrace a vzájemného propojení mezi ústředními protistranami a jejich poskytovateli služeb likvidity a s ohledem na to, že obezřetnostní řízení likvidity na úrovni jednotlivých ústředních protistran v tomto ohledu zlepšuje řízení rizik ze systémového a makroobezřetnostního hlediska, zlepší tento postup celkovou odolnost trhu.

                  (14)

                  Cílem doporučení C je zajistit, aby ústřední protistrany, které udržují svou finanční odolnost, omezily asymetrii plateb variačních marží realizovaných v průběhu dne - a aby vytvářely předvídatelné rámce a schémata marží a zamezily nadměrnému nedostatku likvidity u členů clearingového systému, který by mohl vést k událostem selhání.

                  (15)

                  Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

                  (16)

                  Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co byli vyrozuměni adresáti, a poté, co generální rada o svém záměru tato doporučení zveřejnit informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A - Omezení lavinového efektu ve vztahu k poptávce po zajištění

                  1.

                  Doporučuje se, aby se příslušné orgány snažily zajistit, aby ústřední protistrany během období akutního tlaku analyzovaly plnění svých strategií na základě článku 28 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 a aby o svých závěrech informovaly příslušný orgán.

                  2.

                  Doporučuje se, aby se příslušné orgány po zohlednění závěrů analýz provedených v souladu s doporučením A1) snažily zajistit, aby v rozsahu, který právní předpisy umožňují, a v souladu s finanční odolností ústředních protistran:

                              i)

                              modely a parametry, které ústřední protistrany používají ke stanovení maržových požadavků, a postupy ústředních protistran pro akceptaci a ocenění zajištění a pro určení obezřetnostních srážek, zbytečně a v nadměrném rozsahu nevedly k náhlým a podstatným změnám, které by způsobovaly lavinový efekt v počátečních maržích, včetně navýšení marží, a zajištění. Ústřední protistrany by měly zajistit, aby jejich modely, parametry, strategie a postupy:

                                          a.

                                          využívaly podrobnou stupnici pro interní modely úvěrového hodnocení a přijaly progresivní přístup provádění změn maržových požadavků, včetně navýšení marží, a opatření v oblasti zajištění, aniž by docházelo k nedůvodnému zpoždění při promítnutí těchto snížení v rámci jejich celkových postupů pro řízení rizika;

                                          b.

                                          přijaly komplexní přístup za účelem omezení procyklických znaků v souladu s regulatorními požadavky na procykličnost v článku 41 nařízení (EU) č. 648/2012, zejména v případě snížení ratingu.

                              ii)

                              aniž by byl dotčen článek 49 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrany vyrozuměly své příslušné orgány a příslušné orgány vyrozuměly členy kolegia zřízeného podle článku 18 nařízení (EU) č. 648/2012, když:

                                          a.

                                          omezí rozsah způsobilého zajištění;

                                          b.

                                          podstatně změní srážky ze zajištění;

                                          c.

                                          podstatně sníží limity koncentrace, které se uplatňují v souladu s článkem 42 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013.

                        Pokud to nenarušuje včasné provádění rozhodnutí v oblasti řízení rizik, měly by být tyto informace poskytnuty v dostatečném časovém předstihu před provedením.

                  3.

                  Doporučuje se, aby relevantní příslušné orgány členů clearingového systému v rozsahu, který právní předpisy umožňují, spolupracovaly s členy clearingového systému v rámci průběžného dohledu s cílem zajistit, aby členové clearingového systému při poskytování clearingových služeb svým klientům uplatňovali postupy řízení rizik tak, aby to nevedlo k náhlým a podstatným změnám a lavinovým efektům ve výzvách k dodatkové úhradě a v realizaci marží – ledaže by tyto náhlé a podstatné změny a lavinové efekty byly nevyhnutelným důsledkem událostí na trhu – a k postupům zajištění v případě snížení ratingu, a tak, aby to podstatně nesnižovalo spolehlivost postupů řízení rizik, které přijali členové clearingového systému, ani nenarušovalo jejich odolnost.

                  4.

