               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 273 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovinsku pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Ve zprávě jsou rovněž uvedeny výsledky hloubkového přezkumu, který byl pro Slovinsko proveden podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Slovinsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Díky probíhajícímu obnovování rovnováhy a rozhodným politickým opatřením, lepším výsledkům vývozu a lepším podmínkám růstu se oproti minulému roku snížila některá rizika, zejména ta, která souvisejí s vnější udržitelností. Slabá správa a řízení společností, vysoká úroveň státního vlastnictví, vysoký pákový efekt u společností a rostoucí veřejné zadlužení na druhou stranu ohrožují finanční stabilitu a růst a je jim třeba věnovat pečlivou pozornost. Nerovnováhy již tedy nejsou považovány za nadměrné, ale nadále vyžadují velkou pozornost.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Slovinsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability z roku 2015 má vláda v plánu do roku 2015 v souladu se lhůtou stanovenou Radou napravit nadměrný schodek a do roku 2020 – tj. rok po skončení programového období – dosáhnout střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu. Vláda hodlá postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 2,9 % HDP v roce 2015 a na 0,9 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout maxima na úrovni 81,6 % a poté by měl začít klesat. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá včasná a trvalá náprava nadměrného schodku do roku 2015. Fiskální úsilí je zároveň nižší, než doporučuje Rada, a to pokud jde o strukturální saldo i přijatá diskreční opatření. Dojde-li podle plánu ke včasné nápravě nadměrného schodku, bude Slovinsko od roku 2016 zařazeno do preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Opatření na podporu plánovaných cílů týkajících se schodku po roce 2016 nebyla dostatečně upřesněna. S ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se proto zdá, že v roce 2016 existuje riziko značného odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého cíle a že budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Slovinsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013 parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření. Potřebné prováděcí právní předpisy však nebyly dosud přijaty. Předpokládá se, že revizí zákona o veřejných financích bude vytvořen nezbytný právní základ, pokud jde o procesní otázky, jež budou zásadní pro zákon o fiskálních pravidlech.

               (9)Slovinsko přijalo opatření ke zmírnění tlaku na střednědobou udržitelnost důchodového systému, avšak k zajištění udržitelnosti tohoto systému po roce 2020 je třeba stále upravit některé hlavní parametry. Důchodová reforma z roku 2013 měla pozitivní vliv a v červnu 2015 by měl být přijat právní akt, kterým bude zřízen demografický fond. K zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodů však budou zapotřebí další reformy. Pokud jde o reformu dlouhodobé péče, nedošlo k žádnému pokroku. Na konci roku 2013 přijala vláda plán reformy dlouhodobé péče, ale přijetí právních předpisů k provedení této reformy bylo odloženo do konce roku 2015, aby bylo možné nejdříve rozhodnout o reformě zdravotního pojištění včetně otázky zdrojů financování celkové zdravotní a dlouhodobé péče. Nad náklady spojenými se stárnutím obyvatelstva v oblasti dlouhodobé péče lze udržet kontrolu přidělováním prostředků těm, kteří je nejvíce potřebují, a větším zaměřením na poskytování domácí péče oproti institucionální.

               (10)V lednu 2015 byla uzavřena dohoda o sociální politice, podle níž budou mzdy ve veřejném sektoru růst pomaleji než mzdy v sektoru soukromém. Na skladbu a indexaci minimální mzdy se tato dohoda nevztahuje. Minimální mzda zůstává ve srovnání s průměrnou mzdou poměrně vysoká, avšak její růst byl v poslední době omezený. Z hodnocení reformy trhu práce v roce 2013 vyplývá, že na trhu práce ubylo omezení, ale přetrvávají strukturální problémy, pokud jde o dlouhodobou nezaměstnanost a nízkou míru zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Slovinsko podniklo některé kroky k řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho dalších opatření se plánuje do roku 2020.

               (11)Bankovní sektor byl dále stabilizován rekapitalizací bank Abanka a Banka Celje v roce 2014. V lednu 2015 byl dokončen a úřadu předsedy vlády předložen komplexní akční plán pro banky. Slovinská národní banka přijala opatření k řešení nedostatků zjištěných v rámci přezkumu kvality aktiv v roce 2013 a v prvním čtvrtletí roku 2015 začne znovu provádět kontroly na místě, aby ověřila, zda byla vydaná doporučení bankami realizována. Hlavní banky reorganizovaly a posílily svá oddělení pro řešení nesplácených úvěrů a restrukturalizaci. Pro zdravější bankovní sektor je však třeba zvýšit dlouhodobou ziskovost a omezit množství úvěrů v selhání v podnikovém sektoru. Byl vypracován hlavní plán restrukturalizace podniků a zřízena centralizovaná pracovní skupina pro restrukturalizaci podniků. Další snížení zadlužení podnikového sektoru, mj. pomocí společnosti spravující aktiva bank a prostřednictvím plného uplatňování nových právních předpisů týkajících se platební neschopnosti, by pomohlo obnovit podmínky pro oživení soukromých investic. Úvěrová činnost bank dále klesá, což postihuje především malé a střední podniky. Očekává se, že výsledky nedávné rekapitalizace bankovního sektoru se plně projeví až v roce 2016. Omezené poskytování bankovních úvěrů a vysoké úrokové sazby nepříznivě ovlivňují finanční kapacitu malých a středních podniků. Zatímco podíl zamítnutých žádostí o úvěr se za posledních šest let snížil, počet malých a středních podniků, které informují o menší ochotě bank poskytovat úvěry, výrazně stoupl a je jeden z nejvyšších v EU.

               (12)Pokračuje se v realizaci programu privatizace, ačkoli dochází k určitým zpožděním. Podle plánu probíhá restrukturalizace pěti hlavních státních bank a likvidace dvou menších domácích bank. Slovinský státní holdingový úřad, odpovědný za správu a odprodej státních aktiv, již plně zahájil svou činnost. Slovinský parlament ještě musí schválit návrh strategie správy aktiv a poté by mělo následovat zveřejnění harmonogramu odprodeje řady vhodně vybraných aktiv ve vlastnictví státu. V prosinci 2014 přijal slovinský státní holdingový úřad nový kodex správy a řízení a v lednu 2015 byl jmenován kontrolor dodržování předpisů.

               (13)V roce 2014 se dále zlepšovala efektivnost soudů, i když pomalejším tempem. Do jisté míry se podařilo zkrátit délku soudních řízení v prvním stupni u občanskoprávních a obchodních sporů, včetně případů, které se řídí právními předpisy týkajícími se platební neschopnosti, přesto zůstávají délka řízení a počet případů čekajících na vyřízení značné.

               (14)Nepříznivé podnikatelské prostředí ve Slovinsku je klíčovým faktorem pro nízkou úroveň investic do slovinských podniků a kvůli velkému množství zákonů a jejich četným změnám je obtížné podnikat a dodržovat místní předpisy. Počet regulovaných povolání klesl z 323 na 242, ale je stále vysoký. Provedeno bylo přibližně 25 % opatření obsažených v jednotném dokumentu ke snížení administrativní zátěže. Zajištěna byla dostatečná rozpočtová autonomie agentury na ochranu hospodářské soutěže a její institucionální nezávislost.

