               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/416/ES o existenci nadměrného schodku v Irsku

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/416/ES o existenci nadměrného schodku v Irsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada dne 27. dubna 2009 na základě doporučení Komise rozhodnutím 2009/416/ES
                  1
                v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Irsku existuje nadměrný schodek. Rada konstatovala, že schodek veřejných financí v roce 2008 dosáhl 6,3 % HDP, čímž překročil referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě, a podle odhadů se měl v roce 2009 zvýšit na 11 % HDP. Hrubý veřejný dluh měl podle prognózy v roce 2009 překročit referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

               (2)Téhož dne vydala Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Irsku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek napravilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.

               (3)Dne 2. prosince 2009 dospěla Rada k závěru, že irské orgány přijaly účinná opatření v souladu s jejím doporučením z 27. dubna 2009, avšak že se lze domnívat, že v Irsku nastaly po přijetí původního doporučení nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Proto Rada na základě doporučení Komise dospěla k závěru, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97, a podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy vydala Irsku nové doporučení, aby nadměrný schodek napravilo do roku 2014
                  2
               .

               (4)Dne 7. prosince 2010 dospěla Rada k závěru, že v Irsku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, zejména s ohledem na významná podpůrná opatření v bankovním sektoru, která musela být zavedena. Proto Rada na základě doporučení Komise vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nové doporučení Irsku, v němž stanovila jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku rok 2015
                  3
               . Na základě žádosti irských orgánů o finanční pomoc z Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu (MMF) Rada zároveň vydala rozhodnutí určené Irsku o poskytnutí finanční pomoci a o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu
                  4
               . Dne 16. prosince 2010 bylo mezi Komisí a irskými orgány podepsáno Memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky („memorandum o porozumění“).

               (5)Dne 24. srpna 2011 Komise dospěla k závěru, že Irsko přijalo účinná opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2015 dle doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010
                  5
               .

               (6)V souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 472/2013 bylo Irsko osvobozeno od povinnosti podávat samostatné zprávy v rámci postupu při nadměrném schodku a podávalo je v rámci svého programu finanční pomoci.

               (7)V prosinci 2013 Irsko úspěšně ukončilo program finanční pomoci EU-MMF, přičemž valná většina politických podmínek v rámci programu byla splněna a obnovila se důvěra investorů ve stát a bankovní sektor.

               (8)Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem
                  6
               .

               (9)Rada by měla na základě oznámených údajů přijmout rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud i) z prognóz Komise vyplývá, že v časovém horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP
                  7
               .

               (10)Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Irskem v dubnu 2016, podle programu stability z roku 2016 a podle prognózy Komise z jara 2016 jsou oprávněné následující závěry:

               –Od roku 2009, kdy schodek dosáhl nejvyšší hodnoty přibližně 11,5 % HDP (bez jednorázových opatření na podporu finančního sektoru zvyšujících schodek), se saldo veřejných financí trvale zlepšuje, přičemž schodek se v roce 2014 snížil na 3,8 % HDP a v roce 2015 na 2,3 % HDP (1,3 % HDP bez jednorázové transakce
                  8
               ). Snížení schodku bylo obecně způsobeno především omezováním výdajů, kdy váha běžných primárních výdajů vyjádřená jako podíl HDP klesla mezi lety 2010 a 2015 o 8,5 %. To bylo podpořeno zvýšením poměru příjmů k HDP během téhož období o ½ %.

               –V programu stability z roku 2016, který Irsko předložilo dne 29. dubna 2016, se plánuje snížení schodku veřejných financí v roce 2016 na 1,1 % HDP a v roce 2017 za předpokladu nezměněné politiky na 0,4 % HDP
                  9
               . Prognóza Komise z jara 2016 očekává v roce 2016 schodek ve výši 1,1 % HDP a v roce 2017 za předpokladu nezměněné politiky 0,6 % HDP. V časovém horizontu prognózy má tedy schodek zůstat pod referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

               –Komise odhaduje, že strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financi bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se v období 2011 až 2015 zlepšilo o 6,7 % HDP.

               –Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP v Irsku neustále klesá poté, co v roce 2013 dosáhl nejvyšší hodnoty 120 %, a očekává se, že se bude v časovém horizontu prognózy snižovat. Konkrétně se hrubý veřejný dluh snížil ze 107,5 % HDP v roce 2014 na 93,8 % HDP v roce 2015 v důsledku prudkého růstu nominálního HDP a prodeje státního majetku a v roce 2016 se očekává další pokles na 89,1 % HDP. Předpokládá se, že poměr hrubého veřejného dluhu v roce 2017 dále klesne na 86,6 % HDP, mimo jiné díky příznivým cyklickým podmínkám, úrokovým sazbám na historickém minimu a primárním rozpočtovým přebytkům.

               (11)Počínaje rokem 2016, což je rok následující po odstranění nadměrného schodku, podléhá Irsko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení výdajového kritéria a dodržení kritéria dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97. V této souvislosti se zdá, že v roce 2016 existuje riziko určitého odchýlení od požadované korekce směřující k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, zatímco v roce 2017 již má Irsko s ním být v souladu. Podle prognóz by Irsko mělo být v obou letech v souladu s přechodným pravidlem pro zadlužení. Obecně budou v roce 2016 potřebná další opatření.

               (12)V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.

               (13)Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Irsku napraven a rozhodnutí 2009/416/ES by proto mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Irsku byl napraven.

               Článek 2

               Rozhodnutí 2009/416/ES se zrušuje.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Irsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí 2009/416/ES ze dne 27. dubna 2009 o existenci nadměrného schodku v Irsku.

                     (2)
                  Doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Irsku.

                     (3)
                  Doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Irsku.

                     (4)
                  Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 7. prosince 2010 o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku.

                     (5)
                  Sdělení Komise Radě o posouzení opatření přijatých Irskem v reakci na doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí (COM(2011) 509 final ze dne 24. srpna 2011).

                     (6)
                  Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (7)
                  V souladu s dokumentem „Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3. září 2012. Viz:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  V roce 2015 byla v rámci plánu restrukturalizace základního kapitálu banky AIB (Allied Irish Bank) část vládních prioritních akcií přeměněna na kmenové akcie. K této přeměně došlo v rámci přípravy zamýšleného prodeje těchto akcií, který byl součástí plánů irské vlády na navrácení bank do soukromého vlastnictví. Podle použitelných účetních pravidel tato přeměna zvýšila výdaje vládních institucí Irska (a tudíž schodek jeho veřejných financí) v roce 2015.

                     (9)
                  Jelikož na konci dubna 2016 probíhala jednání o sestavení vlády po únorových všeobecných volbách, byl program stability předložený Irskem vypracován za předpokladu nezměněné politiky.


title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/694/ES o existenci nadměrného schodku v Itálii