                  Doporučuje se, aby se relevantní příslušné orgány finančních smluvních stran a nefinančních smluvních stran, které uzavírají OTC derivátové smlouvy a transakce s financováním cenných papírů, u kterých se neprovádí centrální clearing, v rozsahu, který právní přepisy umožňují, snažily zajistit, aby jejich postupy řízení rizik nevedly v případě snížení ratingu k náhlým a podstatným změnám a lavinovým efektům ve výzvách k dodatkové úhradě, v realizaci marží a v postupech zajištění. Toho lze dosáhnout například motivací protistran k tomu, aby:

                              i)

                              při provádění snižování ratingu ve svých obecných postupech řízení rizika využívaly progresivní a podrobnou posloupnost;

                              ii)

                              zachovávaly komplexní přístup k omezení procyklických znaků v souladu s regulatorními požadavky v článku 11 nařízení (EU) č. 648/2012, zejména pokud se týká snížení ratingu.

         Doporučení B - Zátěžový scénář pro posouzení budoucích potřeb likvidity

                  1.

                  Doporučuje se, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) přezkoumal návrhy technických norem (6), které byly vypracovány na základě čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, zejména čl. 32 odst. 4 tohoto návrhu technických norem, tak, aby obsahovaly ustanovení, podle kterých musí ústřední protistrany do svých zátěžových scénářů podle článku 44 nařízení (EU) č. 648/2012 zahrnout selhání dvou subjektů, které ústřední protistraně poskytují služby a jejichž selhání by mohlo zásadně ovlivnit likvidní pozici ústřední protistrany.

                  2.

                  Do doby, než ESMA přijme opatření ke splnění doporučení B 1) a než budou přijaty odpovídající právní předpisy Unie, se doporučuje, aby se příslušné orgány v rozsahu, který právní předpisy umožňují, snažily zajistit, aby zátěžové scénáře podle článku 44 nařízení (EU) č. 648/2012 zahrnovaly selhání dvou subjektů, které ústřední protistraně poskytují služby a jejichž selhání by mohlo zásadně ovlivnit likvidní pozici ústřední protistrany; těmito subjekty by mohly být poskytovatelé služeb likvidity, poskytovatelé vypořádacích služeb nebo jiní poskytovatelé služeb, jejichž selhání by mohlo ovlivnit likvidní pozici ústřední protistrany.

                  3.

                  Doporučuje se, aby se příslušné orgány v rozsahu, který právní předpisy umožňují, snažily zajistit, aby nápravná opatření, jež ústřední protistrany přijímají za účelem řešení nedostatku zdrojů k pokrytí potřeby likvidity, který se zjistí na základě použití dodatečných zátěžových scénářů ve smyslu doporučení B 2) nebo doporučení B 1), poté, co začnou platit odpovídající právní předpisy Unie, nepředstavovala pro členy clearingového systému, jsou-li uplatňována v období napětí na trhu, další zátěž. Za tímto účelem by příslušné orgány měly zajistit, aby ústřední protistrany usilovaly o získání dodatečné likvidity z alternativních zdrojů na trhu.

                  4.

                  Doporučuje se, aby orgán ESMA ve spolupráci s příslušnými orgány v rozsahu, který právní předpisy umožňují, spolupracoval s ústředními protistranami - a pokud je to možné s relevantními orgány ze třetích zemí - s cílem provádět koordinované zátěžové testy likvidity, které rovněž zohledňují selhání dvou subjektů ve smyslu doporučení B 1) a B 2).

         Doporučení C – Předcházení omezení likvidity v souvislosti s realizací marží

                  1.

                  Doporučuje se, aby se příslušné orgány v rozsahu, který jim právní předpisy umožňují, a v souladu s přiměřenými postupy ústředních protistran pro řízení rizik a finanční odolností těchto protistran snažily zajistit, aby ústřední protistrany, které vyzývají k dodatkové úhradě a realizují marže za účelem omezení svých úvěrových expozic, usilovaly o to, aby nedocházelo ke zbytečnému omezení likvidity pro členy clearingového systému tím, že mimo jiné zajistí, že:

                              i)

                              pokud se týká marží, u nichž dochází k výzvě a realizaci v průběhu dne, a je-li to z provozního a právního hlediska možné, ústřední protistrany odděleně identifikují:

                                          a.

                                          marže, které kryjí potenciální expozice, včetně expozic, které vyplývají z pozic, které byly uzavřeny a obnoveny v ten den;

                                          b.