               (15)Nová vláda zopakovala svůj závazek bojovat proti korupci a v lednu 2015 přijala nový dvouletý program 11 trvalých opatření. K určitému pokroku došlo, pokud jde o transparentnost a odpovědnost. Připravuje se komplexní reforma veřejného sektoru. Žádný pokrok nebyl zaznamenán, co se týče zpráv o hodnocení výsledků a postupů řízení kvality.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovinsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (17)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Slovinsko by mělo rovněž zajistit, aby uvedená doporučení byla včas a plně provedena,

               DOPORUČUJE Slovinsku v období 2015–2016:

               1.Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v roce 2015 a docílit fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého cíle v roce 2016. Přijmout zákon o fiskálních pravidlech a provést revizi zákona o veřejných financích. Pokročit v realizaci dlouhodobé reformy důchodového systému. Do konce roku 2015 přijmout reformu zdravotní a dlouhodobé péče.

               2.Po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi přezkoumat mechanismus stanovování minimální mzdy, a zejména úlohu příspěvků, a zohlednit přitom dopad na chudobu pracujících, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost. Zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků. Přijmout opatření proti dlouhodobé nezaměstnanosti a poskytovat adekvátní pobídky k prodloužení pracovního života.

               3.Zavedením konkrétních cílů snížit v bankách množství úvěrů v selhání. Zlepšit kapacitu pro sledování úvěrového rizika v bankách. Pokračovat v restrukturalizaci podniků a zachovat silnou správu a řízení ve společnosti spravující aktiva bank. Přijmout opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. Přijmout strategii pro slovinský státní holdingový úřad s jasnou klasifikací aktiv, realizovat roční plán správy aktiv a uplatňovat výkonnostní kritéria.

               4.Zajistit, aby reformy přijaté ke zvýšení efektivnosti civilního soudnictví napomohly zkrácení řízení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s.11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise přijala na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Chorvatsku pro rok 2015
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených specifických doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva obsahuje také výsledky hloubkového přezkumu Chorvatska, který provedla podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise dospěla ve své analýze k závěru, že se Chorvatsko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje rázná politická opatření a zvláštní sledování. Kvůli pomalému růstu, zpožděné restrukturalizaci podniků a špatným výsledkům v oblasti zaměstnanosti se zejména významně zvýšila rizika spojená se slabou konkurenceschopností, značnými vnějšími závazky a rostoucím veřejným dluhem i slabou veřejnou správou.

               (7)V březnu 2015, v návaznosti na zveřejnění zprávy o Chorvatsku, se chorvatské orgány zapojily do dialogu s útvary Komise o reformách, které jsou k řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy nejpotřebnější. Chorvatské orgány se k dialogu postavily konstruktivně a oznámily řadu relevantních opatření, včetně snížení parafiskálních poplatků v letech 2016 a 2017, racionalizace systému státních agentur a regionálních jednotek ústřední státní správy, stimulace dobrovolného slučování jednotek místní samosprávy, snížení právní nejistoty a posílení Státního kontrolního úřadu. Podrobněji také objasnily plány reforem v několika dalších oblastech, jako je snížení administrativní zátěže podniků a zlepšení správy státních podniků. Úroveň ambicióznosti těchto opatření však zůstává v řadě oblastí za očekáváním, zejména pokud jde o zpřísnění pravidel pro předčasný odchod do důchodu a zveřejňování a provádění zjištění přezkumu výdajů, třebaže některá další předložená opatření tento nedostatek částečně kompenzují.

               (8)Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu na rok 2015 plánuje jeho vláda odstranit nadměrný schodek do roku 2017, což není v souladu s lhůtou roku 2016 doporučenou Radou. Vláda plánuje postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2015, 3,9 % v roce 2016 a dále na 2,7 % HDP v roce 2017. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP dosáhnout vrcholu ve výši 92,5 % v roce 2017 a v roce 2018 se má celkově stabilizovat na úrovni 92,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, se jeví poněkud optimistický, jelikož růst je v programu srovnatelný, ale konsolidační úsilí, z něhož se vychází, je vyšší než v prognóze Komise. Opatření, která mají podpořit plnění cílů pro celkový schodek státního rozpočtu po roce 2015, jsou specifikována jen částečně. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do roku 2016 nedá očekávat včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Pokud jde o objem přijatých diskrečních opatření, bylo v roce 2014 fiskální úsilí v souladu s doporučením Komise. To platí i kumulativně pro roky 2014 a 2015, navzdory předpokládanému schodku v roce 2015. (Upravená) změna strukturálního salda za roky 2014–2015 však nedosahuje doporučené hodnoty. Fiskální úsilí pro rok 2016 nedosahuje úrovně uvedené v doporučení Komise. Je proto nezbytné přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že hrozí, že Chorvatsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)Dne 23. dubna 2015 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)Chorvatsko v současnosti provádí přezkum svých výdajů s cílem zvýšit efektivnost, zejména v oblasti mezd, sociálního zabezpečení a dotací, a vytvořit dostatečný fiskální prostor pro upřednostňování výdajů podporujících růst a investice. Příjmy Chorvatska z periodické daně z nemovitostí jako podíl HDP patří k nejnižším v EU. Během minulého roku byla přijata opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů, včetně opatření proti podvodům v oblasti DPH; tato opatření je třeba nyní provést. Nedávné reformy posílily fiskální rámec Chorvatska, významné problémy však zůstávají. Nedostatky v účinné kontrole výdajů a konzistentním uplatňování rozpočtových omezení se nepříznivě projevují v tvorbě fiskální politiky a ve zjištěních auditů. Vzhledem k rychlému růstu veřejného dluhu je nutný mnohem aktivnější přístup k jeho správě.

               (11)Důchodový systém je zatížen velkým počtem předčasných odchodů do důchodu, příliš velkorysým systémem předčasných důchodů u některých povolání a řadou zvláštních důchodových režimů. Předčasný odchod do důchodu je usnadněn tím, že snížení důchodu je relativně malé, popřípadě pro některé pracovníky nulové. Rozdíl mezi minimálním věkem pro předčasný odchod do důchodu a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu je – v porovnání s průměrem EU, kde je méně než tři roky – vysoký. Důchodový systém je navíc velmi roztříštěný, což omezuje výdaje na standardní důchody. V důsledku toho je navzdory srovnatelným výdajům efektivnost důchodového systému nižší než ve většině členských států. Ve zdravotnictví jsou i nadále fiskálním rizikem opakované nedoplatky. Byly zahájeny kroky k racionalizaci financování nemocnic, ale jejich provádění má určitá rizika. Schválené 10% navýšení rozpočtu pokrývá finanční potřeby v této oblasti pouze částečně; je třeba dosáhnout dalších úspor pomocí zvýšení efektivnosti, aby byly nedoplatky do roku 2017 zcela odstraněny.

               (12)Nízká úprava mezd v období po krizi zhoršila její nepříznivý dopad na zaměstnanost. Při komplexní analýze postupů stanovování mezd dokončené v roce 2014 bylo zjištěno, že systém se nedokáže flexibilně přizpůsobovat změnám makroekonomického prostředí. Nedostatky se týkají zejména velkých rozdílů mezi soukromým a veřejným sektorem, včetně státních podniků, rozšíření kolektivních smluv na subjekty, které nejsou jejich stranami, jakož i obtížného rušení zastaralých dohod. Po této analýze musí následovat konkrétní politická opatření. Je rovněž důležité sledovat účinky reformy trhu práce z let 2013–2014.