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                V Bruselu dne 7.5.2008
                                                SEK(2008) 574 v konečném znění
                                   Doporučení pro
                               ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/694/ES o existenci nadměrného schodku v Itálii
                                 (předložená Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                              DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.         SOUVISLOSTI
   Článek 104 Smlouvy stanoví, že členské státy by se měly vyvarovat nadměrných schodků
   veřejných financí, a stanoví postupy pro jejich identifikaci a nápravu. Tento postup při
   nadměrném schodku je dále upřesněn v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a
   vyjasnění postupu při nadměrném schodku“1, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu.
   Ustanovení čl. 104 odst. 2 Smlouvy ukládají Komisi povinnost sledovat dodržování
   rozpočtové kázně podle dvou kritérií, a sice: a) zda plánovaný nebo skutečný schodek
   veřejných financí nepřesahuje referenční hodnotu 3 % HDP (ledaže by poměr podstatně a
   nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení
   referenční hodnoty bylo pouze výjimečné a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k
   referenční hodnotě) a b) zda poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu
   nepřekračuje referenční hodnotu 60 % HDP (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se
   uspokojivým tempem k referenční hodnotě).
   V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě Komise
   poskytuje údaje pro provádění postupu při nadměrném schodku. Jako součást používání
   tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/932,3
   oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a dalších souvisejících
   proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem.
   Dne 7. června 2005 zahájila Komise v případě Itálie postup při nadměrném schodku přijetím
   zprávy stanovené v čl. 104 odst. 3 na základě schodku veřejných financí ve výši 3,1 % HDP a
   veřejného dluhu ve výši 106–107 % HDP v letech 2003 a 20044. Dne 28. července 2005 Rada
   na základě doporučení Komise rozhodla, že Itálie má nadměrný schodek podle čl. 104
   odst. 65. Rada současně také na návrh Komise vydala doporučení podle čl. 104 odst. 7 určené
   Itálii, aby Itálie ukončila situaci nadměrného schodku veřejných financí nejpozději do
   roku 20076. Za tímto účelem bylo italským orgánům doporučeno zejména: plnit důsledně
   rozpočet pro rok 2005; přijmout nezbytná opatření k zajištění snížení cyklicky očištěného
   schodku od jednorázových a dalších dočasných opatření o nejméně 1,6 % HDP v letech
   2006–2007 ve srovnání s úrovní v roce 2005, přičemž tato náprava by se měla uskutečnit
   alespoň z poloviny v roce 2006. Kromě toho by italské orgány měly zajistit, aby se míra
   hrubého vládního dluhu dostatečně snížila a dostatečně rychle dosáhla referenční hodnoty,
   která by odpovídala nápravě nadměrného schodku, znovudosažením odpovídající úrovně
   primárního přebytku ve střednědobém horizontu. Italské orgány by měly dále věnovat zvláštní
   1
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
            s. 5).
   2
            Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
            (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
            Nejnovější oznámení Itálie je k dispozici na adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            SEK(2005) 750. Po několika opravách je v současné době uváděn celkový schodek veřejných financí
            3,5 % HDP jak v roce 2003, tak v roce 2004. Pro stejné roky byla míra zadlužení snížena na 104 %
            HDP, zejména z důvodu vyššího odhadu nominálního HDP.
   5
            Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 57.
   6
            Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Itálie jsou k dispozici na
            internetové                                                                                stránce:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
CS                                                          2                                                          CS
 ---pagebreak---    pozornost jiným faktorům než jsou čisté výpůjčky, jako jsou mimorozpočtové operace, které
   přispívají ke změně úrovně zadlužení. Kromě toho Rada vyzvala italské orgány, aby zajistily
   konsolidaci rozpočtu ze střednědobého hlediska směrem k vyrovnaným veřejným financím
   nebo k přebytku veřejných financí, a sice tím, že poté, co bude napraven nadměrný schodek,
   se schodek očištěný od cyklických vlivů bez jednorázových a jiných dočasných opatření bude
   snižovat ročně o nejméně 0,5 % HDP.
   Nakonec Rada vybídla italské orgány, aby dále zlepšovaly shromažďování a zpracování údajů
   o veřejných financích.
   Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 28. července 2005
   v % HDP, není-li uvedeno jinak              2005                2006                  2007
   Celkové saldo veřejných financí              -4,3             schodek               schodek
                                                            jednoznačně < 4        jednoznačně < 3
   Dočasná opatření                              0,4
                                                                     -                     -
   Změna strukturálního salda                                +1,6 v letech 2006–2007 oproti roku
                                                                        2005 (minimálně)
                                                              z toho nejméně polovina v roce 2006
   p.m.: Růst reálného HDP (%)                    0                 1,5                   1,5
   Poznámka: Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření.
   Zdroj: Doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 opírající se o prognózy útvarů Komise z jara roku 2005 a následná
   hodnocení.
   Dne 22. února 2006, po uplynutí lhůty pro přijetí opatření stanovené v doporučení Rady,
   přijala Komise sdělení Radě, ve kterém dospěla k závěru, že opatření, která Itálie dosud
   přijala, se zdají být v souladu s doporučením Rady, a přestože rozpočtová situace zůstává
   zranitelná, nejsou v této fázi nutná žádná další opatření podle postupu při nadměrném
   schodku7. Rada na svém zasedání dne 14. března 2006 toto stanovisko potvrdila.
   Podle čl. 104 odst. 12 se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada
   na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek v dotčeném členském státě byl
   odstraněn.
   7
           SEK(2006) 238.
CS                                                        3                                                       CS
 ---pagebreak---    2.        POSLEDNÍ VÝVOJ SCHODKU
   Nejnovější údaje uveřejněné národním statistickým úřadem dne 29. února 2008 potvrdily, že
   celkový schodek veřejných financí dosáhl 3,5 % HDP jak v roce 2003, tak v roce 2004,
   přičemž předchozí úpravy původní hodnoty 3,1 % HDP vedly k tomu, že Komise v roce 2005
   zahájila proti Itálii postup při nadměrném schodku. Schodek v těchto dvou letech, jehož
   hodnota činila 1,75 % a 1,25 % HDP, by byl ještě vyšší, pokud by se nepřistoupilo
   k jednorázovým opatřením. Primární přebytek se z téměř 5 % HDP na konci devadesátých let
   rychle snížil na 1,2 % v roce 2004. Při stagnujícím HDP v roce 2005 dosáhl celkový schodek
   veřejných financí 4,2 % HDP, a to navzdory jednorázovým opatřením, která způsobila snížení
   schodku o 0,5 % HDP. Primární přebytek se téměř zcela rozplynul.
   Údaje, které Itálie předložila před dubnem 2008, ukazují, že v roce 2006 došlo k výrazné
   úpravě rozpočtu. V tomto roce dosáhl celkový schodek veřejných financí 3,4 % HDP8. Pro
   srovnání, v aktualizovaném programu stability z prosince 20059 byl uveden cílový schodek
   3,5 % DPH. Celkový schodek byl negativně ovlivněn také rozhodnutím vlády zrušit dluh
   státních drah za vysokorychlostní projekt, který vedl ke zvýšení schodku o 0,9 % HDP.
   Nominální úprava HDP ve výši téměř 0,9 procentního bodu mezi lety 2005 a 2006 byla
   způsobena rostoucími příjmy spolu s mírným snížením poměru běžných primárních výdajů
   k HDP, které bylo výsledkem téměř stagnující mezispotřeby. Tím bylo vyrovnáno výše
   uvedené zrušení dluhu stáním drahám. Podstatné zvýšení mnoha položek příjmů souviselo s
   řadou opatření v rámci zákona o rozpočtu pro rok 2006 a dodatečného rozpočtového balíčku
   schváleného v polovině roku. Jak příjmy z DPH, tak daně z příjmu fyzických a právnických
   osob vzrostly meziročně o 0,3 procentního bodu HDP.
   V roce 2006 byly příjmy bez jednorázových opatření o 1,5 procentního bodu HDP vyšší než v
   roce 2005, přičemž výdaje bez jednorázových opatření se snížily o více než 0,25 procentního
   bodu HDP. Bez jednorázových a dočasných opatření10 se schodek snížil ze 4,8 % v roce 2005
   na 3 % HDP v roce 2006.
   V roce 2006 se strukturální saldo, tj. saldo očištěné od cyklických a jednorázových vlivů,
   oproti roku 2005 zlepšilo o 1,7 procentního bodu HDP, tedy výrazně nad hodnotu nejméně
   0,8 procentního bodu požadovanou podle čl. 104 odst. 7 v doporoučení Rady z července
   2005.
   8
           Schodek v roce 2006 byl ze 4,4 % HDP oznámených před dubnem 2008 snížen (Tisková zpráva
           Eurostatu č. 55 ze dne 23. dubna 2007 a č. 142 ze dne 22. října 2007). Snížení bylo především
           výsledkem nižších kapitálových výdajů způsobených rozhodnutím o připsání vrácené DPH, které
           souvisí s rozsudkem vydaným Evropským soudním dvorem ve věci DPH uplatňované na služební
           automobily. K vrácení poté došlo v letech, kdy byly nároky potvrzeny, a ne v roce 2006, jak se původně
           plánovalo.
   9
           Program včetně jeho hodnocení Komisí a Radou lze nalézt na internetové adrese:
           http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   10
           Jednorázová a dočasná opatření zvýšila schodek v roce 2006 o 0,4 % HDP. Vedle zrušení dluhu, který
           zvýšil schodek, jsou následující operace považovány za jednorázová opatření snižující schodek: prodej
           nemovitostí (0,1 % HDP) a daně z přecenění majetku společností (0,4 % HDP). Oproti tomu se
           v aktualizovaném programu stability z roku 2005 počítalo s jednorázovými opatřeními, která snižují
           schodek, ve výši 0,3 % HDP na rok 2006.
CS                                                       4                                                        CS
 ---pagebreak---    Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) vycházejících ze zprávy, kterou Itálie předložila
   před dubnem 200811, činil v roce 2007 celkový schodek veřejných financí 1,9 % HDP.
   Pravděpodobnost, že případné budoucí úpravy ve vládních účtech by zvýšily míru schodku v
   roce 2007 nad 3 % HDP, je velmi malá12.
   Schodek ve výši 1,9 % HDP oznámený pro rok 2007, včetně 0,2 % HDP celkových
   jednorázových opatření zvyšujících schodek13, je mnohem nižší, než 2,8 % HDP plánovaných
   v programu stability na rok 2006, který obsahuje jednorázová opatření snižující schodek o
   0,1 % HDP. Tento lepší než plánovaný výsledek je způsoben dobrou výchozí situací
   vyplývající ze schodku za rok 2006 bez jednorázových opatření, který tak byl o 1,5
   procentního bodu HDP nižší, než se odhadovalo v aktualizaci programu stability na rok 2006.
   Provádění nápravných opatření přijatých zákonem o rozpočtu v roce 2007 bylo účinné. Avšak
   lepší výchozí pozice byla do určité míry znehodnocena částečným provedením několika
   dodatečných výdajů, především sociálních transferů a kapitálových výdajů, o kterých bylo
   rozhodnuto v průběhu roku 2007.
   Celkové úpravy ve výši 1,5 procentního bodu HDP v roce 2007 ve srovnání s rokem 2006
   bylo dosaženo především díky dalšímu podstatnému zvýšení poměru příjmů k HDP o 1,2
   procentního bodu. Nárůst daní z příjmů fyzických a právnických osob z velké části vyrovnal
   pokles dočasných příjmů plynoucích z přecenění majetku společností a z nepřímých daní
   v poměru k HDP způsobených především snížením spotřební daně na ropné produkty.
   Převedení systému placení odstupného (TFR) na italský ústav sociálního zabezpečení
   vysvětluje nárůst sociálních příspěvků v poměru k HDP o téměř 0,4 procentního bodu 14. Na
   straně výdajů byly podstatně nižší (jednorázové) kapitálové výdaje v porovnání s rokem 2006
   částečně vyrovnány nárůstem výdajů na úroky. Podíl běžných primárních výdajů k HDP se
   mezi rokem 2006 a 2007 snížil jen nepatrně, neboť nižší růst náhrad zaměstnancům, který
   odráží neexistenci značných nedoplatků vyplacených v roce 2006, byl z velké části
   kompenzován nárůstem sociálních transferů jiných než naturálních. Celkově klesly primární
   výdaje o téměř 0,75 procentního bodu HDP, zatímco celkové výdaje se v roce 2007 snížily o
   přibližně 0,25 procentního bodu HDP.
   11
           Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008.
   12
           Poměry schodku k HDP jsou obvykle revidovány – směrem nahoru či dolů – po zveřejnění prvního
           výsledku v jarním oznámení. V Itálii byly v minulosti některé úpravy výrazné. Rozmezí mezi aktuálně
           oznámeným schodkem pro rok 2007 a referenční hodnotou schodku je však dostatečně velké, aby bylo
           možné vycházet z toho, že jakákoli případná úprava nezvýší míru schodku v roce 2007 nad 3 % HDP.
   13
           Odhad vlivů jednorázových opatření zvyšujících schodek v roce 2007 o 0,2 % HDP vyplývá
           z jednorázových opatření snižujících schodek ve výši 0,2 % HDP, ke kterým patří výnosy z prodeje
           nemovitostí a daně z přecenění majetku společností, a z jednorázových opatření zvyšujících schodek ve
           výši 0,4 %, které jsou důsledkem i) rozhodnutí ze dne 31.12.2007, kterým byly subjekty vybírající daně
           zbaveny povinnosti odvést vládě předem určitou částku z daní, jež mají být vybrány v následujícím roce
           (0,3 % HDP); a ii) žádostí daňových poplatníků o vrácení zaplacených částek podle rozsudku
           Evropského soudního dvora proti Itálii ve věci DPH uplatňované na služební automobily (méně než
           0,1 % HDP).
   14
           Podle zákona o rozpočtu na rok 2007 musí zaměstnavatelé s nejméně 50 zaměstnanci převést
           prostředky ze systému placení odstupného (Trattamento di Fine Rapporto – TFR), které zaměstnanci
           nechtějí převést do soukromých důchodových systémů, do nového systému, který byl zaveden italským
           ústavem sociálního zabezpečení (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale - INPS). Prostředky
           shromážděné v novém systému INPS jsou vedeny jako státní příjmy, které snižují schodek. Avšak
           závazky, jež z nich vládě plynou v podobě placení odstupného zaměstnancům, postupně povedou
           k dodatečným veřejným výdajům. Očekává se, že vliv této rezervy na snížení schodku se bude
           postupem času snižovat a že za osm až devět let se dodatečné příjmy a výdaje vyrovnají.
CS                                                       5                                                        CS
 ---pagebreak---    V roce 2007 byly příjmy bez jednorázových opatření o 1,5 procentního bodu HDP vyšší než v
   roce 2006, přičemž výdaje bez jednorázových opatření se zvýšily o více než 0,25 procentního
   bodu HDP. Pokud pomineme tento faktor a ostatní jednorázová a dočasná opatření, činil
   v roce 2007 schodek 1,7 % HDP.
   Odhaduje se, že se strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné rozpočtové saldo bez
   jednorázových opatření, v roce 2007 zlepšilo o 1,25 procentního bodu HDP. Během období
   2006–2007 činila náprava strukturálního schodku 3 procentní body HDP. Tato hodnota
   značně překračuje minimální hodnotu 1,6 procentního bodu, kterou Rada požadovala ve svém
   doporučení podle čl. 104 odst. 7 v červenci 2005.
   V souladu s výzvou obsaženou v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, aby Itálie dále
   zlepšovala shromažďování a zpracovávání údajů o veřejných financích, Itálie omezila
   statistické nesrovnalosti. Vývoj elektronické veřejné správy vede k účinnějšímu
   shromažďování informací o rozpočtových transakcích. Systém má ještě nedostatky, např.
   přetrvávají značné nesrovnalosti mezi vypočítanými a vybranými sociálními příspěvky
   v letech 2006 a 2007. Po oznámení postupu při nadměrném schodku ze září 2005 zveřejnil
   Eurostat údaje poskytnuté Itálií a neuváděl žádné otevřené otázky.
   3.        PŘEDPOVĚDI SCHODKU NA ROK 2008 A DALŠÍ OBDOBÍ
   Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se schodek veřejných financí v roce 2008 zvýší na
   2,3 % HDP, přičemž reálný růst HDP má dosáhnout 0,5 %. Bez jednorázových a dočasných
   opatření, tj. výnosů z prodeje nemovitých aktiv a posledních splátek několika jednorázových
   daní, by se schodek ve výši 2,4 % HDP v roce 2008 ještě mohl pohybovat pod referenční
   hodnotou. V aktualizaci italského programu stability z listopadu 2007 činil pro rok 2008
   oficiální cíl schodku 2,2 % HDP, včetně jednorázových opatření snižujících schodek ve výši
   přibližně 0,1 % HDP. Navzdory lepšímu výsledku schodku, než se pro rok 2007 očekávalo,
   byl oficiální plánovaný schodek pro rok 2008 dne 12. března revidován směrem nahoru na
   2,4 % HDP a později ve sdělení z dubna 2008 potvrzen. Revize obsahuje nižší růst reálného
   HDP (0,6 % v porovnání s 1,5 % HDP uvedeného v aktualizaci), než se očekávalo, avšak také
   rozpočtové odchylky. Poněkud nižší odhad schodku na rok 2008 v jarní prognóze je vysvětlen
   předpokladem, že by při rozpočtovém plnění investic mohlo dojít k dalšímu zpoždění. Jarní
   prognóza rovněž předpokládá nižší výdaje na úroky.
   Schodek ve výši 2,3 % HDP předpokládaný pro rok 2008 v prognóze útvarů Komise z jara
   roku 2008 by představoval nominální nárůst téměř 0,5 procentního bodu HDP v porovnání
   s rokem 2007, a to navzdory prudkému poklesu kapitálových výdajů, který odráží značné
   jednorázové výdaje vzniklé v roce 2007. Předpokládané zhoršení nominálního schodku odráží
   nejen nižší hospodářský růst, ale také nepříznivý dopad rozpočtu na rok 2008 na rozpočet,
   jakož i některá expanzivní opatření původně plánovaná na rok 2007 a jiná opatření přijatá
   v prvních měsících roku 2008. V rozpočtu na rok 2008 se předpokládá zejména financování
   dohod o mzdách ve veřejném sektoru na místní úrovni na období 2006–2007, včetně
   splatných nedoplatků (podle oficiálních odhadů se výdaje za mzdy v roce 2008 zvýší o více
   než 6 % a v roce 2009 se mírně sníží), financování snížení lokální daně z nemovitostí, nižších
   příjmů z důvodu odpočitatelnosti nájmů a některých zvýšení dávek v nezaměstnanosti. V
   zákoně o rozpočtu se rovněž počítá s reformou sazby daně z příjmu právnických osob (IRES)
   a regionální daně z výrobní činnosti (IRAP), jejíž dopad na rozpočet by byl nejprve v roce
   2008 pozitivní, v roce 2009 negativní a poté v následujících letech neutrální. Některé
   dodatečné sociální transfery a investice schválené v roce 2007 a škrty v IRAP v zákoně o
CS                                                6                                               CS
 ---pagebreak---    rozpočtu na rok 2006 budou mít opožděný nepříznivý dopad na rozpočet v roce 2008.
   V únoru 2008 přijal parlament řadu méně významných opatření předpokládajících další
   výdaje a nižší příjmy. Celkově by se výdaje bez jednorázových opatření měly v roce 2008
   zvýšit o 0,5 procentního bodu HDP, neboť mírné snížení poměru jak výdajů na úroky, tak
   kapitálových výdajů bez jednorázových opatření by mělo být růstem běžných primárních
   výdajů více než vyrovnáno. Příjmy bez jednorázových opatření by se v roce 2008 měly snížit
   o téměř 0,2 procentního bodu HDP.
   Při nezměněné politice mohou být rozpočtové prognózy na rok 2008 ohroženy dosud
   projednávanými soudními rozsudky, zejména v souvislosti s neodpočitatelností IRAP
   z daňového základu daně z příjmů. Rizika plynou rovněž z prognózy hospodářského růstu.
   Kromě toho je výsledek podstatných změn týkajících se daně z příjmů právnických osob
   v obou směrech značně nejistý.
   Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2008, která vychází z neměnné politiky a růstu
   reálného HDP ve výši 0,8 %, se pro rok 2009 předpokládá mírné zvýšení celkového schodku
   veřejných financí na 2,4 % HDP. Tento předpokládaný mírný nárůst je podmíněn snižující se
   daňovou zátěží, především nižšími daněmi z příjmu právnických osob, které jsou výsledkem
   diskrečních opatření a negativního hospodářského cyklu. V aktualizaci programu stability
   z listopadu 2007 byl stanoven cílový schodek ve výši 1,5 % HDP s růstem reálného HDP
   1,6 %. Jak bylo zdůrazněno ve stanovisku Rady k aktualizaci italského programu stability
   z roku 200715, nebyla v programu uvedena žádná nápravná opatření vedoucí k rozpočtovým
   úpravám.
   Předpokládané zhoršení strukturální pozice v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 o více než
   0,25 procentního bodu HDP jednoznačně neodpovídá ročnímu snížení o nejméně 0,5 % HDP,
   které je stanoveno v Paktu o stabilitě a růstu a připomínáno v rozhodnutí Rady podle čl. 104
   odst. 7 po nápravě nadměrného schodku. Rada ve svém stanovisku k aktualizaci programu
   stability z listopadu 2007, která v roce 2008 předpokládala zlepšení strukturální pozice o 0,25
   procentního bodu HDP, poukazuje na to, že se strukturální saldo mohlo v roce 2008 výrazně
   zhoršit, pokud by se neudržela nad očekávání dobrá výchozí pozice z roku 2007. Rada
   dospěla k závěru, že je možné, že střednědobého cíle nebude dosaženo do roku 2011, jak bylo
   plánováno v programu. Z tohoto důvodu Rada vyzvala Itálii, aby posílila rozpočtový cíl na
   rok 2008, aby zajistila ambiciózní úpravu, a poté provedla plánovanou fiskální konsolidaci
   s konkrétními opatřeními s cílem zajistit přiměřený pokrok vedoucí k dosažení střednědobého
   cíle tak, aby byl splněn během programového období, tj. do roku 2011.
   15
            Úř. věst. C 49, 22.2.2008, s. 49.
CS                                                7                                                CS
 ---pagebreak---    4.       VÝVOJ DLUHU A JEHO PŘEDPOVĚDI
   Údaje uveřejněné národním statistickým úřadem dne 29. února 2008 ukázaly celkový veřejný
   dluh ve výši 104 % HDP jak v roce 2003, tak v roce 2004, a to po několika úpravách původní
   hodnoty 106–107 % HDP, která byla uváděna v okamžiku zahájení postupu při nadměrném
   schodku proti Itálii především z důvodu vyššího odhadu úrovně HDP. V roce 2005 se poměr
   dluhu k HDP poprvé za deset let zvýšil o 2 procentní body. Primární přebytek téměř vůbec
   nepřispěl k jeho snížení, zatímco z důvodu stagnujícího hospodářského růstu implicitní
   úroková míra veřejného zadlužení výrazně převýšila růst nominálního HDP a vyvolala
   výrazně negativní efekt „sněhové koule“. Navzdory rostoucímu primárnímu přebytku a méně
   negativnímu efektu „sněhové koule“ se míra veřejného zadlužení v roce 2006 opět zvýšila.
   Vnitřní dynamika dluhu v tomto roce měla velmi negativní vliv na vývoj zadlužení, a to
   především z důvodu akumulace likvidních aktiv k financování odhadovaných plateb vracení
   DPH v důsledku rozsudku Evropského soudního dvora ve věci DPH uplatňované na služební
   automobily (viz pozn. pod čarou 8). V roce 2007 se poměr celkového veřejného dluhu k HDP
   snížil o 2,5 procentního bodu na 104 % HDP, tj. na úroveň zaznamenanou v roce 2004.
   Tohoto výsledku se dosáhlo díky zvýšení primárního přebytku o více než 3 % HDP. Vnitřní
   dynamika dluhu rovněž přispěla k poklesu míry zadlužení, neboť ke konci roku 2007
   v porovnání s předchozím rokem došlo k výraznému snížení státních likvidních aktiv, jelikož
   daňoví poplatníci nakonec žádali o vracení mnohem menších částek DPH, než se očekávalo.
   Kromě toho vnitřní dynamika dluhu v roce 2007 profitovala z rozdělení navýšení kapitálu ve
   výši 0,2 % HDP ze strany státní společnosti (SACE SpA).
   Snížení zadlužení v letech 2006–2007, které vycházelo z rostoucího primárního přebytku bez
   významných mimorozpočtových operací, které zvyšují zadlužení, se zdá být v souladu s
   nápravou nadměrného schodku. Jelikož se však předpokládá, že se primární přebytek v roce
   2008 sníží, a ve střednědobém horizontu nejsou plánována žádná opatření k jeho opětovnému
   zvýšení, očekává se, že míra zadlužení v letech 2008 a 2009 poklesne jen mírně (za
   předpokladu, že se nezmění politika).
   Prognóza útvarů Komise z jara 2008 předpokládá (pokud nedojde ke změně politiky) další
   snižování míry veřejného zadlužení v letech 2008 a 2009, byť pomalejším tempem z důvodu
   zhoršujícího se primárního přebytku a pomalého hospodářského růstu. Kromě toho je poměr
   dluhu k HDP ovlivněn rovněž riziky souvisejícími s hospodářským růstem a vývojem
   rozpočtu.
CS                                               8                                             CS
 ---pagebreak---    5.        ZÁVĚRY
   Celkový schodek veřejných financí se zvýšil z 3,5 % HDP v roce 2003 a 2004 na 4,2 % HDP
   v roce 2005. Poté se snížil na 3,4 % HDP v roce 2006 a 1,9 % v roce 2007, tedy pod
   referenční hodnotu 3 % HDP. Opatření ke snížení schodku mají převážně trvalý charakter.
   Schodek v letech 2006 a 2007 by byl bez jednorázových opatření dokonce ještě nižší.
   Strukturální schodek, tj. očištěný o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných
   opatření, se během období 2006–2007 zlepšil o 3 procentní body HDP, čímž bylo překročeno
   fiskální úsilí dosáhnut nejméně 1,6 procentního bodu HDP doporučované Radou. Podle
   prognózy útvarů Komise z jara 2008 se očekává, že se nominální schodek zvýší v roce 2008
   na 2,3 % HDP (ještě včetně jednorázových opatření ve výši 0,1 % HDP, bez kterých by však
   schodek byl stále pod hodnotou 3 % HDP) a při nezměněné politice na 2,4 % v roce 2009.
   Toto naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným
   a udržitelným způsobem.
   Poté, co po deseti letech míra veřejného zadlužení klesla v roce 2004 těsně pod 104 % HDP (z
   více než 121 % HDP v roce 1994), zvýšila se v roce 2005 o 2 procentní body HDP a v roce
   2006 o dalších 0,6 % HDP. V roce 2007 míra zadlužení opět klesla na 104 % HDP. Vývoj
   míry zadlužení byl značně ovlivněn dočasnou finanční operací zvyšující dluh v roce 2006 a
   jejím zrušením v roce 2007. Bez této operace by míra zadlužení v roce 2006 zůstala v zásadě
   stabilní, neboť primární přebytek se ve smyslu doporučení Rady zlepšil. Podle prognózy
   útvarů Komise z jara 2008 se očekává, že při nezměněné politice míra zadlužení v roce 2009
   klesne na 102,5 %. Lze vycházet z toho, že míra zadlužení v roce 2007 klesla v souladu
   s nápravou nadměrného schodku.
   Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Itálii byl napraven. Komise proto
   doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Itálii.
CS                                                9                                             CS
 ---pagebreak---        Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2003-2009
                                                                                2007            2008             2009
 v % HDP, není-li uvedeno jinak                2003      2004  2005  2006
                                                                             Plnění   PS(2) KOM        PS(2) KOM(3)    PS(2)
 Celkové saldo veřejných financí                -3,5     -3,5  -4,2   -3,4    -1,9    -2,4   -2,3      -2,2   -2,4     -1,5
                                                                                (-2,4)
 – Celkové příjmy(5)                            44,8     44,2  43,8   45,4   46,6     46,2  46,4       46,3   46,4     45,9
 – Celkové výdaje(5)                            48,3     47,7  48,0   48,8   48,5     48,6  48,7       48,5   48,7     47,9
 Z nichž: – úrokové výdaje                       5,1      4,7   4,5    4,6     5,0     4,8    4,9       4,9    4,9      4,9
                                                                                (5,0)
 – tvorba hrubého fixního kapitálu               2,5      2,4   2,4    2,4     2,4     2,7    2,4       2,5    2,4      2,6
 Primární saldo                                  1,6      1,2   0,3    1,3     3,1     2,5    2,6       2,6    2,5      3,4
                                                                                (2,6)
 Jednorázová a dočasná opatření                  1,7      1,3   0,6   -0,4    -0,2     0,2    0,1       0,1    0,0      0,1
 Strukturální saldo(1)                          -5,1     -4,7  -4,5   -2,8    -1,5    -2,2   -1,9      -2,0   -1,6     -1,3
                                                                                (-2,2)
 Strukturální primární saldo(1)                  0,0      0,0   0,0    1,8     3,5     2,6    3,1       2,9    3,3      3,6
 Hrubý veřejný dluh(4)                         104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0          103,2 103,5 102,6         101,5
                                                                                (103,0)
 Změna míry zadlužení (a) = (b) + (c) +
                                                -1,3     -0,5   2,0    0,6    -2,5    -1,8   -0,8      -1,6   -0,6     -2,0
 (d)
 Příspěvky: – primární saldo (b)                -1,6      -1,2  -0,3  -1,3    -3,1    -2,5   -2,6      -2,6   -2,5     -3,4
                – efekt „sněhové koule“ (c)      1,9      0,5   1,9    0,9     1,1     0,1    1,5       0,9    2,0      1,5
                – vnitřní dynamika dluhu (d)    -1,6      0,3   0,5    1,0    -0,5     0,6    0,4       0,2   -0,1     -0,1
 Pm        Růst reálného HDP (%)                 0,0      1,5   0,6    1,8     1,5     1,9    0,5       1,5    0.8      1.6
                                                                                (0,6)
 Pm        Mezera výstupu                       -0,2      0,0  -0,6   -0,3    -0,3    -0,6   -1,0      -0,6   -1,6     -0.6
 (1)
           Cyklicky očištěné (primární) saldo bez jednorázových a dočasných opatření.
 (2)
            Cyklicky očištěná a strukturální salda a mezery výstupu podle programu podle výpočtů útvarů Komise na základě
            informací uvedených v programu.
 (3)
           Neočekávají se žádné změny politiky.
 (4)
           Změnu míry hrubého zadlužení lze rozložit takto:
            Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t             ⎞ SFt
                −         =        + ⎜⎜      *        ⎟⎟ +
            Yt     Yt −1      Yt      ⎝ Yt −1 1 + y t  ⎠ Yt
            kde t je časový index; D, PD, Y a SF jsou stav veřejného dluhu, primární schodek, nominální HDP resp. vnitřní
            dynamika dluhu a i a y představují průměrné náklady zadlužení a nominální růst HDP. Výraz v kulatých
            závorkách představuje efekt „sněhové koule“.
 (5)
            Rozpočtové údaje uvedené v PS na rok 2009 vycházejí z trendu za nezměněné legislativy. Aby bylo dosaženo
            celkového salda veřejných financí, plánovala se dodatečná opatření s kladným dopadem ve výši 0,4 % HDP.
 Zdroje: Prognózy útvarů Komise z jara 2008 (KOM) a aktualizace programu stability (PS) z listopadu 2007 (v závorkách
 nové oficiální odhady z března 2008 vycházející z nezměněné legislativy).
CS                                                             10                                                         CS
 ---pagebreak---                                                   Doporučení pro
                                            ROZHODNUTÍ RADY,
       kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/694/ES o existenci nadměrného schodku v Itálii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Rozhodnutím Rady 2005/694/ES16 bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
           odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Itálii existuje nadměrný schodek. Rada zjistila, že
           celkový schodek veřejných financí v roce 2003 i v roce 2004 těsně překračoval
           referenční hodnotu 3 % HDP, zatímco celkové hrubé veřejné zadlužení ve výši 106–
           107 % HDP v obou letech výrazně překračovalo referenční hodnotu 60 % HDP
           uvedenou ve Smlouvě a ani v posledních letech neklesalo uspokojivým tempem.
   (2)     Dne 28. července 2005 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4
           nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
           postupu při nadměrném schodku17 doporučení založené na doporučení Komise a
           určené Itálii, aby nejpozději do roku 2007 odstranila nadměrný schodek. Doporučení
           bylo zveřejněno.
   (3)     Podle čl. 104 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
           zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotčeném členském státě byl
           napraven.
   (4)     V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku, připojeným ke Smlouvě,
           poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci
           uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku
           veřejných financí a veřejném dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně,
           a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93
           ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku,
           připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství18.
   16
           Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 57.
   17
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
           s. 5).
   18
           Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
           (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
CS                                                        11                                                         CS
 ---pagebreak---    (5) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) v souladu s čl. 8g odst. 1 nařízení (ES)
       č. 3605/93 na základě údajů oznámených Itálií před 1. dubnem 2008 a podle prognózy
       útvarů Komise z jara 2008 jsou oprávněné následující závěry:
         –    schodek veřejných financí se po zvýšení z 3,5 % HDP v roce 2004 na 4,2 %
              HDP v roce 2005 snížil v roce 2006 na 3,4 % HDP a konečně v roce 2007 na
              1,9 % HDP, tedy pod referenční hodnotu 3 % HDP. Bez vlivu jednorázových
              opatření na rozpočet by schodek v roce 2007 činil 1,7 % HDP. Pro srovnání,
              v aktualizovaném programu stability z prosince 2006 byl uveden cílový
              schodek 2,8 % DPH,
         –    příčinou úpravy byl nárůst trvalých příjmů z daní během období 2006–2007,
              který výrazně předčil očekávání. To bylo způsobeno především nad očekávání
              vyšší účinností přijatých opatření a poněkud vyšším hospodářským růstem, než
              se předpokládalo. Po odhadovaném zhoršení o 0,25 procentního bodu HDP
              v roce 2005 se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické
              vlivy bez jednorázových a jiných dočasných opatření) zlepšilo v roce 2006 o
              1,75 % a v roce 2007 o 1,25 % HDP,
         –    pro rok 2008 předpokládají prognózy útvarů Komise z jara 2008 zvýšení
              schodku na 2,3 % HDP, včetně jednorázových výnosů z prodeje nemovitostí ve
              výši 0,1 % HDP. Očekávané zhoršení rozpočtové bilance bude způsobeno na
              jedné straně zvýšením poměru běžných primárních výdajů k HDP a na druhé
              straně nižšími běžnými daněmi. Tento vývoj je částečně vyrovnáván
              předpokládaným snížením kapitálových výdajů, který odráží značné
              jednorázové výdaje vzniklé v roce 2007. Ačkoliv se odhad schodku ve výši
              2,3 % HDP pohyboval jen těsně nad oficiálním cílem schodku ve výši 2,2 %
              HDP stanoveným v aktualizovaném programu stability z listopadu 2007, byl
              tento oficiální cíl schodku plánován na základě odhadovaného výsledného
              schodku pro rok 2007, který byl podstatně vyšší než oznámený výsledek. Pro
              rok 2009 předpokládá jarní prognóza při nezměněné politice schodek ve výši
              2,4 % HDP. To znamená, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši
              3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Očekává se, že se
              strukturální saldo v roce 2008 zhorší o více než 0,25 procentního bodu HDP a
              za předpokladu neměnné politiky se v roce 2009 zlepší o 0,25 procentního
              bodu. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku, pokud jde
              o střednědobý cíl stavu rozpočtů, což je v případě Itálie vyrovnaný rozpočet ve
              strukturálním vyjádření,
         –    poté, co po deseti letech míra veřejného zadlužení klesla v roce 2004 těsně pod
              104 % HDP (z více než 121 % HDP v roce 1994), zvýšila se v roce 2005 o 2
              procentní body HDP a v roce 2006 o dalších 0,6 % HDP na 106,5 % HDP.
              V roce 2007 míra zadlužení opět klesla na 104 % HDP. Vývoj míry zadlužení
              byl značně ovlivněn dočasnou finanční operací zvyšující dluh v roce 2006, tj.
              akumulací likvidních aktiv, a jejím zrušením v roce 2007. Bez této operace by
              míra zadlužení v roce 2006 zůstala v zásadě stabilní, neboť primární přebytek
              se ve smyslu doporučení Rady zlepšil. Podle prognózy útvarů Komise z jara
              2008 se očekává, že při nezměněné politice míra zadlužení v roce 2009 klesne
              na 102,5 %. Lze vycházet z toho, že míra zadlužení v roce 2007 klesla
              v souladu s nápravou nadměrného schodku.
CS                                            12                                               CS
 ---pagebreak---    (6)    Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Itálii napraven a rozhodnutí 2005/694/ES
          by proto mělo být zrušeno,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                              Článek 1
   Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Itálii byl napraven.
                                              Článek 2
   Rozhodnutí 2005/694/ES se zrušuje.
                                              Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
   V Bruselu dne
                                                Za Radu
                                                předseda / předsedkyně
CS                                               13                                         CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 340 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které je Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Rakousko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby uvedené doporučení bylo splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Rakousku
                  7
                pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 předložila Komise výsledky hloubkového přezkumu
                  8
               . Analýza Komise vede k závěru, že Rakousko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami.