                                          marže, které kryjí realizované expozice, jež vyplývají z pohybů na trhu v ten den, a v jejichž případě by měly ústřední protistrany zvážit, zda je nebudou realizovat a vyplácet v tentýž den;

                              ii)

                              když člen clearingového systému poskytl zajištění v rámci počáteční marže nad rámec zajištění, které je třeba ke krytí rizika vyplývajícího z pozic zaznamenaných na účtu, včetně pozic obnovených v průběhu dne a všech zvýšených expozic, k nimž došlo v průběhu dne, ústřední protistrany upřednostní, je-li to provozně možné, použití přebytečného zajištění před vyžádáním si dodatečného zajištění, ledaže by člen clearingového systému dobrovolně složil navýšenou marži. Tento postup by měl být prováděn předvídatelně, transparentně a v souladu se stanoveným plánem.

                              iii)

                              ústřední protistrany zajišťují, aby postup realizace počátečních a variačních marží nevedl k nadměrným provozním omezením, která by pro člena clearingového systému mohla představovat dodatečné riziko likvidity.

                  2.

                  Doporučuje se, aby relevantní příslušné orgány členů clearingového systému monitorovaly a v případech, kdy je to nezbytné a kdy jim právní předpisy umožňují, a v souladu s přiměřenými postupy pro řízení rizik a finanční odolností spolupracovaly se členy clearingového systému v rámci průběžného dohledu tak, aby členové clearingového systému, kteří vyzývají k dodatkové úhradě a realizují počáteční a variační marže od svých klientů, včetně finančních a nefinančních smluvních stran, za účelem omezení svých úvěrových expozic, usilovali o to, aby nedocházelo ke zbytečnému omezení likvidity pro jejich klienty. Toho lze dosáhnout například zajištěním toho, že:

                              i)

                              když klient poskytl dostatečnou počáteční marži ke krytí rizika vyplývajícího z pozic zaznamenaných na účtu člena clearingového systému, včetně pozic obnovených v průběhu dne a všech zvýšených expozic, k nimž došlo v průběhu dne, členové clearingového systému upřednostní použití přebytečného zajištění z počáteční marže před vyžádáním si dodatečného zajištění, ledaže by klient dobrovolně složil navýšenou marži;

                              ii)

                              členové clearingového systému zajistí, aby postup pro realizaci počátečních a variačních marží nevedl k nadměrným provozním omezením na straně klientů, která mohou zvyšovat riziko likvidity.

         Doporučení D - Zmírnění procykličnosti při poskytování clearingových služeb klientům a v rámci transakcí s financováním cenných papírů

                  1.

                  Doporučuje se, aby relevantní příslušné orgány svou účastí v mezinárodních fórech, případně v normotvorných orgánech přispívaly k tomu, aby se na mezinárodní úrovni vedla diskuse o prostředcích, kterými lze zmírnit procykličnost v rámci postupů týkajících se marží a srážek při poskytování služeb klientům, které souvisejí s burzovními i mimoburzovními deriváty, a v rámci transakcí s financováním cenných papírů, ať už se u nich provádí centrální clearing, či nikoli. Cílem těchto diskusí by mělo být vypracování globálních norem, které by upravily minimální požadavky na zmírnění procykličnosti při poskytování těchto služeb.

                  2.

                  Budou-li tyto globální normy stanoveny, doporučuje se, aby Evropská komise zvážila, zda nenavrhne, aby měly účinky právního předpisu Unie.

            ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

                  1.

                  Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                              a)

                              „příslušným orgánem“ se rozumí orgán určený členským státem v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              b)

                              „ústřední protistrana“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 bodě 1 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              c)

                              „clearing“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 bodě 3 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              d)

                              „člen clearingového systému“ má stejný význam jako v čl. 2 bodě 14 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              e)

                              „derivát“ nebo „derivátová smlouva“ mají stejný význam jako v čl. 2 bodě 5 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              f)

                              „relevantním příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán, na který se odkazuje v právních předpisech v čl. 2 bodě 8 nařízení (EU) č. 648/2012, a příslušný orgán, který členský stát určí na základě a pro účely čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              g)

                              „finanční smluvní strana“ má stejný význam jako v čl. 2 bodě 8 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              h)

                              „nefinanční smluvní strana“ má stejný význam jako v čl. 2 bodě 9 nařízení (EU) č. 648/2012;

                              i)

                              „klient“ má stejný význam jako v čl. 2 bodě 15 nařízení (EU) č. 648/2012.