               (13)Pracovní sílu negativně ovlivňuje rychlé stárnutí obyvatelstva spolu s nízkou mírou aktivity, zejména mladých lidí a pracovníků nad 50 let. Navzdory zvýšení rozsahu a výdajů aktivní politiky na trhu práce zůstává její dosah nedostačující, pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané, starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Míra terciárního vzdělání je jedna z nejnižších v EU. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatky v systému vzdělávání a odborné přípravy odrazují od absolvování vysokoškolského vzdělání. Trvalým problémem je rozsáhlá stínová ekonomika, která způsobuje vysoký výskyt nehlášené práce. Komise určila na konci roku 2014 opatření pro boj proti nehlášené práci, která je nyní třeba provést. V současné době existuje více než 80 různých sociálních dávek a programů. Byla zahájena konsolidace dávek, ale ke zlepšení rozsahu a přiměřenosti dávek je v roce 2015 zapotřebí další reformní úsilí.

               (14)Rozdělení pravomocí mezi vnitrostátní a místní úrovní je složité a roztříštěné, což má nepříznivé důsledky pro řízení veřejných financí a efektivní vynakládání veřejných prostředků. Současné rozdělení politických funkcí a administrativní nedostatky v místních orgánech přímo ovlivňují řadu oblastí, jako je výběr daní, poskytování sociálních dávek, řízení evropských strukturálních a investičních fondů, zadávání veřejných zakázek a poskytování veřejných služeb. Jako krátkodobé opatření plánují chorvatské orgány zavést mechanismy na podporu dobrovolného slučování nebo koordinace jednotek místní samosprávy. Na úrovni ústřední státní správy byl na základě analýzy dokončené v roce 2014 oznámen program reformy a racionalizace systému státních agentur.

               (15)Podnikatelské prostředí Chorvatska trpí závažnými institucionálními nedostatky, včetně regulační nestability, nedostatečné kontroly kvality právních předpisů, vysokých nákladů na dodržování předpisů, diskriminačních postupů a nadměrných překážek pro poskytovatele služeb, vysoké administrativní zátěže, velkého množství parafiskálních poplatků, nízké transparentnosti a předvídatelnosti činnosti správních orgánů (zejména na místní úrovni), nerovnoměrně rozvinutých kanálů elektronické komunikace a dlouhých soudních řízení, zejména u obchodních soudů, kde je zapotřebí modernizace správy případů. Nová protikorupční strategie není dostatečně zacílená a podrobná; tato otázka by měla být řešena v rámci akčního plánu pro její provádění.

               (16)Dohled nad veřejnými podniky, konkrétně nad společnostmi založenými na místní úrovni a dceřinými společnostmi velkých státních podniků, je neúplný. Chorvatské orgány mají v plánu snížit počet „strategických“ podniků a pokročit v programu privatizace. Je nutné učinit další pokrok v kvalitě správy podniků, mj. posílit a harmonizovat dohled nad různými státem vlastněnými podniky. Jmenování členů správních rad není dostatečně transparentní a požadavky na jejich odbornou způsobilost jsou poměrně nízké, což neumožňuje řádnou správu veřejného majetku.

               (17)Klíčovým předpokladem pro zmírnění značného tlaku na snižování finanční páky chorvatských podniků je zavedení efektivního a transparentního rámce pro postupy při hrozbě úpadku a úpadková řízení, jež podpoří kulturu včasné restrukturalizace a „druhé šance“. Posouzení předúpadkových právních předpisů ukazuje, že účinnost ex ante stávajícího legislativního rámce patří mezi nejnižší v EU. Byla zahájena reforma rámce pro úpadková řízení; její přijetí parlamentem se plánuje na první polovinu roku 2015. V hospodářském oživení Chorvatska by mohla hrát klíčovou úlohu Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj. Banka je přímo vystavena úvěrovému riziku, což by mohlo mít dopad na veřejné finance. Je důležité, aby byla podrobena obezřetnostnímu dohledu a měla silné vedení. Bylo by rovněž možné zlepšit strukturu a transparentnost mechanismů odpovědnosti jejích vedoucích pracovníků. V souvislosti s výskytem měnového rizika a souvisejícího úvěrového rizika je zapotřebí nalézt dlouhodobé řešení, které bude přiměřené a spravedlivé, bude mít pevný právní základ a zaměří se na pomoc dlužníkům v nejobtížnější situaci.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku na rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Chorvatska, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program Chorvatska. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6,

               DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2015–2016:

               1.Zajistit do roku 2016 trvalé odstranění nadměrného schodku přijetím nezbytných opatření v roce 2015 a posílením rozpočtové strategie pro rok 2016. Zveřejnit a provádět závěry přezkumu výdajů. Zlepšit kontrolu výdajů na centrální a místní úrovni, zejména zřízením mechanismu sankcí pro subjekty, které překračují strop rozpočtových prostředků. Přijmout zákon o fiskální odpovědnosti a posílit kapacitu a úlohu Státního kontrolního úřadu. Zavést periodickou daň z nemovitostí a zlepšit dodržování předpisů o DPH. Posílit řízení veřejného dluhu, zejména každoročním zveřejňováním strategie řízení dluhu a zajištěním patřičných zdrojů.

               2.Odrazovat od předčasného odchodu do důchodu pomocí zvýšení jeho postihu. Zlepšit přiměřenost a účinnost výdajů na důchody zpřísněním definice náročných a riskantních povolání. Vyřešit fiskální rizika v oblasti zdravotní péče.

               3.V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy vyřešit nedostatky rámce stanovování mezd s cílem podpořit soulad mezd s produktivitou a makroekonomickými podmínkami. Posílit pobídky pro nezaměstnané a neaktivní osoby k vykonávání placeného zaměstnání. Na základě přezkumu z roku 2014 provést reformu systému sociálního zabezpečení a dále konsolidovat sociální dávky jejich lepším zacílením a odstraněním jejich překrývání.

               4.Omezit roztříštěnost a překrývání různých úrovní státní a místní správy tím, že bude vypracován nový model funkčního rozdělení pravomocí a racionalizuje se systém státních agentur. Zvýšit transparentnost a odpovědnost státních podniků, zejména pokud jde o jmenování vedoucích pracovníků a požadavky na jejich odbornou způsobilost. Pokročit s kótací balíků menšinových podílů státních podniků a s jejich privatizací.

               5.Významně snížit parafiskální poplatky a odstranit neúměrné překážky pro poskytovatele služeb. Určit a zavést opatření ke zlepšení efektivnosti a kvality justičního systému, zejména obchodních soudů.