               (3)Dne 26. dubna 2016 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2016 a dne 27. dubna 2016 svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  9
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Z programu stability vyplývá, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků jsou významné a jsou v něm uvedeny dostatečné důkazy ohledně rozsahu a povahy těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise představovaly způsobilé dodatečné výdaje v roce 2015 0,09 % HDP a podle současných odhadů budou v roce 2016 činit 0,26 % HDP. Tyto částky představují navýšení ve srovnání s odhady uvedenými v návrhu rozpočtového plánu na rok 2016, ve kterém se předpokládaly dodatečné výdaje ve výši přibližně 0,08 % HDP v roce 2015 a 0,16 % HDP v roce 2016. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů vzhledem k tomu, že příliv uprchlíků je mimořádnou událostí, jejíž vliv na veřejné finance Rakouska je významný, a udržitelnost by nebyla povolením odchylky od korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle ohrožena. V roce 2015 dosahovalo Rakousko svého střednědobého rozpočtového cíle a nevyužilo možné dočasné odchylky. Aby se však zajistilo, že Rakousku je povolena stejná dočasná odchylka jako zemím, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, bude se Rakousko moci odchýlit od svého střednědobého rozpočtového cíle v letech 2016 a 2017 o částku považovanou za způsobilou pro rok 2015. Pokud jde o možnou další odchylku v roce 2016, bude konečné posouzení, včetně způsobilých částek, provedeno na jaře 2017 na základě zjištěných údajů poskytnutých rakouskými orgány.