            2.   Prováděcí kritérium

      Při provádění tohoto doporučení je třeba věnovat náležitou pozornost zásadě proporcionality při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení.
      3.   Časový rámec pro návazné kroky

      V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení nebo odůvodnit případnou nečinnost. Sdělení by měla být zasílána v následujících lhůtách.
      1.   Doporučení A

                  a)

                  Příslušné orgány se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 30. listopadu 2020 předložily formulář o provádění doporučení A 1) a A 2), který je obsažen v příloze I.

                  b)

                  Relevantní příslušné orgány se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 30. listopadu 2020 předložily formulář o provádění doporučení A 3) a A 4), který je obsažen v příloze I.

            2.   Doporučení B

                  a)

                  Orgán ESMA se vyzývá, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 31. prosince 2021 předložil formulář o provádění doporučení B 1), který je obsažen v příloze I.

                  b)

                  Příslušné orgány se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 30. listopadu 2020 předložily formulář o provádění doporučení B 2), B 3) a B 4), který je obsažen v příloze I.

            3.   Doporučení C

                  a)

                  Příslušné orgány se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 30. listopadu 2020 předložily formulář o provádění doporučení C 1), který je obsažen v příloze I.

                  b)

                  Relevantní příslušné orgány členů clearingového systému se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 30. listopadu 2020 předložily formulář o provádění doporučení C 2), který je obsažen v příloze I.

            4.   Doporučení D

                  a)

                  Příslušné orgány a relevantní příslušné orgány se vyzývají, aby Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB do 31. prosince 2021 předložily formulář o provádění doporučení D 1), který je obsažen v příloze I.

                  b)

                  Komise se vyzývá, aby Evropskému parlamentu, Radě, ESRB do 31. prosince 2022 předložila formulář o provádění doporučení D 2), který je obsažen v příloze I.

            4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená adresáty a případně může rozhodnout, že tomuto doporučení nebylo vyhověno a že adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

                  2.

                  Metodika stanovená v příručce pro posuzování souladu s doporučeními ESRB (7), která popisuje postup hodnocení plnění doporučení ESRB, se nepoužije.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. května 2020.

               Vedoucí sekretariátu ESRB,

               jménem generální rady ESRB,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

         (4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 41).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/834 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (Úř. věst. L 141, 28.5.2019, s. 42).

         (6)  Návrhy technických norem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (ESMA/2012/600).

         (7)  „Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations“, duben 2016, k dispozici na https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         Příloha I
         Sdělení o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení
         1.   Údaje o adresátovi

                     Doporučení

                     Země adresáta

                     Instituce

                     Jméno a kontaktní údaje respondenta

                     Datum sdělení

               2.   Oznámení přijatých opatření

                        Doporučení

                     Plníte toto doporučení? (ano/ne/nepoužije se)

                     Popis opatření přijatých k zajištění souladu

                     Odůvodnění částečného plnění či neplnění

                     Doporučení A 1)

                     Doporučení A 2)

                     Doporučení A 3)

                     Doporučení A 4)

                     Doporučení B 1)

                     Doporučení B 2)

                     Doporučení B 3)

                     Doporučení B 4)

                     Doporučení C 1)

                     Doporučení C 2)

                     Doporučení D 1)

                     Doporučení D 2)

               3.   Poznámky

                     1.

                     Tento formulář se používá pro komunikaci podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010.

                     2.

                     Každý adresát by měl vyplněný formulář předložit ESRB prostřednictvím sekretariátu ESRB elektronicky pomocí systému DARWIN ve zvláštní složce nebo e-mailem na adresu notifications@esrb.europa.eu. Sekretariát ESRB zajistí souhrnné předání sdělení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

                     3.

                     Pokud se doporučení neuplatňuje, zvolte prosím „neuplatňuje se“ v kolonce „Plníte toto doporučení?“

                     4.

                     Očekává se, že adresáti poskytnou veškeré příslušné informace a dokumentaci týkající se provádění těchto doporučení, včetně informací o podstatě a načasování přijatých opatření.

                     5.

                     Plní-li adresát doporučení pouze částečně, měl by zcela objasnit rozsah, v němž doporučení neplní, a uvést další podrobné informace o částečném plnění příslušného doporučení. Toto vysvětlení by mělo jednoznačně specifikovat příslušné části doporučení, které adresáti neplní.