               6.Posílit rámec pro postup při hrozbě úpadku a úpadková řízení pro podniky s cílem usnadnit restrukturalizaci dluhu a zavést úpadková řízení fyzických osob. V zájmu podpory oživení posílit kapacitu finančního sektoru vzhledem k problémům, které způsobují vysoké objemy nesplácených podnikových úvěrů a hypoteční úvěry v cizích měnách, jakož i nedostatečné metody řízení některých orgánů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Lotyšsko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Lotyšsku
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lotyšsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 20. dubna 2017 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Lotyšsko se vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2017 plánuje zhoršení celkového salda z vyrovnaného stavu v roce 2016 na schodek ve výši 0,8 % HDP v roce 2017 a 1,6 % HDP v roce 2018, a to kvůli zásadní daňové reformě, po jejímž provedení by se mělo celkové saldo zlepšit na schodek ve výši 0,5 % HDP v roce 2020. Podle odhadu programu stability se strukturální saldo zhorší z 0,2 % DPH v roce 2016 na ‒1,7 % DPH v roce 2018 a následně dosáhne výše ‒0,8 % DPH v roce 2020. Tento postup je v souladu se střednědobým cílem strukturálního schodku ve výši 1 % HDP a odchylkou povolenou na základě důchodové reformy a ustanovení o strukturální reformě zdravotnictví. Přepočtené
                  10
                strukturální saldo se podle odhadu zvýší z ‒1,9 % HDP v roce 2017 na ‒2,3 % HDP v roce 2018 a poté poklesne na ‒0,2 % HDP v roce 2020. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP zůstat na úrovni okolo 40 % HDP. Odhady růstu HDP uvedené v programu v zásadě odpovídají prognóze Komise pro rok 2017, ale pro rok 2018 se zdají být značně optimistické.

               (7)Dne 12. července 2016 Rada doporučila, aby Lotyšsko zajistilo, že se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 omezí na odchylky spojené se systémovou důchodovou reformou a hlavní strukturální reformou zdravotnictví. S ohledem na tyto odchylky by mělo být možné, aby se strukturální saldo v roce 2017 zhoršilo o maximálně 1,0 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 by mělo Lotyšsko tento požadavek v roce 2017 splnit. V roce 2018 by mělo Lotyšsko splnit svůj střednědobý rozpočtový cíl, a to s ohledem na povolené odchylky pro rok 2016 související s provedením systémové důchodové reformy a pro rok 2017 související s provedením strukturální reformy, jelikož dočasné odchylky se převádějí do období tří let. Podle prognózy Komise z jara 2017 to je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  11
                ve výši 6,0 % v roce 2018, což odpovídá zhoršení strukturálního salda ve výši 0,3 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko, že se Lotyšsko od uvedeného požadavku značně odchýlí. Celkově se Rada domnívá, že bude nutné přijmout v roce 2018 další opatření, aby bylo možné ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (8)Nerovnost příjmů v Lotyšsku je vysoká. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností a nejchudších 20 % domácností byl v roce 2015 na úrovni 6,5. Patří tak mezi nejvyšší v EU, i když v roce 2016 mírně poklesl. Rozdíl v nerovnosti příjmů před zdaněním a po něm a před sociálními transfery a po nich je jedním z nejnižších v EU. Daňový systém Lotyšska je méně progresivní než v jiných státech EU, což přispívá k vysoké míře nerovnosti a chudobě pracujících. Daňové zatížení osob s nízkými příjmy zůstává i nadále jedním z nejvyšších v EU, zatímco potenciál výnosů z daní, které méně omezují růst, není dostatečně využíván. Nízký podíl daňových příjmů na HDP omezuje zdroje pro udržitelné poskytování veřejných služeb. I přes určitý pokrok v boji proti daňovým únikům zůstává nedostatečné dodržování daňových předpisů vážným problémem. Program stability uvádí, že bude provedena daňová reforma. Základní opatření zahrnují snížení standardní sazby daně z příjmu fyzických osob z 23 % na 20 %, zvýšení základní nezdanitelné částky, která se stanoví podle výše příjmu, zavedení 0 % sazby daně z příjmu právnických osob na reinvestovanou část zisku a sjednocení sazeb kapitálové daně na 20 %. Tato reforma reflektuje přijaté doporučení, neboť snižuje daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Daňová reforma je však omezená, pokud jde o přesun daňové základny na zdroje, které méně omezují růst, a splnění udávaného cíle politiky, kterým je zvýšit podíl daňových příjmů na HDP.

               (9)Nedostatky v základní sociální ochraně přispívají k vysoké míře chudoby a nerovnosti, což postihuje i osoby se zdravotním postižením a starší osoby. Míra chudoby u osob se zdravotním postižením je jednou z nejvyšších v Evropě. Nízká přiměřenost dávek sociální pomoci, která se od roku 2009 nezlepšila, a nízká přiměřenost důchodů neposkytují účinnou ochranu proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Skutečnost, že reforma minimální výše příjmu, která byla oznámena v roce 2014, nebyla nikdy realizována, negativně postihuje nejchudší domácnosti, i když se již připravují střednědobé plány na podporu minimálního příjmu.

               (10)S ohledem na úbytek pracovní síly nebyl růst zaměstnanosti nijak výrazný a nezaměstnanost klesala pouze pomalu. Vyhlídky na získání zaměstnání jsou vyšší v centrech ekonomické aktivity a u vysoce kvalifikovaných pracovníků. Nezaměstnanost je naopak častější u osob s nízkou kvalifikací nebo obyvatel venkovských oblastí. K řešení této otázky by tedy přispělo zvyšování kvalifikace pracovní síly. Přitažlivost odborného vzdělávání se sice zvýšila, ale reforma vzdělávacích programů, jejímž cílem bylo sladit vzdělávání s požadavky na dovednosti, které jsou v současnosti potřeba, přinesla jen omezený pokrok. Byl zaveden právní rámec pro programy učňovského typu a při jeho provádění je vyžadována aktivní účast sociálních partnerů a podniků. Kromě toho zapojení nezaměstnaných do aktivních opatření na trhu práce je nižší než ve většině ostatních členských států. Byla však přijata opatření ke zlepšení této situace, která se zdají být vhodná. Účast na celoživotním učení je i nadále nízká.

               (11)Ačkoli lotyšské orgány úspěšně zahájily příslušné reformy systému zdravotní péče, přístup k ní stále omezují vysoká finanční spoluúčast, dlouhé čekací lhůty, nízká úroveň veřejných výdajů a neefektivní alokace služeb. Skutečnost, že veřejné výdaje jsou omezeny kvótami, vede k prodlení v poskytování péče a pacienti buď musí dlouho čekat, nebo se na péči finančně podílet, takže část obyvatelstva potřebnou zdravotní péči nedostává. Byly učiněny první kroky k reformě systému zajištění kvality, která by se měla dále rozvíjet, aby se zlepšil zdravotní stav pacientů a obyvatelstva. Bylo sice dosaženo určitého pokroku ve zvýšení účinnosti systému zdravotní péče, ale je nutné provést další racionalizaci odvětví nemocniční péče, zlepšit přístup k ambulantní a primární péči a vytvořit efektivnější vazbu mezi rozpočtovými prostředky a kvalitou péče a náklady na ni.

               (12)Lotyšské orgány zpravidla provádějí nákupy ve zdravotnictví prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, ale účinnost tohoto systému by mohlo zvýšit pravidelné využívání elektronického zadávání veřejných zakázek a centrální nákupy, díky nimž by byly veřejné výdaje transparentnější a efektivnější.