               (6)Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 očekává zhoršení celkového schodku vládního sektoru na 1,6 % HDP v roce 2016 a následně postupné snižování na 0,4 % HDP v roce 2020. Předpokládá se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 0,45 % HDP do roku 2016 a revidovaný na 0,5 % HDP od roku 2017 – bude od roku 2018 splněn. Avšak na základě přepočteného strukturálního salda by byl střednědobý rozpočtový cíl splněn teprve od roku 2019. Podle programu stability měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2015 dosáhnout své maximální hodnoty 86,2 % a poté postupně klesat až na 76,6 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 však dosud nebyla v dostatečné míře specifikována. Z prognózy Komise z jara 2016 vyplývá riziko určité odchylky v roce 2016. Pokud by se však z posouzení vyloučil také dodatečný dopad mimořádného přílivu uprchlíků, který se v současné době předpokládá pro rok 2016, pak by Rakousko v roce 2016 mělo splňovat ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Za předpokladu nezměněné politiky hrozí v roce 2017 významná odchylka od doporučené korekce. Předpokládaná odchylka v roce 2017 by však již nebyla významná po přihlédnutí k dalšímu přídavku spojenému s rozpočtovými důsledky mimořádného přílivu uprchlíků, který bude možná pro rok 2016 udělen. Předpokládá se, že Rakousko v roce 2016 dodrží přechodné pravidlo týkající se zadlužení a v roce 2017 po skončení přechodného období i referenční hodnotu pro snižování dluhu. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Proto budou nutná další opatření, aby byl v letech 2016 a 2017 zajištěn soulad.