               (13)Nedostatky v kvalitě právní úpravy a slabá účinnost a účelnost veřejné správy mají negativní dopad na podnikatelské prostředí. Vláda v roce 2016 představila ambiciózní reformní plán zeštíhlení veřejného sektoru a zvýšení jeho profesionality, jehož cílem je zlepšit účinnost prostřednictvím snížení počtu zaměstnanců a centralizace podpůrných funkcí, posílit platby na základě výkonnosti a zvýšit transparentnost. Tento plán se vztahuje pouze na ústřední správu, nicméně podstatného zvýšení účinnosti by se dalo dosáhnout také na úrovni obcí.

               (14)Podnikatelské prostředí v Lotyšsku i nadále poškozuje korupce. Systém předcházení střetům zájmů je stále rigidní a formalistický a kontrolní mechanismy nedostatečné. Ačkoli je reforma insolvenčního systému již téměř dokončena, je třeba pečlivě sledovat její efektivní provádění, neboť se zatím řeší jen malý počet případů restrukturalizace a míra zpětného získání aktiv je nízká.

               (15)V posledních třech letech byly oznámeny rozsáhlé reformy vysokoškolského vzdělávání a veřejného výzkumu vedoucí ke sloučení výzkumných institucí a zvýšení kvality a významu jejich výsledků. Řízení a organizační struktura financování veřejného výzkumu v Lotyšsku je však setrvale neefektivní, neboť funkce financování jsou rozptýleny mezi velký počet institucí. Neefektivnost financování veřejného výzkumu přispívá k velmi nízké výkonnosti vědecké činnosti, nedostatku kvalifikovaných lidských zdrojů ve veřejném i soukromém sektoru a nízké úrovni spolupráce těchto dvou sektorů. Intenzita lotyšského výzkumu a vývoje je i nadále jednou z nejnižších v EU.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (17)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Lotyšsku v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 s ohledem na dočasně povolené odchylky související s provedením systémové důchodové reformy a strukturálních reforem. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunutím daňové základny na jiné zdroje, které méně omezují růst, a zlepšit dodržování daňových předpisů.

               2.Zlepšit přiměřenost záchranné sociální sítě a zvýšit kvalifikaci pracovní síly urychlením reformy vzdělávacích programů v oblasti odborného vzdělávání. Zvýšit nákladovou efektivitu a přístup ke zdravotní péči, včetně snížení finanční spoluúčasti a dlouhých čekacích lhůt.

               3.Zvýšit účinnost a odpovědnost veřejného sektoru, zejména zjednodušením správních postupů a posílením systému předcházení střetům zájmů, a to i v případě insolvenčních správců.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření nově vypočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky.

                     (11)
                  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vládou financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 9.–10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které Spojené království není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Spojeném království pro rok 2017
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 21. dubna 2017 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 27. dubna 2017 předložilo Spojené království svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly tyto dva programy posuzovány společně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna v programech členských států pro evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) na období 2014–2020. Jak je stanoveno v právních předpisech týkajících se ESI fondů
                  7
               , může Komise členský stát požádat, aby své příslušné programy ESI fondů přezkoumal a změnil, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země. K uplatňování uvedených pravidel poskytla Komise další pokyny
                  8
               .

               (5)Na Spojené království se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Pokud bude v období 2016–2017 dosaženo včasné a trvalé nápravy, začne se na Spojené království v období 2017–2018 vztahovat preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. V konvergenčním programu z roku 2017 se předpokládá, že vláda do rozpočtového roku 2016–2017 napraví nadměrný schodek v souladu s doporučením Rady ze dne 19. června 2015 a že celkový schodek bude činit 2,7 % HDP. Očekává se, že celkový schodek se poté nejprve mírně zvýší na 2,8 % HDP v období 2017–2018 a poté se v období 2018–2019 sníží na 1,9 % HDP. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Na základě konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v obdobích 2016–2017 až 2018–2019 celkově stabilizuje na úrovni kolem 87,5 % a poté v období 2020–2021 poklesne na 84,8 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků jsou sice obecně dobře specifikována, ale rizika vývoje makroekonomického výhledu směrem dolů ohrožují dosažení plánovaného snížení schodku.

               (6)Dne 12. července 2016 doporučila Rada Spojenému království, aby do období 2016–2017 nadměrný schodek odstranila a aby po nápravě nadměrného schodku dosáhla v období 2017–2018 fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP s cílem splnit minimální střednědobý rozpočtový cíl. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že v období 2016–2017 dosáhl celkový schodek výše 2,7 % HDP, tedy v souladu s cílem doporučeným Radou. V období 2017–2018 existuje určité riziko odchylky od požadavku preventivní složky.

               (7)Očekává se, že Spojené království v souvislosti se svou fiskální situaci a zejména s úrovní svého dluhu provede další úpravy s ohledem na dosažení přiměřeného střednědobého rozpočtového cíle. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  9
                nepřesahující 1,8 %. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko, že v obdobích 2017–2018 a 2018–2019 jako celku dojde k určitému odchýlení od uvedeného požadavku. Předpokládá se současně prima facie, že Spojené království v období 2017–2018 nedodrží přechodné pravidlo pro zadlužení, ale očekává se, že v období 2018–2019 je dodrží. Obecně se Rada domnívá, že Spojené království musí být počínaje obdobím 2017–2018 připraveno přijmout další opatření pro splnění ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby budoucí posouzení řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Spojeného království. V této souvislosti má Komise s ohledem na cyklickou situaci ve Spojeném království v úmyslu využít příslušný prostor pro uvážení.

               (8)Soukromé investice byly soustavně výrazně pod průměrem EU a veřejné investice byly nepatrně nižší než průměr EU. Produktivita je výrazně pod průměrem G7 a od roku 2008 stagnuje. Vláda klade silný politický důraz na zvýšení investic v zájmu posilování růstu produktivity. Jedním ze základních problémů je řešení výrazných nedostatků v kapacitě a kvalitě infrastrukturních sítí Spojeného království. Přetíženost silnic je vysoká a kapacita železnic čím dál méně dostačuje v místech, kde rychle vzrůstá poptávka. Je také čím dál naléhavější více investovat do nových kapacit pro výrobu a dodávky energie. Národní plán pro realizaci infrastruktury obsahuje ambiciózní plány na zlepšení ekonomické infrastruktury Spojeného království a v roce 2016 byla přijata řada investičních rozhodnutí ohledně významných projektů v oblasti dopravy a energie. Přetrvávají však obavy z toho, zda lze zajistit odpovídající veřejné a soukromé investice pro včasné a nákladově efektivní řešení problémů s infrastrukturou. Spojené království čelí velkému problému se zvyšováním nabídky bydlení. Chronicky nedostatečná nabídka bydlení přispívá k vysokým a stále se zvyšujícím cenám bydlení a obnáší významné ekonomické a sociální náklady, zejména kolem center ekonomického růstu. Reformovaný systém plánování a řada doplňkových strategií pro bydlení společně do určité míry přispívají k nárůstu bytové výstavby. V oblasti nabídky bydlení však přetrvává řada překážek, mimo jiné velmi přísná a složitá regulace trhu s pozemky a bytové výstavby, a nabídka nových možností bydlení stále ještě nedrží krok s rostoucí poptávkou.

               (9)Souhrnné údaje týkající se trhu práce jsou nadále pozitivní: dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí jsou obecně na nízké úrovni. Zlepšit by se však mohla míra nečinnosti, zaměstnání na částečný úvazek a zaměstnání s nízkou mzdou. Růst zisků zůstává mírný, jelikož souvisí se slabým růstem produktivity. Přetrvávají obavy ohledně nabídky dovedností, jejich využívání a zvyšování. Došlo k významnému vývoji politik zaměřených na dovednosti a jejich zvyšování prostřednictvím reforem technického a učňovského vzdělávání. Kvalita učňovského vzdělávání se bude muset zaměřit jak na úroveň získávané kvalifikace, tak na předmětnou oblast. Další, strategicky důležité a financované možnosti pro zdokonalení dovedností, zejména pro osoby starší 25 let, by rozšířily nabídku dovedností, která je k dispozici státu, podnikům a jednotlivcům, kteří usilují o kariérní růst. Existují rovněž problémy v souvislosti s poskytováním péče o děti a sociální péče, které přispívají k vysokému výskytu zaměstnání na částečný úvazek u žen. Reformy v oblasti péče o děti byly dosud konstantní, ale postupné. K výrazné změně pravděpodobně dojde, až budou v příštích dvou letech plně spuštěny některé iniciativy. Počet dětí mladších tří let ve formálních zařízeních péče o děti je relativně nízký. Nedávná opatření sice do určité míry zlepšila dosažitelnost a cenovou dostupnost péče o děti ve věku 3 a 4 let, neřeší však problém nabídky péče o děti mladší 3 let. V důsledku dříve ohlášených reforem a škrtů, zejména v oblasti podpory během zaměstnání, se mohou výsledky sociálních politik včetně dětské chudoby v krátkodobém až střednědobém horizontu dostat pod tlak, zejména v souvislosti s vyšší inflací. Obzvláštní znepokojení vzbuzuje počet dětí trpících chudobou, které žijí v domácnostech pracujících.

               (10)V souvislosti s evropským semestrem provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království a zveřejnila ji ve zprávě o této zemi pro rok 2017. Posoudila rovněž konvergenční program a národní program reforem a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (11)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Spojenému království v období 2017–2018:

               1.Provádět svou fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což se promítne do značného fiskálního úsilí pro rok 2018. Při přijímání politických opatření by se mělo zohlednit dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Spojeného království.

               2.Přijmout další opatření pro zvýšení nabídky bydlení, mimo jiné prostřednictvím reforem u pravidel plánování a provádění těchto pravidel.

               3.Řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zajistit zvyšování kvalifikací, mimo jiné dalším zlepšováním kvality učňovského vzdělávání a poskytnutím dalších financovaných možností pro další vzdělávání.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)

                        Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Čisté veřejné výdaje se skládají z celkových veřejných výdajů bez zahrnutí výdajů na úroky, výdajů na programy Unie, které jsou plně kryté z příjmů fondů Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Tvorba hrubého fixního kapitálu financovaného státem je rozložena do čtyřletého období. Diskreční opatření na straně příjmů nebo zákonem předepsané zvýšení příjmů jsou zohledněny. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak i na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  8
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Bulharsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Bulharsko se potýká především s nerovnováhami v souvislosti s přetrvávající nestabilitou finančního sektoru a vysokým podnikovým dluhem, a to v situaci vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti.

               (3)Bulharsko ve stanovené lhůtě nepředložilo svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  9
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  10
               .

               (5)Na Bulharsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda nepředložila svůj konvergenční program z roku 2017 ve lhůtě stanovené nařízením (ES) č. 1466/97.

               (6)Rada dne 12. července 2016 Bulharsku doporučila, aby v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Výstupní data naznačují, že v roce 2016 zřejmě Bulharsko svého střednědobého rozpočtového cíle dosáhlo. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že při nezměněné politice se strukturální saldo zhorší z přebytku ve výši 0,1 % HDP v roce 2016 na schodek v roce 2017 ve výši 0,4 % HDP a v roce 2018 ve výši 0,3 % HDP. Navzdory tomuto zhoršení se předpokládá, že strukturální saldo zůstane v obou letech nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Bulharsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

               (7)Pokračují snahy o zlepšení výběru daní. Navzdory pokroku zůstává dodržování daní problémem. Objem šedé ekonomiky a nehlášené práce je stále vysoký. Administrativní zátěž související s daněmi je značná. Opatření ke snížení byrokracie zřejmě dosud přinesla jen omezené výsledky a v oblasti dobrovolného dodržování daňových předpisů nejsou známky výrazného zlepšení. Za těchto podmínek je prosazování pravidel klíčové nejen pro provádění kontrol, ale rovněž pro posílení prevence nedodržování daňových předpisů. Akční plán k jednotné národní strategii pro zlepšení výběru daní, boj se šedou ekonomikou a snižování nákladů na dodržování předpisů na období 2015–2017 se zdá být užitečným nástrojem, zejména pro hodnocení a zlepšení koordinace a účinnosti řady správních subjektů působících v oblasti daní. Ex post analýza dopadů specifických opatření by mohla přispět k řádnému hodnocení, plánování a zaměření budoucích opatření v oblasti plnění daňových předpisů. Tato opatření nahradí stávající strategii, jejíž platnost skončí na konci roku 2017.

               (8)Orgány po konzultaci a ve spolupráci s příslušnými evropskými orgány provedly přezkumy kvality aktiv a zátěžové testy bankovního odvětví a pojišťovnictví a přezkum aktiv soukromých penzijních fondů. Výsledky sice potvrdily dobrý stav odvětví jako celku, ovšem potvrdily také existenci slabých míst, mimo jiné i v některých systémově důležitých institucích. Vzhledem k tomu, že následná opatření dosud nebyla plně provedena, tato příčina zranitelnosti přetrvává. Kromě toho se tři uvedené přezkumy plně nevěnovaly některým záležitostem, jako je oceňování nelikvidních finančních nástrojů a aktiv a expozice spřízněných stran. Orgány dohledu by mohly při řešení těchto otázek zvolit konzervativnější přístup. Nevyřešené záležitosti v pojišťovnictví zahrnují rovněž nakládání s některými zajistnými smlouvami, některé pojistné pohledávky a skupinovou kontrolu.

               (9)Aby se vyloučila možnost, že se v budoucnu znovu objeví podobné nerovnováhy, je třeba dokončit opatření ke zlepšení bankovního dohledu a více usilovat o zlepšení nebankovního dohledu. Zásadními úkoly pro orgány zůstává vyřešit záležitost těžko ocenitelných aktiv a nekalých obchodních praktik, včetně úvěrů pro spřízněné strany a propojené strany. Bulharská národní banka zahájila plán na restrukturalizaci a rozvoj bankovního dohledu, založený mimo jiné na zjištěních Světové banky a MMF. Tento plán je nyní prováděn, ale možná jej bude nutné pozměnit s ohledem na výsledky programu pro posouzení finančního odvětví. Nedostatky v dozoru zjištěné v přezkumech pojišťovacích a penzijních fondů zdůrazňují, že je nutné, aby komise pro finanční dohled vypracovala a provedla komplexní plán posílení dohledu, mimo jiné pomocí zlepšení vlastního interního řízení a fungování. V zájmu plné důvěryhodnosti by měl tento plán vycházet z mezinárodních osvědčených postupů v této oblasti a měl by být připraven a prováděn v úzké spolupráci s evropskými orgány a v případě potřeby zohledňovat příspěvky poskytovatelů služeb třetím stranám.