               (7)Rozpočtové důsledky nedávné daňové reformy stále představují prvek nejistoty. Při přijímání opatření k zajištění fiskální udržitelnosti je třeba vzít v úvahu skutečnost, že navzdory nedávným reformám zůstává daňové zatížení práce vysoké a že Rakousko má vysoké daňové zatížení ve srovnání s ostatními evropskými zeměmi. Na druhé straně jsou nedostatečně využívány zdroje zdanění více podporující růst, které umožňují snížit daňové zatížení práce. K řešení tohoto problému by přispělo přijetí opatření ke snížení daňového zatížení práce přesunutím daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst.

               (8)V roce 2015 činila míra zaměstnanosti ve věkové skupině mezi 55 a 64 lety 46,3 % (průměr EU byl 53,3 %) a mezi ostatními státy tak Rakousko zaujímalo 19. místo. Od roku 2014 jsou v platnosti další opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, která mají určitý účinek. Teprve se ukáže, zda tato opatření změní trend, kdy skutečný věk odchodu do důchodu v Rakousku ve střednědobém horizontu zaostává za průměrem EU. Kromě toho se vzhledem k vyšší střední délce života prodlužuje doba strávená v důchodu. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen se bude počínaje rokem 2024 a konče rokem 2033 zvyšovat a pouze postupně srovnávat s věkem odchodu do důchodu u mužů. V Rakousku není zákonem stanovený věk odchodu do důchodu spojen se zvyšující se střední délkou života. Komise odhaduje, že v roce 2040 vzrostou ve srovnání s rokem 2013 výdaje na důchody o 0,8 % HDP. V dlouhodobém horizontu (2060) se očekává, že výdaje na důchody vzrostou o 0,5 % HDP. Podobně se očekává nárůst výdajů na zdravotní péči mezi lety 2013 a 2040 o 1 % HDP, a o 1,3 % HDP v roce 2060. Tato skutečnost spolu s předpokládaným nárůstem výdajů v oblasti dlouhodobé péče představuje pro Rakousko středně vysoké riziko z hlediska fiskální udržitelnosti.