               (10)Dluh podniků zůstává vysoký (mnohem vyšší než v jiných srovnatelných zemích), zatěžuje rozvahy podniků a mohl by omezovat poptávku po úvěrech a investice ve střednědobém horizontu. Aby bylo možné snížit stále vysoký objem podnikových úvěrů v selhání, orgány země by měly usnadnit proces snižování ztrát pro banky pomocí vytvoření komplexního souboru nástrojů. Například urychlení reformy insolvenčního rámce by zlepšilo právní prostředí pro řešení nedobytných pohledávek a poskytlo příležitosti pro mimosoudní restrukturalizaci. Kromě insolvenčního rámce by tento soubor nástrojů mohl zahrnovat doporučení v rámci dohledu nad bankami s mimořádně vysokým objemem úvěrů v selhání. To by přispělo k větší transparentnosti údajů o kvalitě aktiv a pomohlo prohloubit sekundární trh s úvěry v selhání.

               (11)Nedávný vývoj na trhu práce byl pozitivní, ale strukturální problémy přetrvávají. V důsledku stárnutí populace a souběžné emigrace stále ubývá pracovních sil. Vzhledem k tomu, že ekonomika prochází strukturálními změnami, je důležité uvolnit potenciál nevyužitých pracovních sil. V současné době charakterizuje bulharský trh práce vysoká dlouhodobá nezaměstnanost a neaktivita, omezené začlenění mladých lidí na trhu práce a nedostatky v oblasti dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Míra nezaměstnanosti sice v roce 2016 poklesla pod průměr EU, ovšem podíl dlouhodobé nezaměstnanosti a podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, jakož i nízká míra zaměstnanosti osob s nízkou kvalifikací zůstávají významnými problémy. Vzhledem k těmto výzvám se aktivní politiky na trhu práce nedostatečně zaměřují na znevýhodněné skupiny a jejich potřeby, což brání zaměstnatelnosti těchto skupin. Nedostatečná integrace služeb zaměstnanosti a sociálních služeb pro příjemce sociálních dávek může omezovat účast těchto osob na trhu práce.

               (12)Zlepšování výsledků vzdělávání a zlepšení kvality všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění představují i nadále problémy a mohou mít dopady v oblasti chudoby. Riziko chudoby nebo sociálního vyloučení dětí sice mírně kleslo, ale zůstává mezi nejvyššími v EU a je velmi úzce spjato s úrovní vzdělání rodičů. Výsledky v oblasti základních dovedností podle PISA 2015 ukazují, že podíl žáků s nedostačujícími výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách je nadále jedním z nejvyšších v EU. Dosud nebyla vytvořena plánovaná metodika pro zlepšení financování škol, jejímž cílem je podpořit spravedlivější výsledky pomocí dodatečné podpory škol se špatnými výsledky. Děti z rodin s nižším sociálně-ekonomickým postavením, zejména z romských rodin, nemají rovné příležitosti ke vzdělávání, a to ani v raném dětství. Odborné vzdělávání a příprava procházejí reformou, ale jejich kvalita a spolupráce s podniky a sociálními partnery jsou nedostatečné. Duální vzdělávání se nadále připravuje. V oblasti vysokoškolského vzdělávání se usiluje o zvýšení kvality a relevantnosti pro trh práce pomocí financování na základě výkonnosti.

               (13)V systému zdravotní péče jsou i nadále hlavními problémy omezená dostupnost, nedostatek finančních prostředků, emigrace kvalifikovaných pracovníků a slabé výsledky v oblasti zdraví. Nízké krytí v rámci zdravotního pojištění, včetně nízkého pokrytí populace ambulantní zdravotní péčí a vysoké finanční spoluúčasti, ztěžuje přístup některých osob ke zdravotní péči. Pokud budou plně provedena nedávno přijatá opatření, například selektivní uzavírání smluv na nemocniční služby na základě národní mapy systému zdravotní péče, mohla by se zlepšit dostupnost a spravedlnost zdravotní péče.

               (14)Přestože minimální mzda v Bulharsku patří stále k nejnižším v EU, od roku 2011 se zásadně zvýšila. Při vytváření objektivního mechanismu k jejímu stanovení bylo dosaženo omezeného pokroku, ačkoliv zaměstnavatelé a odbory se dohodli na kritériích. Neexistuje transparentní mechanismus, který by zohledňoval ekonomická a sociální kritéria, podmínky na trhu práce a institucionální aspekty, což může ohrozit správnou rovnováhu mezi cílem podporovat zaměstnanost a konkurenceschopnost a cílem chránit pracovní příjmy. Sociální dialog stále probíhá, i přes určité napětí mezi sociálními partnery při neúspěšných jednání o minimálních limitech pro sociální zabezpečení na rok 2017.

               (15)Zásadní hospodářskou a společenskou výzvou zůstává vysoký podíl osob žijících v ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením. Bulharsko je stále nejchudším členským státem v EU a znevýhodněné skupiny, jako jsou Romové, děti, starší osoby a lidé ve venkovských oblastech, jsou chudobou neúměrně postiženy. Míra ohrožení starších osob chudobou se po několika letech trvalého zlepšování podstatně zhoršila. Starší ženy jsou vzhledem k obvykle kratší době odvodů příspěvků na důchod vystaveny obzvláště vysokému riziku chudoby nebo sociálního vyloučení. Situace, pokud jde o relativní chudobu dětí, se sice zlepšila, míra chudoby u této skupiny je však stále velmi vysoká. Deinstitucionalizace dětí probíhá stabilním tempem a byl přijat nový akční plán. Pokud však jde o dospělé a zdravotně postižené, tento proces stále zaostává. Nerovnost příjmů představuje významný a prohlubující se problém. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností vůči příjmům nejchudších 20 % domácností vzrostl z 6,1 v roce 2012 na 7,1 v roce 2015 a patří k nejvyšším v EU. Rozdíl mezi nerovností příjmů před zdaněním a sociálními transfery a po nich je v Bulharsku jedním z nejnižších v EU. Systém sociální ochrany, včetně režimu zajišťujícího všeobecný minimální příjem (sestávající z měsíčních dávek sociální podpory a příspěvků na vytápění), neposkytuje odpovídající úroveň podpory. Pokrytí osob odkázaných na sociální dávky je stále nízké z důvodu velmi omezujících podmínek poskytování. Úroveň minimálního příjmu zůstává nízká, od roku 2009 nebyla aktualizována a neexistuje transparentní mechanismus úprav.

               (16)Opatření ke zlepšení systému zadávání veřejných zakázek byla zavedena, ale jejich konkrétní dopad se dosud neprojevil. Musí být zajištěno přiměřené a účinné používání nového systému ex ante kontrol založených na rizicích. Realizace doporučení obsažených v přezkumu systému opravných prostředků zůstává výzvou, neboť při provádění významných projektů jsou účinné prostředky nápravy zásadní. Až bude posouzena správní kapacita agentury pro veřejné zakázky, měla by být upravena tak, aby odrážela funkce agentury. Kromě toho je třeba zvýšit správní kapacitu veřejných zadavatelů, mimo jiné v souvislosti s podporou, kterou poskytuje agentura pro veřejné zakázky a centrální zadavatelé ústřední správě, obcím a zdravotnictví. Musí být dokončena práce na zavádění elektronického zadávání veřejných zakázek, aby se zvýšila transparentnost zadávání. Zajišťování nestrannosti veřejných zadávacích řízení a předcházení možným střetům zájmů jsou nadále otázky, které vzbuzují vážné obavy. Navzdory nedávným reformám zaměřeným na modernizaci veřejné správy zůstává efektivnost a účinnost veřejných institucí omezená. V roce 2016 byla dokončena řada legislativních změn s cílem zavést vhodný právní rámec, ale jejich vymáhání a účinné a systematické provádění je obtížné.

               (17)Bulharsko schválilo v roce 2016 významné reformy, jež mají řešit přetrvávající obavy ohledně nezávislosti a kvality soudního systému. Protože však byly tyto reformy schváleny teprve nedávno, na hodnocení jejich dopadu je příliš brzy. V řadě oblastí je třeba podniknout další kroky. Také korupce je v Bulharsku nadále velkým problémem a má stále dopady na investice na celostátní i místní úrovni. V roce 2015 předložily bulharské orgány ambiciózní strategii pro boj proti korupci, avšak její provádění je stále v počáteční fázi. Bulharskou protikorupční politiku nadále omezují slabé a roztříštěné instituce, špatné výsledky stíhání v případech na vysoké úrovni a snižující se parlamentní podpora reformě. V rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování jsou Bulharsku adresována doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci a organizovanému zločinu. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Bulharsku zahrnuty.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2017. Posoudila také opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech.

               (19)Na základě tohoto posouzení dospěla Rada ke stanovisku, že Bulharsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení jsou doporučení Rady podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

               DOPORUČUJE Bulharsku v období 2017–2018:

               1.Dále zlepšovat výběr daní a dodržování daňových předpisů, mimo jiné prostřednictvím komplexního souboru opatření po roce 2017. Posílit prosazování opatření ke snížení rozsahu neformální ekonomiky, zejména nehlášené práce.

               2.Přijmout následná opatření týkající se přezkumu finančního sektoru, zejména pokud jde o zajistné smlouvy, dohled na úrovni skupiny, těžko ocenitelná aktiva a expozice spřízněných stran. Prostřednictvím provádění komplexních akčních plánů zlepšit bankovní a nebankovní dohled, a to v úzké spolupráci s evropskými orgány. Usnadnit snížení trvale vysokého objemu podnikových úvěrů v selhání pomocí vytvoření komplexního souboru nástrojů, mimo jiné i urychlením reformy insolvenčního rámce a podporou fungujícího sekundárního trhu úvěrů v selhání.

               3.Lépe zacílit aktivní politiky na trhu práce a integraci služeb zaměstnanosti a sociálních služeb pro znevýhodněné skupiny. Rozšířit poskytování kvalitního vzdělávání, zejména romské populaci. Zvýšit krytí v rámci zdravotního pojištění, snížit finanční spoluúčast a řešit nedostatek zdravotnických pracovníků. Na základě konzultací se sociálními partnery zřídit transparentní mechanismus stanovování výše minimální mzdy. Zlepšit rozsah a přiměřenost minimálního příjmu.

               4.Zajistit účinné provádění národní strategie pro zadávání veřejných zakázek na období 2014–2020.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY,
            jehož cílem je zajistit nápravu zjištěného významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
            {SWD(2017) 174 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY,

               jehož cílem je zajistit nápravu zjištěného významného odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle

                  v Rumunsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 121 Smlouvy o fungování Evropské unie mají členské státy prosazovat zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (3)Dne 12. července 2016 Rada doporučila Rumunsku, aby omezilo odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, ledaže by se podařilo plnit střednědobý rozpočtový cíl s nižším úsilím
                  2
               .

               (4)V roce 2016 se podle prognózy Komise z jara 2017 a výstupních údajů z roku 2016 potvrzených Eurostatem strukturální saldo z pozice –0,6 % HDP, tj. nad střednědobým rozpočtovým cílem –1 % HDP, zhoršilo na –2,6 % HDP, což ukazuje na významné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle (odchýlení ve výši 1,6 % HDP). Růst výdajů vládního sektoru, očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových výdajů, byl značně nad výdajovým kritériem, což rovněž ukazuje na významné odchýlení (odchýlení ve výši –2,0 % HDP). Rozdíl v ukazatelích se vysvětluje hlavně rozdílným ročním nominálním tempem růstu potenciálního HDP použitým při jejich výpočtu. Bez ohledu na tento rozdíl oba ukazatele potvrzují významné odchýlení od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2016.

               (5)Dne 16. května 2017 dospěla Komise po celkovém posouzení k závěru, že v Rumunsku existuje zjištěné významné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle, a adresovala Rumunsku varování v souladu s čl. 121 odst. 4 SFEU a s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1466/97.

               (6)Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 by Rada měla dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Nařízení počítá s tím, že doporučení stanoví členskému státu lhůtu v délce maximálně pěti měsíců, během níž by měl odchýlení řešit. Na tomto základě se pro Rumunsko jeví lhůta do 15. října 2017 jako přiměřená. V uvedené lhůtě by mělo Rumunsko podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               (7)Strukturální saldo Rumunska bylo v roce 2016 podle odhadu o 1,6 % HDP nižší, než je střednědobý rozpočtový cíl. Na základě prognózy Komise z jara 2017 ohledně produkční mezery je hospodářská situace Rumunska v roce 2017 v normálu. Míra veřejného zadlužení v Rumunsku nedosahuje prahové hodnoty 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a korekční matice, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, činí 0,5 % HDP. Komise ve své prognóze z jara 2017 předpokládá, že v roce 2017 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 1,3 % HDP. Minimální strukturální zlepšení na úrovni 0,5 % HDP v roce 2017 se proto promítá do potřeby přijmout opatření v celkové výši 1,8 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z jara 2017. Vzhledem ke značnému rozsahu požadovaného strukturálního konsolidačního úsilí vyplývajícího z minimální korekce požadované Paktem o stabilitě a růstu je vhodné nepožadovat další potřebnou korekci k minimálnímu požadavku na úrovni 0,5 % HDP.

               (8)Požadované zlepšení strukturálního salda o 0,5 % HDP v roce 2017 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru, která nepřekračuje v roce 2017 3,3 % HDP.

               (9)Komise ve své prognóze z jara 2017 předpokládá schodek sektoru vládních financí ve výši 3,5 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Zdá se, že požadovaná strukturální korekce je rovněž přiměřená, aby se zajistilo, že Rumunsko v roce 2017 dodrží prahovou hodnotu pro schodek sektoru vládních financí ve výši 3 % HDP.

               (10)Je vhodné toto doporučení zveřejnit.

               (11)Aby Rumunsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, má zásadní význam přijetí a důsledné provedení nezbytných opatření a pozorné sledování vývoje běžných výdajů,

               DOPORUČUJE:

               1)Rumunsko by mělo přijmout nezbytná opatření, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročí v roce 2017 hodnotu 3,3 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP, a tím se tato země dostane na cestu k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               2)Ke snížení schodku by mělo Rumunsko využít všech neočekávaných zisků. Opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí.

               3)Rumunsko by mělo Radě podat do 15. října 2017 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               Toto doporučení je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. C 299, 18.8.2016, s. 73.