               (9)Fiskální opatření napříč různými úrovněmi správy (federální, zemské a místní) jsou složitá a povinnosti v oblasti příjmů a výdajů nejsou v mnoha politických oblastech, například v oblasti zdravotní péče, provázány. Zatímco podle údajů OECD z roku 2014 představuje politická odpovědnost správních orgánů na nižší než celostátní úrovni za celkové veřejné výdaje 16 % HDP, podíl daní na této správní úrovni je pouze kolem 2 % HDP. Tyto složitosti jsou nákladné a mohou snižovat rozpočtovou kázeň. V současné době se projednává rozdělení příjmů mezi tři úrovně správy pro období počínaje rokem 2017, což je příležitost k řešení této záležitosti.

               (10)Rakousko má tradičně jednu z nejnižších měr nezaměstnanosti v EU. Od roku 2011 se však zvyšuje a v roce 2015 dosáhla úrovně 5,7 %. Míra nezaměstnanosti mladých lidí je rovněž nízká: 10,6 % aktivních lidí ve věku 15–24 let v roce 2015. Rakousko má rovněž vysokou míru zaměstnanosti. Zatímco však současná míra zaměstnanosti žen činí 70,2 %, což je nad průměrem EU, poměrně velký podíl žen pracuje na částečný úvazek z důvodu péče o děti nebo péče o starší osoby. To vede k jednomu z největších rozdílů v odměňování žen a mužů v EU a vysokému rozdílu ve výši důchodů žen a mužů. Míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věku 55 až 64 let), je pod průměrem EU.

               (11)Rakousko již překročilo své národní cíle v rámci strategie Evropa 2020 v oblasti vzdělávání. V roce 2015 byla míra předčasných odchodů ze vzdělávání 7,3 % a podíl absolventů s terciárním vzděláním činil 38,7 %. Výsledky v oblasti vzdělávání jsou však silně závislé na sociálně-ekonomickém zázemí. Mezigenerační mobilita ve vzdělávání patří mezi nejnižší mezi všemi zeměmi OECD, pro něž jsou k dispozici údaje. Pokles míry předčasného ukončení vzdělávání u žáků narozených v zahraničí je téměř třikrát vyšší než u žáků narozených v Rakousku a k tomu přistupuje další problém s integrací mladých uprchlíků a migrantů ve věku povinné školní docházky a vyšším do systému vzdělávání a odborné přípravy.

               (12)Ačkoli se rakouské banky potýkají s problémy jak na domácím trhu, tak na zahraničních trzích, opatření v oblasti dohledu na vnitrostátní i evropské úrovni přispělo k řešení rizik v důsledku zhoršující se kvality aktiv ve střední, východní a jihovýchodní Evropě. Pokud jde o restrukturalizaci nebo likvidaci ohrožených finančních institucí, fiskální rizika již byla v účtech vládních institucí zohledněna. I když další rizika nelze vyloučit, zdá se, že jsou omezena na dědictví z minulosti u několika konkrétních institucí.

               (13)Rakousko má vyšší míru investic než je průměr EU u všech složek HDP, s výjimkou bydlení. Od roku 2012 však investice v Rakousku váznou i přes solidní likviditu podniků a příznivé finanční podmínky. Pro stimulaci investic a růstu by měly být odstraněny administrativní složitosti a překážky. Například regulační překážky a administrativní zátěž v oblasti poskytování služeb nejsou příznivé pro zakládání nových podniků. Pokud jde o překážky pro zakládání společností poskytujících služby ve více oborech, jak je uvedeno v doporučeních pro jednotlivé země z roku 2015, začalo Rakousko zvažovat zlepšení, ale doposud nebyla přijata žádná rozhodnutí. V podnikatelských službách pramení problémy zejména z omezujících požadavků na vydání povolení a omezení týkajících se právní formy a držení podílů, což má za následek nízkou dynamiku trhu a záporný růst produktivity. Akční plán předložený Rakouskem v důsledku vzájemného hodnocení přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání navrhuje pouze omezený počet opatření, zatímco zde existuje jasný prostor pro ambicióznější návrhy.

               (14)Vysoký příliv uprchlíků v minulém roce má pro Rakousko řadu sociálních a hospodářských důsledků. Zatímco v krátkodobém horizontu bude příliv uprchlíků pravděpodobně zvyšovat veřejné výdaje a vytvářet další domácí poptávku, a tím zvyšovat HDP, střednědobý dopad na zaměstnanost a růst závisí na úspěšném začlenění uprchlíků na trhu práce a jejich sociální integraci, a to i prostřednictvím podpory vzdělávání. Tato otázka je jednou z priorit politického programu jak na úrovni EU, tak na úrovni členského státu, a bude pozorně sledována a analyzována, včetně zprávy o Rakousku pro rok 2017.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Rakousku v období 2016–2017:

               1.Zajistit, aby odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v letech 2016 a 2017 byla omezena na přídavek spojený s rozpočtovými důsledky mimořádného přílivu uprchlíků v roce 2015 a za tím účelem dosáhnout v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP, jestliže střednědobého rozpočtového cíle nelze dosáhnout s nižším úsilím. Zajistit udržitelnost systému zdravotní péče a rovněž důchodového systému navázáním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na střední délku života. Zjednodušit, racionalizovat a zefektivnit fiskální vztahy a odpovědnosti mezi různými úrovněmi správy.

               2.Zlepšit účast žen na trhu práce. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí, zejména těch, kteří pocházejí z rodin migrantů.

               3.Zmírnit správní a regulační překážky pro investice, například omezující požadavky na vydání povolení a omezení týkající se právní formy a držení podílů, a překážky pro zakládání společností poskytujících služby ve více oborech, zejména v oblasti služeb.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 510 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Chorvatsku
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  8
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Chorvatsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména v roce 2016 začala klesat míra veřejného zadlužení, avšak veřejný dluh je vystaven měnovému riziku a rizika související s fiskální udržitelností zůstávají ve střednědobém horizontu vysoká. Zadlužení soukromého sektoru se snižuje, nicméně zůstává stále vysoké, a to zejména v podnikovém sektoru, a je silně vystaveno měnovému riziku. Finanční sektor má podporovat oživení, nicméně zůstává vystaven úvěrovému riziku souvisejícímu s měnovým rizikem. Podíl úvěrů v selhání je stále vysoký. Míra nezaměstnanosti díky mírnému přírůstku pracovních míst rychle klesá, avšak rovněž se snižuje podíl ekonomicky aktivních obyvatel. Těžkopádné podnikatelské prostředí snižuje produktivní investice a růst produktivity.

               (3)Dne 28. dubna 2017 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Příslušná doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  9
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  10
               .

               (5)Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Chorvatsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 plánuje vláda postupné zlepšení salda veřejných financí z –0,8 % HDP v roce 2016 na 0,5 % HDP v roce 2020. Střednědobý rozpočtový cíl stanovený na –1,75 % HDP ve strukturálním vyjádření byl v roce 2016 splněn s velkou rezervou a plánuje se, že (přepočítané
                  11
               ) strukturální saldo dosáhne v roce 2017 a 2018 střednědobého rozpočtového cíle, avšak bez rezervy. Očekává se, že následně dojde opět k mírnému zlepšení. Konvergenční program očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude dále klesat, přičemž vrcholu dosáhne v roce 2015 ve výši 86,7 % HDP a do roku 2020 klesne na 72,1 %. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, je optimistický, a to zejména s ohledem na negativní dopad finančních obtíží, s nimiž se potýká největší soukromá chorvatská společnost Agrokor a které nejsou v projekcích programu zohledněny. Krize společnosti Agrokor představuje rovněž přímá rizika pro rozpočtové projekce. Navíc nebyla dosud dostatečně specifikována opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017.

               (6)Rada dne 12. července 2016 Chorvatsku doporučila, aby dosáhlo roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Výsledné údaje, jež ukazují podstatné zlepšení celkového salda pro rok 2016, naznačují, že Chorvatsko již v uvedeném roce splnilo svůj střednědobý rozpočtový cíl. Prognóza Komise z jara 2017 očekává, že strukturální saldo zůstane v roce 2017 nad střednědobým rozpočtovým cílem, ačkoli v roce 2017 klesne z –0,3 % HDP v roce 2016 na –1,7 % HDP. V roce 2018 se Chorvatsku doporučuje, aby dále sledovalo střednědobý rozpočtový cíl. Prognóza Komise z jara 2017 předpokládá, že strukturální saldo dále klesne na –2,1 % HDP, což poukazuje na riziko určité odchylky od střednědobého rozpočtového cíle. Očekává se, že Chorvatsko v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Chorvatsko musí být připraveno přijmout v roce 2018 další opatření za účelem zajištění dodržování ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.

               (7)Chorvatský rámec fiskální správy vykazuje nedostatky. Nový zákon o fiskální odpovědnosti, který má posílit rozpočtový rámec, jakož i nezávislost a mandát Komise pro fiskální politiku, nebyl dosud přijat. Změna zákona o státním rozpočtu, jejímž cílem je mimo jiné řešit časté revize rozpočtových plánů na centrální i místní úrovni, byla odložena. Spolehlivost projekcí, z nichž návrh rozpočtových plánů vychází, zůstává nízká.

               (8)Chorvatsko má relativně nízké příjmy z periodických daní z nemovitostí. Příjmy vybírají místní samosprávné celky prostřednictvím poplatků spojených s majetkem, avšak v jejich výpočtech a krytí existují značné rozdíly. Opírá se rovněž o méně efektivní zdanění převodu vlastnictví. V návaznosti na opakovaná doporučení pro Chorvatsko jako součást daňové reformy přijaté na konci roku 2016 budou od roku 2018 některé místní poplatky a daně nahrazeny periodickou daní z nemovitostí vypočítanou na základě pěti parametrů, které přibližují hodnotu majetku. To je považováno za první krok k plnohodnotné periodické dani z nemovitostí založené na jejich hodnotě, která by měla být dle plánů zavedena od roku 2020.

               (9)
                     Potřeby financování chorvatského státu a vystavení veřejného dluhu měnovému riziku zdůrazňují význam spolehlivých finančních zdrojů a obezřetného řízení rizik. Za účelem plnění doporučení určeného Chorvatsku byla na začátku roku 2017 přijata strategie řízení dluhu pro ústřední vládní instituce na období 2017–2019. Tato strategie byla přijata 3 roky po vypršení předchozí strategie. Institucionální uspořádání správy veřejného dluhu, včetně komunikace s trhy, řízením rizik a aktualizace strategie v pravidelných intervalech, je nedostatečné. Mimorozpočtové operace s potenciálním dopadem na dluh nejsou dostatečně zohledněny.

               (10)
                     Trh práce zažívá v poslední době oživení, avšak míra nezaměstnanosti je stále vysoká s vysokým podílem dlouhodobě nezaměstnaných. Spolu s nízkou a klesající mírou ekonomické aktivity to znamená velký nevyužitý pracovní potenciál. Pokles ekonomické aktivity v roce 2016 byl obzvláště patrný u osob s nízkou kvalifikací v nejproduktivnějším věku a jeho příčinou bylo snižování počtu obyvatel v produktivním věku zapříčiněné stárnutím a emigrací, přičemž oba tyto faktory mají vzestupnou tendenci.

               (11)
                     Ekonomická neaktivita je poměrně vysoká u skupin, které má nárok na předčasný odchod do důchodu. Krátké období plateb příspěvků na důchod vede k nízké současné a budoucí přiměřenosti důchodů a riziku chudoby ve stáří. Existuje mnoho způsobů předčasného odchodu do důchodu. Předčasný odchod do důchodu je možný celých pět let před dosažením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu. Finanční pobídky, aby lidé pracovali až do tohoto věku, jsou nízké. Oznámená opatření na podporu delšího pracovního života nebyla provedena. Pečovatelské povinnosti přispívají k nízké účasti na trhu práce, a to zejména u starších žen v nejproduktivnějším věku. V Chorvatsku je nedostatek formálních zařízení péče o děti a existují velké rozdíly mezi regiony. Otcovská dovolená je neplacená a pracovní smlouvy umožňují malou flexibilitu, jak sladit práci a péči. K dnešnímu dni je zákonný věk pro odchod do důchodu stanoven na 61 let a 9 měsíců pro ženy a 65 let pro muže. Sbližování a zvyšování zákonného věku pro odchod do důchodu je pomalé. V roce 2038 by měl být věk odchodu do důchodu pro muže i pro ženy 67 let. Uvažuje se o urychlení, avšak nebylo dosud přijato. Důchodový systém přiznává nárok na důchod za příznivějších podmínek určitým kategoriím pracovníků v zaměstnáních klasifikovaných jako náročná nebo nebezpečná a pracovníkům v určitých odvětvích. Orgány Chorvatska dokončily přezkum náročných a nebezpečných povolání, avšak pravidla dosud nebyla zjednodušena.

               (12)Podle nejnovějších údajů bylo v roce 2015 téměř 30 % obyvatelstva vystaveno hrozbě chudoby či sociálního vyloučení. Systém sociální ochrany vykazuje nedostatky v účinnosti a spravedlnosti, které mají kořeny v nesrovnalostech kritérií způsobilosti, roztříštěném zeměpisném pokrytí, nedostatku koordinace mezi odpovědnými orgány a nízké transparentnosti. V roce 2016 bylo na systém minimálního příjmu, který je zaměřen na nejchudší domácnosti, vydáno pouze 0,6 % HDP. Reformní plány, včetně institucionálního přiřazení odpovědností a harmonizace kritérií způsobilosti, se ocitly v mrtvém bodě.

               (13)Získávání dovedností potřebných na trhu práce je důležitou podmínkou pro uplatnitelnost na trhu práce. Účast v programech vzdělávání dospělých je velmi nízká. Nízké jsou i výdaje a rozsah aktivních politik na trhu práce, rekvalifikačních opatření a celoživotního učení. Odborná příprava není dostatečně zacílena na starší pracovníky, pracovníky s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnané, kteří mají s pracovním uplatněním největší problémy. Příprava právních předpisů na zlepšení kvality institucí, programů a výuky pro vzdělávání dospělých je zpožděná.

               (14)K tomu, aby si lidé našli a udrželi dobré a stabilní zaměstnání a úspěšně se účastnili ekonomického a společenského života, jsou potřebné dostatečné základní dovednosti. Z informací z mezinárodního výzkumu vyplynulo, že patnáctiletí chorvatští školáci mají závažné nedostatky v základních dovednostech, aplikované vědě a matematice. Od roku 2015 byla jako součást provádění strategie v oblasti vzdělávání, vědy a technologií zahájena reforma školních osnov za účelem zlepšení obsahu a výuky přenositelných dovedností. Po nejednoznačných reakcích zúčastněných stran byly učební osnovy revidovány a provádění bylo značně zpožděno. Proces musí nyní pokračovat v souladu s původními cíli. Chorvatsko v nedávné době přijalo strategii odborného vzdělávání a přípravy. Očekává se, že to povede k aktualizaci osnov v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, zvýšení role učení se prací a lepší kvalitě výukových a vzdělávacích metod v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Dosud nebyl zaveden systém uznávání a validace neformálního a informálního učení.

               (15)Územní a funkční roztříštěnost veřejné správy má negativní dopad na poskytování služeb a účelnost veřejných výdajů. Současné kompetence a fiskální vztahy mezi úrovněmi vlády nejsou příznivé pro účinné a spravedlivé poskytování veřejných služeb, zejména v oblasti zdravotnictví, vzdělávání a sociální pomoci. Komplexní reforma veřejné správy se potýká se zpožděními. Právní předpisy na přerozdělení úkolů mezi ústředními a místními orgány nejsou dosud schváleny. Stejně jako v případě zefektivnění systému státních agentur. Na začátku roku 2017 chorvatské orgány oznámily vytvoření pracovní skupiny pro vypracování právních předpisů o financování na nižší než celostátní úrovni správy.

               (16)Roztříštěnost při stanovování mezd ve veřejné správě i stále brání transparentnosti mezd a rovnosti zacházení, jakož i kontrole vlády nad mzdovými náklady, což s sebou nese rizika přelévání do širší ekonomiky. V únoru 2017 přijala vláda společné pokyny pro vyjednávání a sledování kolektivních smluv ve veřejném sektoru, avšak zjednodušení rámců pro stanovování mezd bylo odloženo do roku 2019.

               (17)Státem vlastněné podniky jsou v průměru méně produktivní než soukromé firmy, což naznačuje nedostatky v jejich řízení. Mají negativní dopad na alokační účinnost a přispívají k nižšímu růstu produktivity v ekonomice. V loňském roce byly pomalu zahájeny kroky k převodu státem vlastněných podniků do soukromého vlastnictví. Zvýšené sledování výkonu a odpovědnosti jejich řídicích orgánů, mimo jiné i podniků vlastněných místními útvary veřejné správy, by zlepšilo jejich řízení.

               (18)Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj (HBOR) hraje klíčovou roli při provádění finančních nástrojů EU, zejména investičního plánu pro Evropu. Aby mohla tuto úlohu plnit v úplné míře, musí dodržovat vysoké standardy transparentnosti a odpovědnosti. Chorvatské orgány plánují provést nezávislý přezkum kvality aktiv jejího úvěrového portfolia nezávislými auditory, který má být dokončen do konce roku 2017. Na základě těchto zjištění bude znovu posouzen její regulační rámec a řídicí struktury.

               (19)Podniky nesou vysokou regulační zátěž. Velký počet parafiskálních změn, z nichž se řada statisticky považuje za daně, komplikuje podnikatelské prostředí. Za účelem plnění doporučení určeného Chorvatsku se vláda v létě 2016 rozhodla zrušit 13 parafiskálních poplatků a dalších 11 snížit, avšak provádění je pomalé. Podniky nadále trpí vysokou administrativní zátěží. Byl přijat akční plán na snížení administrativní zátěže, který se vztahuje na osm regulačních oblastí, avšak nebyl dosud proveden.

               (20)Po prudkém poklesu během krize došlo v roce 2016 k oživení investic. Přes příznivé makroekonomické a finanční podmínky je udržitelnější oživení v oblasti investic negativně ovlivňováno klíčovými překážkami. Nedostatky ve veřejné správě, těžkopádné podnikatelské prostředí, pomalé provádění protikorupční strategie, restriktivní regulace v klíčových odvětvích infrastruktury a silná přítomnost státu v ekonomice mají na podnikatelské prostředí negativní dopad.

               (21)Modernizace právní úpravy povolání může podpořit mobilitu pracovní síly a přispět k nižším cenám odborných služeb, a tím zvýšit růstový potenciál. Právní předpisy pro poskytovatele služeb a regulovaná povolání v Chorvatsku jsou restriktivní, a to zejména pro právníky. V létě 2016 vláda přijala akční plán s cílem nevhodné právní předpisy nahradit a modernizovat, avšak plán měl omezený rozsah a nebyl dostatečně podrobný.

               (22)Kvalita a účinnost systému soudnictví je klíčovým faktorem podnikatelského prostředí. I přes snížení počtu nevyřešených případů jsou řízení soudu prvního stupně v obchodních, občanskoprávních a trestních věcech dlouhá. Elektronické podávání a doručování soudních dokumentů má potenciál výrazně zlepšit systém soudnictví, avšak dosud není zavedeno. Soudci obchodních soudů nemají k registrům on-line přístup: to má negativní dopad na efektivitu insolvenčního řízení. Soudní rozsudky jsou jen zřídka k dispozici on-line a reformy zpracování případů jako například aktualizace obchodních procesů nebyly u obchodních soudů prvního stupně dosud zavedeny.

               (23)Odvětví bankovnictví zůstává dobře kapitalizováno a po převodu úvěrů pořízených ve švýcarských francích na eura v roce 2015 došlo v roce 2016 k oživení jeho ziskovosti. Poměr úvěrů v selhání k hrubým úvěrům v poslední době klesá, avšak je stále vysoký, zejména u nefinančních podniků. Pokles je zřejmě způsoben prodeji, jakož i progresivními a automatickými požadavky na vytváření opravných položek v roce 2013. Vláda v reakci na doporučení pro Chorvatsko zavedla jako součást nedávné daňové reformy rovněž nový daňový režim pro odpisování úvěrů v selhání. Jeho účinky vyžadují bližší sledování. Účinnost nedávno reformovaného insolvenčního rámce při usnadnění řešení úvěrů v selhání rovněž vyžaduje bližší sledování.

               (24)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku na rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (25)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (26)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená sledovat i nadále v roce 2018 svůj střednědobý rozpočtový cíl. Do září 2017 posílit rozpočtové plánování a víceletý rozpočtový rámec, mimo jiné posílením nezávislosti a mandátu Komise pro fiskální politiku. Přijmout nezbytné kroky pro zavedení daní z nemovitosti na základě jejich hodnoty. Posílit rámec pro správu veřejného dluhu, mimo jiné zajištěním ročních aktualizací strategie řízení dluhu.

               2.Odrazovat od předčasného odchodu do důchodu, urychlit přechod k vyššímu zákonem stanovenému věku odchodu do důchodu a sladit ustanovení v oblasti důchodů pro určité kategorie s pravidly obecného režimu. Zlepšit koordinaci a transparentnost sociálních dávek.

               3.Zlepšit vzdělávání dospělých, zejména starších pracovníků, osob s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných. Urychlit reformu vzdělávacího systému.

               4.Snížit roztříštěnost a zlepšit funkční rozdělení pravomocí ve veřejné správě a zvýšit efektivitu a snížit územní rozdíly při poskytování veřejných služeb. Po konzultaci se sociálními partnery harmonizovat rámce pro tvorbu mezd ve veřejné správě a veřejných službách.

               5.Urychlit odprodej státem vlastněných podniků a jiného státního majetku a zlepšit korporátní řízení v podnicích ve vlastnictví státu. Výrazně snížit zatížení podniků vyplývající z nákladů na regulaci a z administrativní zátěže. Odstranit regulační omezení, která brání v přístupu k regulovaným povoláním, profesionálním a obchodním službám a jejich vykonávání. Zlepšit kvalitu a účinnost systému soudnictví, zejména snížením délky občanskoprávního a obchodního řízení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání s cílem rozdělit koncese WTO pro Unii ve formě celních kvót připojené ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu z roku 1994 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Dne 29. března 2017 vláda Spojeného království oznámila Evropské radě záměr Spojeného království vystoupit z Evropské unie (EU), jejímž je v současné době členem.

               Vystoupení Spojeného království z EU má dopady přesahující rámec dvoustranných vztahů mezi EU a Spojeným královstvím, zejména s ohledem na jejich závazky v rámci Světové obchodní organizace (WTO). EU i Spojené království jsou původními členy WTO. Když Evropské společenství v roce 1994 přijalo Dohodu o WTO a mnohostranné obchodní dohody, listina koncesí a závazků, která byla připojena ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu z roku 1994 (GATT 1994) pro Evropská společenství (listina WTO pro EU), byla proto současně připojena pro Spojené království. Listina EU tedy obsahuje závazky, které se vztahují rovněž na Spojené království jakožto člena WTO.

               Pokud jde o EU, její závazky uvedené v listině pro zboží budou na jejím území nadále platit, ale stávající množstevní závazky EU, především celní kvóty, budou vyžadovat určité úpravy za účelem zohlednění vystoupení Spojeného království z EU. Jelikož listina WTO pro EU se na Spojené království již nebude vztahovat, musí být stávající vázané celní kvóty WTO pro EU (zemědělství, rybolov a průmysl) rozděleny mezi Spojené království a EU, aby nabyly účinku dnem, kdy se na Spojené království již nebude vztahovat listina WTO pro EU.

               V souladu s ustanoveními článku XXVIII GATT 1994 musí EU pro účely změny koncesí vést jednání o rozdělení celních kvót s dotčenými členy WTO, u nichž bylo zjištěno, že mají práva přístupu na příslušný trh v rámci jednotlivých celních kvót (mají tzv. zásadní nebo významný dodavatelský zájem na koncesi nebo mají právo původního sjednání koncese). EU povede rovněž konzultace s členy WTO, kteří mají právo vést konzultace.

               Tato jednání budou muset být vedena ve velmi krátké časové lhůtě. Očekává se, že Spojené království vystoupí z EU dne 30. března 2019. V současné době je vyjednávána dohoda o vystoupení a vyjednavači EU a Spojeného království se dohodli na znění přechodných ustanovení, přičemž po vstupu dohody o vystoupení v platnost by se mělo právo Unie, včetně mezinárodních dohod, jejichž smluvní stranou je Unie, např. GATT 1994, vztahovat na Spojené království od data jeho vystoupení do 31. prosince 2020.

               Nelze vyloučit, že dohody podle článku XXVIII s příslušnými členy WTO nebudou moci být v rámci dostupné časové lhůty uzavřeny, alespoň ne pro všechny dotčené celní kvóty.

               Za tímto účelem souběžně s tímto doporučením Komise navrhuje základní legislativní akt (řádným legislativním postupem) za účelem zajištění, aby v případě neexistence těchto dohod podle článku XXVIII mohla EU přistoupit k rozdělení celních kvót jednostranně v souladu s článkem XXVIII a aby Komisi byla svěřena nezbytná pravomoc následně změnit příslušná ustanovení EU o otevření a uplatňování příslušných celních kvót.

               Cílem tohoto doporučení proto je zmocnit Komisi k zahájení jednání podle článku XXVIII GATT 1994 za účelem změny příslušných koncesí (zejména vázaných celních kvót WTO) v listině WTO pro Evropskou unii s cílem rozdělit je mezi Unii a Spojené království.

               Kromě toho musí Spojené království ještě před datem, kdy přestane být členským státem Unie, zahájit řízení v rámci WTO za účelem stanovení své vlastní listiny koncesí a závazků. Proto je nezbytné umožnit Spojenému království přijmout nezbytné postupy k tomuto účelu, aby se mohlo s ostatními členy WTO dohodnout na svém podílu celních kvót, které jsou v současné době zahrnuty do listiny WTO pro Evropskou unii.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení článku 207 a čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Společná obchodní politika je uvedena mezi oblastmi, v nichž má Unie výlučnou pravomoc podle článku 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Podle čl. 5 odst. 3 SFEU se zásada subsidiarity nepoužije v oblastech výlučné pravomoci Unie.

               •Proporcionalita

               V tomto doporučení se Radě navrhuje, aby zmocnila Komisi k zahájení jednání podle článku XXVIII GATT 1994 s cílem změnit koncese WTO pro EU ve formě vázaných celních kvót. Podle pravidel WTO je třeba tento postup za účelem změny koncesí stanovených v listině člena WTO dodržet. S ohledem na tuto skutečnost je navrhované opatření přiměřené cílům stanoveným výše.

               •Volba nástroje

               Dostupným nástrojem k dosažení cíle je mezinárodní dohoda. Proto je vyžadováno zmocnění k zahájení jednání o mezinárodní dohodě.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání s cílem rozdělit koncese WTO pro Unii ve formě celních kvót připojené ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu z roku 1994 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

                  s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Stávající množstevní závazky v oblasti zboží učiněné Evropskou unií ve Světové obchodní organizaci (WTO) budou vyžadovat určité úpravy za účelem zohlednění vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (Spojeného království) z Unie. Zejména je třeba po vystoupení Spojeného království z Unie rozdělit stávající celní kvóty pro některé zemědělské produkty, produkty rybolovu a průmyslové produkty zahrnuté do listiny koncesí a závazků Unie připojené k Všeobecné dohodě o clech a obchodu z roku 1994 (GATT 1994) mezi Spojené království a Unii.

               (2)Komise by proto měla být zmocněna k zahájení jednání podle článku XXVIII GATT 1994 s těmi členy WTO, kteří mají práva vést jednání, s cílem uvedené celní kvóty změnit.

               (3)Spojené království musí zahájit řízení v rámci WTO pro stanovení své vlastní listiny koncesí a závazků ještě před datem, kdy přestane být členem Unie.

               (4)Proto je nezbytné umožnit Spojenému království přijmout nezbytné postupy s cílem stanovit jeho vlastní listinu koncesí a závazků připojenou ke GATT 1994, včetně jednání s ostatními členy WTO o podílech celních kvót, které do ní mají být zahrnuty,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

                  Komise se tímto zmocňuje, aby jménem Unie zahájila jednání se členy WTO, kteří mají práva vést jednání, s cílem změnit celní kvóty uvedené v současné době v listině koncesí a závazků Unie připojené ke GATT 1994.

               Článek 2

                  Směrnice pro jednání určené Komisi jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

                  Jednání povede Komise v konzultaci s [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

                  Spojenému království se tímto umožňuje, aby přijalo nezbytné postupy s cílem stanovit svoji vlastní listinu koncesí a závazků připojenou ke GATT 1994, jakož i v ní uvedená množstevní omezení, včetně jednání s ostatními členy WTO o jeho podílu celních kvót, které jsou v současné době zahrnuty do listiny koncesí a závazků Unie připojené ke GATT 1994.

               Článek 5

                  Toto rozhodnutí je určeno Komisi a Spojenému království.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se uděluje zmocnění k zahájení jednání s cílem rozdělit koncese WTO pro Unii ve formě celních kvót připojené ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu zroku 1994 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

               PŘÍLOHA

               1) Komise usiluje o vyjednání dohody se členy WTO, kteří mají práva vést jednání, a konzultace se členy WTO, kteří mají práva vést konzultace, podle článku XXVIII GATT 1994 s cílem změnit koncese WTO pro Unii ve formě celních kvót uvedené v listině koncesí a závazků Unie připojené ke GATT 1994.

               2) Komise povede jednání s cílem změnit koncese Unie, zejména rozdělením stávajících celních kvót mezi Spojené království a Unii po odchodu Spojeného království z Unie.

               3)Komise se řídí postupem pro změny listiny Unie v souladu s příslušnými ustanoveními WTO, zejména s článkem XXVIII GATT 1994
                  1
                a ujednáním o výkladu článku XXVIII GATT 1994
                  2
               .

               4)Komise podá Radě zprávu o výsledku jednání a případně o jakémkoli významném vývoji, k němuž může během jednání dojít.

                     (1)

                        Znění dohody je k dispozici na této internetové stránce:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Znění dohody je k dispozici na této internetové stránce:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm