               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 522 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku
                  6
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 5. května 2017 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  7
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise k uplatňování těchto ustanovení formulovala bližší pokyny
                  8
               .

               (5)V letech 2009 až 2015 využívalo Rumunsko tři programy pro zlepšení platební bilance, které společně zavedly Komise a Mezinárodní měnový fond a které podpořila Světová banka. Platby byly provedeny pouze v rámci prvního programu v letech 2009–2011, programy v letech 2011–13 a 2013–15 byly preventivní. Dohled po ukončení programu ze strany Komise, který se zaměřil na schopnost Rumunska splácet úvěry poskytnuté v rámci prvního programu, byl zahájen v říjnu 2015 a bude pokračovat do doby, kdy bude splaceno nejméně 70 % úvěru, což by mělo být na jaře roku 2018.

               (6)Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 vláda plánuje celkový schodek ve výši 2,9 % HDP v roce 2017 i v roce 2018 a poté jeho postupné snižování do roku 2020 až na 2,0 % HDP. Neočekává se, že by v období do roku 2020, což je programové období, bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Přepočítané strukturální saldo
                  9
                by mělo do roku 2020 dosáhnout –2,6 %. Podle konvergenčního programu by se měl poměr veřejného dluhu k HDP zvýšit z 37,6 % HDP v roce 2016 na 38,3  % HDP v roce 2018 a poté se snižovat do roku 2020 až na 37,6 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je optimistický. Riziko pro makroekonomický výhled vychýlené směrem dolů vyplývá z nižšího dopadu fiskálních a strukturálních opatření na blízké a střednědobé vyhlídky hospodářského růstu. Zároveň nebyla dosud dostatečně upřesněna opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků. Návrh zákona o jednotné mzdě navíc představuje významné riziko pro fiskální prognózu vychýlené směrem dolů.

               (7)Dne 12. července 2016 Rada doporučila Rumunsku, aby v roce 2016 omezilo odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle a v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP, pokud se nepodaří plnit střednědobý rozpočtový cíl s nižším úsilím. Na základě výsledných údajů za rok 2016 bylo zjištěno, že se Rumunsko významně odchyluje od střednědobého rozpočtového cíle. V souladu s čl. 121 odst. 4 SFEU a čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 adresovala Komise dne 22. května 2017 Rumunsku varování, že v roce 2016 bylo zjištěno významné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle. [Dne XX přijala Rada následné doporučení potvrzující, že je nutné, aby Rumunsko přijalo nezbytná opatření, aby nominální tempo růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  10
                nepřesáhlo v roce 2017 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP.] Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko významného odchýlení od doporučené korekce.

               (8)S ohledem na fiskální situaci se očekává, že Rumunsko v roce 2018 provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 1 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matrice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se uvedená korekce promítne do požadavku na nominální tempo růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, které nepřesáhne 4,3 %. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2018. Kromě toho Komise ve své prognóze z jara 2017 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,5 % HDP v roce 2017 a 3,7 % HDP v roce 2018, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené ve Smlouvě. Celkově se Rada domnívá, že od roku 2017 budou zapotřebí další podstatná opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, a to s ohledem na prudce se zhoršující fiskální výhled [v souladu s doporučením určeným Rumunsku dne XX. s cílem napravit významné odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle].

               (9)Fiskální rámec v Rumunsku je zdravý, není však uplatňován v plné míře. Rozpočet na rok 2016 se v rozporu s pravidlem týkajícím se schodku v rumunském fiskálním rámci výrazně odchýlil od střednědobého cíle strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Rozpočet na rok 2017 se od vnitrostátních fiskálních pravidel odchýlil ještě více. V roce 2016 orgány stejně jako v předchozích letech nezaslaly do srpna, tedy v zákonné lhůtě, parlamentu aktualizovanou fiskální strategii. V důsledku toho se roční rozpočtový proces neřídil střednědobou fiskální strategií.

               (10)Na pozadí dobře zajištěných kapitálových rezerv a zvyšující se ziskovosti se stav bankovního sektoru v roce 2016 nadále zlepšoval. Orgány se zavázaly provést v roce 2018 komplexní přezkum kvality aktiv a zátěžový text bankovního sektoru. V květnu 2016 vstoupil v platnost zákon o oddlužení, ale rizika pro bankovní sektor se značně zmírnila rozhodnutím ústavního soudu, že soudy budou muset posuzovat, zda dlužníci splňují právní ustanovení o obtížné situaci. Zákon o konverzi úvěrů denominovaných ve švýcarských francích přijatý parlamentem v říjnu 2016 byl nedávno shledán protiústavním. Znovu se objevující legislativní iniciativy však nadále zpochybňují předvídatelnost práva, což může mít negativní účinky na postoj investorů.

               (11)V Rumunsku jsou běžné daňové úniky, čímž se snižují daňové příjmy a daňová spravedlnost a narušuje ekonomika. Pokud jde o plnění doporučení posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní, pokročilo Rumunsko jen málo. V roce 2016 byly upraveny postupy registrace a vracení DPH a připravuje se celostátní zavedení elektronických registračních pokladen napojených na daňový úřad. Od roku 2017 se na sektory, jako jsou hotely, cateringové služby a související odvětví, uplatňuje zvláštní režim, kdy je daň stanovena bez ohledu na příjmovou kategorii. Dále byla přijata určitá omezení pro osoby samostatně výdělečně činné a pro rodinné podniky, která mají odradit od vyhýbání se daňovým povinnostem. V roce 2016 bylo zaznamenáno zlepšení v dodržování předpisů v oblasti daňových přiznání a plateb daně, nicméně výsledky společných inspekcí a auditů v oblasti daní a práce se nezlepšily. Dále výrazně vzrostla prahová hodnota pro obrat u daňového režimu mikropodniků, zatímco se snížila sazba, což umožňuje dodržování daňových předpisů na úkor rozpočtových příjmů. Přístup k danění podniků na základě sektorů a kategorií je rizikový z hlediska administrativní zátěže jak pro podniky, tak pro daňové orgány a nevede ke zlepšení výběru daní.

               (12)Rozložení disponibilních příjmů domácností (podle velikosti domácnosti) je v Rumunsku velmi nerovnoměrné, což snižuje jeho potenciál pro udržitelný a inkluzivní růst. Nejbohatších 20 % obyvatel má příjem více než osmkrát vyšší než je příjem 20 % nejchudších. Tento poměr je výrazně vyšší než průměr EU. Nerovnost je do značné míry způsobena nestejnou dostupností zdravotní péče, vzdělání, služeb a přístupem na trh práce. Kromě toho rozdíl mezi nerovností příjmů před zdaněním a sociálními dávkami a po nich patří k nejmenším v Evropě. Sociální referenční index na základě hlavních sociálních dávek nebyl od svého zavedení v roce 2008 aktualizován. Nadále převládá nehlášená práce, včetně „výplat v obálce“, která má dopad na daňové příjmy, narušuje hospodářství a podkopává spravedlnost a účinnost daňového systému a systému dávek. V rámci pilotního projektu se uskutečnily společné kontroly daňové správy a inspektorátů práce, ale dosud není jejich vliv systémový. Zdroje se nezaměřují na odvětví, u nichž hrozí nejvyšší riziko daňových úniků, a jen omezeně se zaměřují na výplaty v obálce, přičemž převládají donucovací opatření nad preventivními.

               (13)Výsledky trhu práce se zlepšily v roce 2016, kdy míra nezaměstnanosti dosáhla svého minima z doby před krizí. I nadále dochází k úbytku pracovních sil, protože obyvatelstvo stárne a míra emigrace zůstává vysoká. Nízkou nezaměstnanost vyrovnává jedna z nejvyšších měr ekonomické neaktivity v EU. Míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity u mladých lidí, žen, osob s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením, a zejména Romů se pohybuje hluboko pod průměrem EU. Počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy, zůstává velmi vysoký.

               (14)Ačkoli se riziko chudoby nebo sociálního vyloučení snižuje, i nadále zůstává velmi vysoké, zejména pokud jde o rodiny s dětmi, osoby se zdravotním postižením, Romy a venkovské obyvatelstvo. V roce 2016 byl v rámci politického posunu směrem k posilování určitých služeb poskytovaných konkrétním skupinám obyvatel přijat komplexní balíček opatření proti chudobě. Počítá se s pilotním projektem vytvoření integrovaných služeb v marginalizovaných komunitách. Jeho celostátní zavedení by výrazně zlepšilo současné nedostatečné poskytování integrovaných služeb. V reakci na řadu doporučení pro Rumunsko byl přijat zákon o minimálním příjmu na sociální začlenění, který by měl vstoupit v platnost v roce 2018. Minimální příjem na sociální začlenění zvyšuje přiměřenost a rozsah sociální pomoci. Spojuje pasivní podporu s povinnými aktivními opatřeními na trhu práce a kontrolami. Potenciál aktivace je nicméně nevelký, protože cílem je do roku 2021 pomocí aktivních opatření na trhu práce dosáhnout 25 % příjemců.

               (15)Politiky aktivace byly posíleny v souvislosti s reformou Národní agentury pro zaměstnanost. Reformy zahrnují podporu a integrované služby pro uchazeče o zaměstnání a pro zaměstnavatele, které jsou více uzpůsobeny jejich potřebám. Zvyšuje se aktivní pomoc a zlepšují se služby poskytované mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Politiky aktivace nabízené skupinám, které jsou od trhu práce nejvíce vzdáleny, však zůstávají omezené a poslední navrhovaná aktivační opatření se již na tyto specifické skupiny nezaměřují. Jejich rozsah a napojení na sociální služby nejsou dostatečné na to, aby zvláště u těchto skupin nějak podstatně zlepšily účast pracovní síly na trhu práce.

               (16)Přiměřenost důchodů a chudoba ve stáří mají značný genderový rozměr, protože i kdyby všechny ostatní okolnosti zůstaly stejné, snížení věkové hranice pro odchod do důchodu u žen vede k nižším důchodovým nárokům. Rumunsko patří k několika málo zemím EU, které nezajišťují konvergenci mezi důchodovým věkem u žen a mužů. Právní úprava týkající se vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu u mužů a žen byla Parlamentu předložena v roce 2013. Doposud ji schválil pouze Senát.

               (17)Vzhledem k rozvoji produktivity, příjmové konvergenci a konkurenceschopnosti Rumunska si zvláštní pozornost zasluhuje zvyšování mezd ve veřejném a soukromém sektoru. Zvýšení platů ve veřejném sektoru se může rozšířit do soukromého sektoru, což by mělo dopad na konkurenceschopnost Rumunska. Minimální mzda v Rumunsku, která patří stále mezi nejnižší v EU, se v posledních letech výrazně zvýšila. Zvýšení minimálních mezd ad hoc se výrazně promítlo do zvýšení podílu pracovníků pobírajících minimální mzdu a vedlo v nedávné době k silné kompresi v dolní části spektra rozložení mezd. V reakci na doporučení pro Rumunsko byla začátkem roku 2016 zřízena tripartitní pracovní skupina, která má vytvořit mechanismus pro stanovování minimální mzdy na základě objektivních ekonomických a sociálních kritérií a požadavků pracovního trhu. Její činnost se však výrazně zpozdila a je třeba, aby začala řádně fungovat. Pro sociální dialog zůstává i nadále charakteristická nízká míra kolektivního vyjednávání na odvětvové úrovni a institucionální nedostatky, které snižují účinnost reforem.

               (18)Pro nalezení a udržení dobrých a stabilních pracovních míst a úspěšnou účast v ekonomickém a sociálním životě mají zásadní význam dostatečné základní dovednosti. Mezinárodní průzkumy poukazují na závažné nedostatky v oblasti základních dovedností u rumunské mládeže. Vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, nízká míra dosahování vysokoškolského vzdělání a vysoká emigrace vedou k nedostatečné nabídce kvalifikované pracovní síly. Přístup ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému je omezen zejména ve venkovských oblastech a u romských dětí. Potíže se získáním kvalitních učitelů pro venkovské oblasti a do škol s převážně romskými dětmi v kombinaci se segregací a často diskriminačním přístupem mají za následek nižší vzdělání romských dětí. V reakci na opakovaná doporučení Rumunsko přijalo a začalo provádět strategii zaměřenou na předčasné ukončování školní docházky. K nedávno přijatým opatřením patří integrovaný přístup, pilotní program zaměřený na teplou stravu, vyšší náhrady za dojíždění a sociální poukázky, které mají podpořit předškolní výchovu chudých dětí. Na podzim roku 2017 jsou plánována opatření založená na projektech s financováním EU, která mají zlepšit kvalitu výuky ve znevýhodněných školách, a již probíhá modernizace osnov, i když zatím neúplná. Byly zdokonaleny právní předpisy proti segregaci ve školách, včetně posílení pravomocí školních inspektorátů v této oblasti. Stále však chybí metodika monitorování. Jsou zapotřebí další kroky k trvalému pokroku v boji proti sociálně-ekonomické nerovnosti v oblasti vzdělávání. Systém záruk pro mladé lidi se k osobám předčasně ukončujícím vzdělávání dostal zatím jen částečně a programy nabízející druhou příležitost nejsou snadno dostupné. Systém odborného vzdělávání a přípravy není dostatečně sladěn s potřebami trhu práce a účast na vzdělávání dospělých je velmi nízká.

               (19)Zdravotní stav rumunského obyvatelstva je špatný. Dostupnost kvalitní zdravotní péče je omezena kvůli nedostatku zdravotnických pracovníků, nepostačujícímu financováním a přílišnému spoléhání na nemocnice a dále kvůli korupci, jež se dotýká zejména osob s nízkými příjmy a venkovských oblastí. Vedle neoficiálních plateb zdravotnickým pracovníkům se korupce týká veřejných zakázek v nemocnicích, pojistných podvodů a úplatkářství, pokud jde o osvědčení potvrzující nárok na dávky. V reakci na doporučení a v souvislosti s předběžnými podmínkami pro období financování EU 2014–2020 přijalo Rumunsko některá opatření k přechodu z nemocniční na ambulantní péči. Byly vypracovány plány regionální zdravotní péče, které slouží k určování potřebné infrastruktury a služeb, a je sledováno provádění národní strategie pro zdravotnictví. V souladu s národní protikorupční strategií na období 2016–2020 byly přijaty právní předpisy s cílem přepracovat systém poskytování zpětné vazby k neoficiálním platbám a zlepšilo se odměňování zdravotních pracovníků. Protikorupční strategie zahrnuje komplexní opatření v oblasti zdravotní péče, včetně podpory zodpovědnosti a transparentního procesu přijímání vedoucích pracovníků nemocnic. Nicméně posílení komunitní péče, ambulantní péče i systémů doporučování pacientů ke specialistům je stále ještě v počáteční fázi, stále jsou velmi rozšířené neoficiální platby, je třeba zajistit transparentnost při řízení nemocnic a čeká se na přijetí strategie v oblasti pracovních sil ve zdravotnictví.

               (20)Administrativní kapacita a schopnost tvorby politik v Rumunsku doplácí na netransparentní postupy a rozhodování, zatěžující administrativní postupy, minimální množství kvalitních důkazů, nedostatečnou koordinaci mezi odvětvovými politikami a obecně rozšířenou korupci. Pokrok při reformě veřejné správy byl jen omezený. Organizační struktury zůstávají i nadále nestabilní, což ovlivňuje nezávislost a účinnost veřejné správy. Strategie pro veřejnou službu byly zahájeny v roce 2016, ale právní rámec zatím nezahrnuje některé z jejich hlavních cílů, zejména pokud jde o objektivní kritéria pro nábor a hodnocení pracovníků a jejich odměňování za výkon. Bylo navrženo do určité míry harmonizovat výši mezd na centrální a místní úrovni, ale neexistuje jasná souvislost mezi výkonem a odměňováním. Stále je potřeba posílit kapacity a pravomoci agentury pro veřejnou službu. Některá opatření na zvýšení transparentnosti při tvorbě politik, která byla zahájena v roce 2016, mají být zrušena. Ve správní praxi není pevně zakotveno strategické plánování ani posuzování dopadů právních předpisů.

               (21)Jednou z hlavních překážek ekonomického rozvoje v Rumunsku je nedostatečná dopravní infrastruktura co do kvality i kvantity. S cílem řešit související nedostatky a v reakci na doporučení přijalo Rumunsko na podzim roku 2016 hlavní dopravní plán. Pro urychlení investic do silniční infrastruktury bylo řízení investic do infrastruktury odděleno od orgánu odpovědného za správu infrastruktury. V roce 2016 byl zřízen subjekt, který by měl reformovat železniční systém a měl by začít fungovat do poloviny roku 2017.

               (22)Rumunsko má v poslední době jeden z nejvyšších podílů investic v EU. V roce 2016 však veřejné investice klesly, a to i vzhledem k nízkému čerpání finančních prostředků EU. Vysoká míra čerpání a účinné využívání prostředků EU jsou zásadní pro to, aby Rumunsko plně využilo svého potenciálu pro rozvoj v klíčových odvětvích, jako jsou zejména doprava nebo oblast odpadů. Na kvalitu veřejných investic měly mimo jiné dopad nedostatky v oblasti řízení a změna priorit. I přes doporučení bylo dosaženo jen malého pokroku při stanovování prioritních projektů a při přípravě veřejných investic. Od srpna 2016 sice musí ministerstva zvažovat ve svých plánech výdajů investiční priority, ale žádné další kroky směrem k posílení úlohy ministerstva financí při stanovování prioritních investičních projektů a k lepší koordinaci při přípravě veřejných investičních projektů mezi ministerstvy učiněny nebyly. Stále se čeká na přijetí národního plánu nakládání s odpady a programu pro předcházení vzniku odpadů, který měl být přijat do konce roku 2016. Rovněž jsou potřebné plány na zlepšení správy věcí veřejných a prosazování regulace, aby mohly být finanční prostředky Rumunska i EU směrovány tak, aby bylo dosaženo norem EU v oblasti životního prostředí.

               (23)Účinné zadávání veřejných zakázek je klíčem k dosažení strategických cílů a řešení klíčových politických problémů v Rumunsku, včetně účinného vynakládání veřejných prostředků, modernizace veřejné správy, boje proti korupci a podpory inovací a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Je to rovněž nezbytné pro získání důvěry občanů ve veřejné orgány a v demokracii. Rumunsko nedávno přijalo opatření k uplatňování strategie a akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek. V návaznosti na zákon o zadávání veřejných zakázek, který je v platnosti od května 2016, byly koncem roku 2016 přijaty prováděcí právní předpisy a na prevenci korupce a kontrolu se zaměřuje národní program pro zadávání veřejných zakázek. Nicméně zatím nebylo dokončeno několik klíčových opatření této strategie, například posílené kontroly a další opatření pro boj proti korupci, realizace elektronického zadávání zakázek a školení úředníků odpovědných za zadávání veřejných zakázek.

               (24)Více než 45 % rumunského obyvatelstva žije ve venkovských oblastech, které i nadále značně zaostávají za městskými oblastmi, pokud jde o vzdělání a zaměstnání, přístup ke službám a infrastruktuře a materiální blahobyt. V reakci na doporučení, že je třeba zlepšit přístup k integrovaným veřejným službám, rozšířit základní infrastrukturu a podporovat diverzifikaci hospodářství zejména ve venkovských oblastech, přijalo Rumunsko v roce 2016 komplexní soubor opatření na rozvoj venkova, na modernizaci malých zemědělských podniků, na podporu jiných než zemědělských malých a středních podniků, na investice do infrastruktury, včetně sociálních služeb a vzdělávání, a na formalizaci zaměstnání. Jejich dlouhodobý úspěch bude záviset na schopnosti zavést pilotní akce ve větším měřítku a účinně zacílit a čerpat dostupné finanční prostředky EU.

               (25)Státní podniky hrají v hospodářství významnou úlohu, zejména v odvětvích klíčové infrastruktury. Nedostatky v oblasti správy státních podniků mají za následek jejich nižší ziskovost ve srovnání se soukromými podniky, což má negativní dopad na veřejné finance. Rumunsko dosáhlo v reakci na doporučení při zlepšování správy a řízení státních podniků významného pokroku. Na podzim roku 2016 byly rychle přijaty předpisy na podporu nejdůležitější legislativy týkající se správy a řízení státních podniků. Legislativní rámec vychází z osvědčených mezinárodních postupů v oblasti transparentnosti při jmenování členů správních rad a řízení státních podniků a poskytuje ministerstvu financí zvláštní pravomoci při kontrole a vymáhání práva. Byla rovněž přijata opatření na zvýšení povědomí o nových pravidlech mezi místními orgány a byly zveřejněny údaje o rozpočtech státních podniků. Zpoždění při jmenování odborných vedoucích pracovníků však vzbuzuje obavy o další realizaci.

               (26)Konkurenceschopnost Rumunska doplácí na nedostatky v nenákladové konkurenceschopnosti a strukturální překážky, které brání přechodu na hospodářství s vyšší přidanou hodnotou a k nimž patří i složité správní postupy. V reakci na doporučení přijalo Rumunsko v roce 2016 několik legislativních aktů ke zjednodušení (několika málo) správních postupů a usnadnění vztahu mezi občany a veřejnou správou.

               (27)Na všech úrovních přetrvává korupce, která zůstává překážkou pro podnikání. Rumunsko dosáhlo značného pokroku, pokud jde o většinu reforem soudního systému a boj proti korupci na vysoké úrovni. Nadále je však třeba v těchto oblastech podniknout klíčové kroky, aby byly reformy udržitelné a nezvratné. Určitého pokroku bylo dosaženo při přípravě dalších opatření k předcházení korupce a boji proti ní, zejména v rámci místní samosprávy, avšak stále přetrvávají významné problémy při účinném provádění národní protikorupční strategie přijaté v roce 2016. Je třeba vyvinout úsilí o respektování nezávislosti soudnictví v rumunském veřejném životě, dokončit reformy trestního a občanského zákoníku a zajistit účinnost při provádění soudních rozhodnutí. Rumunsko dostává doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Rumunsku zahrnuty.

               (28)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska a zveřejnila ji ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (29)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  11
                se promítlo zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Rumunsku v období 2017–2018:

               1.V roce 2017 zajistit plnění doporučení Rady ze dne [XX] s cílem napravit významné odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. V roce 2018 provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což se promítne do značného fiskálního úsilí pro rok 2018. Zajistit plné uplatňování fiskálního rámce. Posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní. Bojovat proti nehlášené práci mimo jiné tím, že bude zajištěno systematické využívání integrovaných kontrol.

               2.Posílit cílené politiky aktivace a integrované veřejné služby, přičemž je třeba se zaměřit na osoby, které jsou od trhu práce nejvíce vzdáleny. Přijmout právní předpisy ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy. Zřídit transparentní mechanismus pro stanovování minimální mzdy, a to po konzultaci se sociálními partnery. Zlepšit přístup ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému, zejména pro Romy a děti ve venkovských oblastech. V oblasti zdravotní péče přejít na péči ambulantní a potlačovat neoficiální platby.

               3.Přijmout právní předpisy pro zajištění profesionální a nezávislé veřejné služby při uplatňování objektivních kritérií. Posílit proces stanovování prioritních projektů a přípravy v oblasti veřejných investic. Zajistit včasné, úplné a udržitelné provádění národní strategie pro zadávání veřejných zakázek.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 522 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 88 final.

                     (7)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (10)
                  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak i na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (11)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 322 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Belgie na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které je Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Belgie by jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzké provázanosti ekonomik hospodářské a měnové unie, měla zajistit plné a včasné provedení uvedeného doporučení.

               (2)Dne 26. února 2016 zveřejnila Komise svou zprávu o Belgii pro rok 2016
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015; obsahovala rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu
                  8
               . Analýza Komise vede k závěru, že Belgie se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Slabší vnější výkonnost v kombinaci s vysokým veřejným zadlužením může do budoucna představovat riziko. Nedávný vývoj však naznačuje zlepšení konkurenceschopnosti. Nápravná opatření, včetně zpomalování růstu mezd a snižování příspěvků na sociální zabezpečení, vedla k pomalejšímu růstu nákladů práce. Veřejný dluh se nesnižuje, ale krátkodobá rizika se jeví jako mírná.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Podle článku 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  9
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Program stability z roku 2016 uvádí, že rozpočtový dopad způsobený mimořádným přílivem uprchlíků v letech 2015 a 2016 a mimořádnými bezpečnostními opatřeními v roce 2016 je značný, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise dosáhly v roce 2015 způsobilé dodatečné výdaje na uprchlíky 0,03 % HDP, zatímco dodatečný dopad v roce 2016 se odhaduje na 0,17 % HDP u výdajů na uprchlíky a na 0,12 % HDP u bezpečnostních opatření. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují tyto dodatečné výdaje zohlednit s ohledem na to, že příliv uprchlíků, stejně jako závažnost teroristické hrozby, jsou mimořádné události, dopad na belgické veřejné finance je značný a udržitelnost by nebyla ohrožena povolením dočasného odchýlení se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Požadovaná korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2015 proto byla s ohledem na dodatečné náklady na uprchlíky snížena. Ve vztahu k roku 2016 bude konečné posouzení, včetně způsobilých částek, provedeno na jaře 2017 na základě konstatovaných údajů poskytnutých belgickými orgány.

               (6)Na Belgii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Dne 18. května 2016 Komise vydala zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, jelikož Belgie v roce 2015 nedosáhla dostatečného pokroku při plnění pravidla pro zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že kritérium zadlužení by mělo být považováno za splněné. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje postupné zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 2,6 % HDP v roce 2015 na –0,2 % HDP v roce 2019. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, se očekává do roku 2018. Přepočítané strukturální saldo
                  10
                však v roce 2018 stále naznačuje strukturální schodek ve výši 0,4 % HDP. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 dosáhnout vrcholu s hodnotou 106,2 % HDP a poté se má do roku 2019 snížit na 99,6 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření nutná ke splnění plánovaných cílových schodků od roku 2017 však nebyla dostatečně upřesněna. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko, že za předpokladu nezměněné politiky dojde v roce 2016 i v letech 2016 a 2017 posuzovaných společně k výrazné odchylce od doporučené korekce. V případě, že byl rozpočtový dopad mimořádného přílivu uprchlíků a mimořádných bezpečnostních opatření z posouzení vyloučen, předpokládaná odchylka v roce 2016 již není výrazná. Podle prognózy Belgie v roce 2016 nedodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a po skončení přechodného období v roce 2017 ani doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že existuje riziko, že Belgie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V roce 2016 i 2017 budou proto k zajištění souladu s uvedenými ustanoveními třeba další opatření.

               (7)Vysoké veřejné zadlužení má vazbu na slabou výkonnost v oblasti vývozu a konkurenceschopnosti. Jak ukazují ztráty podílu na celosvětovém trhu, vnější výkonnost se od roku 2000 zhoršila; přispěla k tomu orientace vývozu převážně na méně dynamické trhy. Negativní trend u podílu na trhu se v posledních letech zastavil, avšak akumulované ztráty zůstávají vysoké. Vývozní kapacitu země také snižuje specializace na segmenty trhu, které jsou ve značné míře vystaveny cenové soutěži. To je obzvláště problematické vzhledem k vysokým nákladům práce. Náklady na jednotku pracovní síly rychle vzrostly v důsledku nízkého růstu produktivity a zejména rychlého růstu mezd. Posledně jmenovaný jev lze připsat některým aspektům systému stanovování mezd. Na jedné straně byly marže pro růst reálných mezd opakovaně nastaveny příliš vysoko. Na druhé straně inflace opakovaně předčila očekávání a inflaci v sousedních zemích. Strukturální diference mezi mírami jádrové inflace v Belgii a v sousedních zemích je způsobena hlavně vyšším růstem cen služeb a suboptimálním fungováním maloobchodního trhu. Tato inflace se prostřednictvím všeobecně praktikované automatické indexace mezd přenesla na růst mezd. Uvedené faktory společně snížily efektivitu značně koordinovaného systému stanovování mezd. Belgické orgány v nedávných letech do procesu stanovování mezd zasáhly, aby zastavily pokles konkurenceschopnosti a jeho negativní dopad na vývozní výkonnost a zaměstnanost. Byla zavedena opatření zpomalující růst mezd, včetně limitů zvýšení reálných mezd a pozastavení mechanismů indexace mezd. Snižují se také příspěvky na sociální zabezpečení. Nicméně pro zajištění trvalého charakteru nápravy jsou třeba strukturální reformy rámce pro stanovování mezd v souladu s doporučeními Rady z minulých let. Přestože má vláda v úmyslu změnit zákon o podpoře zaměstnanosti a preventivní ochraně konkurenceschopnosti (Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité – „zákon z roku 1996“), na jehož základě sociální partneři každé dva roky stanoví „mzdovou normu“, dosud bylo dosaženo jen malého pokroku. Vytvoření formálnější vazby mezi mzdami a produktivitou by pomohlo zabezpečit nedávné zisky a zabránit opakování dřívějších problémů.

               (8)V celkovém fungování trhu práce došlo k určitému pokroku. Díky opatřením zmenšujícím daňový klín a změnám systému dávek v nezaměstnanosti se zvýšily pobídky k práci. Výrazné diferenciály v zaměstnanosti určitých skupin populace však nadále způsobují chronicky nedostatečné využití pracovních sil, obzvláště u osob s nízkou kvalifikací, mladých lidí, starších osob a osob z přistěhovaleckého prostředí. Mezní míry daně při vstupu nebo návratu na trh práce navíc vedou k neaktivitě a pastem nízké mzdy u příjmu druhé výdělečně činné osoby, jednočlenných domácností a rodičů samoživitelů. Je proto důležité doladit a provést opatření podporující přechod z neaktivity nebo nezaměstnanosti do zaměstnání. Nerovnosti v dosaženém vzdělání, jež souvisejí se socioekonomickým zázemím, patří mezi nejvyšší v EU a slabé výsledky v oblasti vzdělávání částečně vysvětlují zjištěné horší skóre osob z přistěhovaleckého prostředí nebo mladých lidí s nízkou kvalifikací. V současnosti zaváděné reformy v oblasti vzdělávání jsou zaměřeny především na řešení předčasného ukončování školní docházky, předškolní vzdělávání a péči. Usilují také o zlepšení kvality a relevance systému odborné přípravy. Tyto reformy by mohly usnadnit hladší přechod k ekonomice založené na znalostech a stále více orientované na služby, a také zmírnit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a přetrvávající nedostatek pracovních sil u některých povolání. Velmi nízká míra aktivity a zaměstnanosti starších pracovníků vyžaduje opatření podporující aktivní stárnutí a poptávku trhu práce po starších pracovnících. Mohla by být také na místě další daňová opatření usnadňující vstup na trh práce.

               (9)Existuje dosud značný prostor pro zlepšení nenákladového rozměru vnější konkurenceschopnosti. K zajištění a posílení stávající úrovně blahobytu by měl být kladen větší důraz na zvyšování produktivity a investice do znalostního kapitálu. To vyžaduje trvalý impuls pro produkty a související služby na vyšší úrovni hodnotového řetězce, na základě lepší výkonnosti v oblasti inovací a využívání výsledku výzkumu a vývoje. Belgie má i přes svůj kvalitní systém veřejného výzkumu relativně málo rychle rostoucích firem v inovativních sektorech. Podnikatelské prostředí mimoto trpí administrativní a regulační zátěží, která brání vytváření a expanzi společností. Požadavky na podíl na kapitálu a omezení v oblasti hlasovacích práv, právní formy a multidisciplinárních činností brzdí tržní dynamiku, pokud jde o podnikatelské služby. Provozní omezení a omezení oblastí, v nichž si mohou obchodníci zřídit své prostory, mají stejný účinek u maloobchodu. Také v soudním systému existují nedostatky snižující efektivitu, například malé rozšíření informačních a komunikačních technologií. Tyto faktory společně představují významnou překážku pro soukromé investice. Nedostatečná kvalita infrastruktury a její přetrvávající problémová místa rovněž brzdí růst produktivity a investice. Dopravní síť trpí nejnaléhavějším nedostatkem investic. Díky své zeměpisné poloze a přítomnosti mezinárodních organizací Belgie přilákala mnoho distribučních a logistických center a mezinárodní centrály různých společností. Stále však roste problém přetížení dopravy ve špičce, jenž snižuje atraktivitu země pro zahraniční investory a má vysoké hospodářské a environmentální náklady. Belgie rovněž zřejmě nesplní svůj cíl pro snížení emisí skleníkových plynů pro rok 2020; trpí také značným znečištěním ovzduší. Vzhledem k vysoké koncentraci hospodářské činnosti kolem hlavního města a přístavů představuje nejnaléhavější úkol modernizace základní železniční a silniční infrastruktury a doplnění chybějících spojení mezi hlavními ekonomickými centry. Současně je důležité řešit přetížení dopravy ve špičce zlepšením služeb veřejné dopravy, optimalizací řízení dopravy a eliminací případů narušení trhu a negativních daňových pobídek, jako je příznivé zacházení se služebními automobily.

               (10)Dalším problémem je adekvátnost domácí výroby energie a bezpečnost dodávek obecně. Stárnoucí belgická jaderná zařízení se v důsledku opakovaných výpadků stala nespolehlivým zdrojem a několikrát změněný harmonogram ukončování provozu jaderných elektráren vytvořil klima, které není příznivé pro dlouhodobá investiční rozhodnutí. Výsledkem je vyšší objem dovozu a stále menší bezpečnost dodávek. Přestože se krátkodobá rizika pro dodávky snížila, investiční potřeby v dlouhodobém horizontu jsou dosud značné. Kromě významných nových zdrojů domácí výroby a ještě většího počtu propojovacích prvků jsou třeba inteligentní sítě pro rozvoj řízení poptávky. Vzhledem k velmi dlouhým dodacím lhůtám u velkých energetických projektů a značné potřebě nahrazování kapacity v příštím desetiletí bude nezbytná rychlá akce, zejména v podobě vhodného právního rámce podporujícího nárůst výrobní kapacity.

               (11)Belgie zaznamenala určitý pokrok v reformě daňového systému, zejména díky přesunu zdanění z práce na jiné základy daně, čímž se daňové zatížení práce postupně sníží. Mezeru pomůže zmenšit také snížení daně z příjmů fyzických osob a příspěvků na sociální zabezpečení odváděných zaměstnavateli. Daňový systém je nicméně stále složitý a základy daně snižují zvláštní výjimky, odpočty a snížené sazby. Některé z nich vedou ke ztrátě příjmů, narušení hospodářských podmínek a vzniku značné administrativní zátěže. Uvedený přesun zdanění navíc zřejmě není rozpočtově neutrální. Existuje stále velký prostor pro zdokonalení daňového systému dalším rozšířením základů daně, což umožní jak snížení daňových sazeb, tak i redukci případů narušení. Rovněž existuje značný potenciál pro „ekologický“ přesun zdanění, plynoucí mimo jiné z příznivého daňového zacházení se služebními automobily a kartami pro odběr pohonných hmot, které přispívá ke znečištění, přetížení dopravy a emisím skleníkových plynů.

               (12)V nedávných letech Belgie významně pokročila v reformě penzijního systému. Zákon ze dne 10. srpna 2015 o zvýšení důchodového věku, podmínkách pro předčasný odchod do důchodu a minimálním věku pro vdovský a vdovecký důchod zavádí pro běžné důchody nový minimální věk a kritéria ohledně odpracované doby. I po nedávných reformách je však předpokládané zvýšení poměru výdajů na důchody nadále značné. V minulosti doporučované automatické navázání na změnu střední délky života by snížilo středně- a dlouhodobá rizika pro udržitelnost. V tomto ohledu vláda oznámila záměr zavést důchodový systém založený na kreditech, jenž by umožnil mechanismy automatické úpravy reagující na demografický vývoj. Tyto otázky budou v rámci evropského semestru nadále podrobně monitorovány.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve zprávě o Belgii pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Belgii v období let 2016 a 2017:

               1.Dosáhnout fiskální korekce nejméně o 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a 2017. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Schválit vymahatelné rozdělení fiskálních cílů mezi všechny úrovně státní správy. Zjednodušit daňový systém a odstranit rušivé daňové výdaje.

               2.Za konzultace se sociálními partnery provést zamýšlený přezkum „zákona z roku 1996“ o konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Umožnit vývoj mezd v souladu s produktivitou. Zajistit účinnost aktivačních opatření trhu práce. Pokročit v reformách vzdělávání a odborné přípravy a zajistit podporu v odborné přípravě, zejména pro osoby z přistěhovaleckého prostředí.

               3.Zvýšit inovační kapacitu, zejména podporou investic do znalostního kapitálu. Zvýšit konkurenci v sektorech podnikatelských služeb a maloobchodu odstraněním neodůvodněných omezení týkajících se provozu a zřizování provozoven. Řešit nedostatky v investicích do dopravní infrastruktury a kapacitě pro výrobu energie.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 322 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 71 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 336 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady(ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , která Lucembursko neuvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Lucembursko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby byla uvedená doporučení splněna v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Lucembursku
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení Rady ze dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje docílit v roce 2017 vyrovnaného rozpočtu a v letech následujících pak mírných přebytků, jež by do roku 2020 měly dosáhnout 0,4 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl bude i nadále plněn, a to po celé programové období. Lucembursko však v programu stability ohlašuje změnu svého střednědobého rozpočtového cíle, který má namísto strukturálního přebytku ve výši 0,5 % HDP až do roku 2016 odpovídat strukturálnímu schodku ve výši 0,5 % HDP počínaje rokem 2017. Uvedený program očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP do roku 2020 postupně vzroste na 23,5 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický, s výjimkou let 2017 a 2018, kdy je příznivý. Na základě prognózy Komise z jara 2016 by strukturální přebytek měl podle projekce v roce 2016 klesnout na 1,4 % HDP a v roce 2017 dále na 0,3 % HDP, a tedy zůstat nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Možné budoucí odchylky by byly posouzeny s ohledem na požadavek zachovat strukturální saldo na úrovni střednědobého rozpočtového cíle s tím, že by bylo přihlédnuto k potřebě zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména v oblasti důchodů. Na základě posouzení programu stability a s přihlédnutím k prognóze Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (6)Lucemburské orgány ohlásily hlavní směry komplexní daňové reformy, která by měla začít platit v roce 2017. Tato reforma předpokládá změny zejména v oblasti přímého zdanění, a to jak u fyzických, tak u právnických osob. Jejím záměrem je postupně snížit sazbu daně z příjmů právnických osob (s cílem zvýšit konkurenceschopnost) a zvýšit progresivitu daně z příjmů fyzických osob (s cílem posílit spravedlnost). Současně však hrozí, že navýšení určitých daňových výdajů, zejména v oblasti bydlení, daňovou základnu oslabí. Koncepci lucemburského daňového systému mohou ovlivnit jisté aspekty mezinárodního vývoje, což ukazuje, že přinejmenším část fiskálních příjmů je nejistá. K tomu, aby by byla zajištěna jejich předvídatelnost, by bylo potřeba dále rozšířit daňovou základnu, zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí k bydlení, a více využívat alternativní zdroje včetně ekologických daní. Určitá možnost rozšířit základ daně z příjmů právnických osob plyne v této souvislosti ze zrušení zvláštního daňového režimu pro příjmy z duševního vlastnictví. Přijetí a zavedení daňových reforem bude v rámci evropského semestru nadále pozorně sledováno.

               (7)Lucemburské orgány usilují o diverzifikaci ekonomiky, neboť jsou si vědomy rizik, jež plynou z výrazné závislosti na finančním sektoru. Potenciál otevřít alternativní zdroje růstu nabízejí vzhledem k vysoké úrovni nákladů práce v této zemi činnosti s vyšší přidanou hodnotou. Úspěšná diverzifikace lucemburské ekonomiky tudíž do značné míry závisí na odvětvích, jež jsou na úroveň nákladů práce méně citlivá. Tato odvětví se velkou měrou opírají o výzkum a inovace, jež jsou zpravidla náročnější na technologie a znalosti. Diverzifikaci ekonomiky by mohlo prospět i další rozšíření již nyní úspěšného sektoru nefinančních služeb. Rovněž snížením či odbouráním stávajících překážek investic a inovací, které omezují hospodářský rozvoj, by se uvolnil potenciál pro inovace a diverzifikaci by to napomohlo. Veřejné investice se sice pohybují nad průměrem eurozóny, avšak soukromé investice zaostávají, přitom udržení vysokého objemu investic je k zachování perspektivy růstu klíčové. Z analýzy ve zprávě o Lucembursku vyplývá, že tato země má v EU nejrestriktivnější regulaci služeb podnikům a zřizování maloobchodních provozoven. Největší restrikce se týkají požadavků na držení účastí, hlasovacích práv a multidisciplinárních omezení v sektoru služeb podnikům, jakož i požadavků na provoz a zřizování provozoven v maloobchodu.

               (8)Trvalý růst cen nemovitostí v posledních desetiletích spolu s předpokládanou výraznou populační a zaměstnaneckou dynamikou v letech nadcházejících by se mohly stát překážkou předpokládanému růstu populace a pracovní síly. Takovýto vývoj je o to pravděpodobnější, že vstupem, na němž ekonomika významně závisí, jsou vysoce kvalifikovaní pracovníci ze sousedních zemí, kteří mezi zaměstnanými představují zhruba třetinu. Dynamiku cen nemovitostí k bydlení pohání nesoulad mezi nabídkou a poptávkou, a zejména nedostatek volných kapacit k bydlení za dostupné ceny. Pružnosti nabídky bydlení brání nedostatek stavebních pozemků a suboptimální výkon správy v řízeních o vydání stavebního povolení. Je rovněž pravděpodobné, že významná část daňových úlev poskytovaných podle stávajících pravidel bude vzhledem k nepružné nabídce bydlení kapitalizována do cen nemovitostí. Zvýšit by bylo možno i úsilí o zabezpečení sociálního bydlení za dostupné ceny. Aktuální situace na trhu s bydlením nejenže odrazuje domácnosti od toho, aby se v Lucembursku usazovaly, ale také prohlubuje problém dopravního přetížení a znečišťování životního prostředí. Tlak na odstranění překážek bránících investicím do dopravy a bydlení zvyšují i nové demografické projekce ve zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2015, jež by měly být promítnuty do všech čtyř nadcházejících plánů pro odvětví bydlení, dopravy, průmyslových zón a zelené krajiny.

               (9)Limitujícím faktorem hospodářské diverzifikace může být vývoj mezd v některých odvětvích, jenž nemusí odrážet vývoj produktivity. Vznikají tím další omezení pro ona odvětví, na něž se lze zaměřit, zejména odvětví s vysokou přidanou hodnotou. Za poslední dekádu rostly jednotkové náklady práce v Lucembursku rychleji než ve většině členských států eurozóny. V omezování variability mezd mezi odvětvími hraje roli automatická valorizace mezd prováděná v celé ekonomice, jež může bránit tomu, aby byly rozdíly v produktivitě práce zohledňovány. Nicméně spuštění automatické úpravy mezd bylo odloženo v důsledku přetrvávající nízké inflace, která tak přispěla k mírnému vývoji mezd. Souběžně s jejich slabým vývojem a nárůstem produktu se zmírnily ztráty v nákladové konkurenceschopnosti. Monitorování vývoje mezd je v této souvislosti odůvodněným opatřením.

               (10)Rizikem zůstávají v dlouhodobém horizontu závazky plynoucí ze stárnutí obyvatelstva, zejména pokud jde o náklady na důchody. Lucembursko sice omezilo možnosti předčasného odchodu do důchodu, avšak při odstraňování rozdílu mezi zákonnou a skutečnou věkovou hranicí pro odchod do důchodu učinilo jen omezený pokrok. Návrh zákona, jímž se systémy předčasného odchodu do důchodu mění, byl parlamentu předložen v červenci 2015. Zatímco je však jeden ze systémů zrušen, podmínky k využití dalších byly zjednodušeny. V červenci 2015 byl přijat zákon o reklasifikaci pracovníků s pracovním postižením, který je uplatňován od 1. ledna 2016. Zákon zvýšil možnosti uvedených pracovníků, jak zůstat na trhu práce, a implikuje tak pokles počtu osob, které se systému předčasného odchodu do důchodu účastní. Předčasný odchod do důchodu je však nadále rozšířeným jevem a pobídky k prodloužení pracovního života jsou nevelké. Stále chybí skutečná strategie ke zvládání problematiky stárnutí obyvatelstva, která by starší pracovníky udržela v zaměstnání déle, dávala jim pobídky k návratu do pracovního života a nabízela jim potřebné dovednosti. V parlamentu je nadále projednáván návrh ohledně věku odchodu do důchodu, jehož smyslem je podpořit podniky s více než 150 zaměstnanci, aby zachovávaly pracovní poměry se staršími pracovníky.

               (11)V souladu s důchodovou reformou z roku 2012 by měla být každých pět let od přijetí reformy mapována a vyhodnocována udržitelnost důchodového systému. Vláda potvrdila svůj záměr předsunout toto hodnocení již na rok 2016 namísto původně plánovaného roku 2017 a ustavila pracovní skupinu pro důchody, která je hodnocením pověřena. V rozporu s předchozím doporučením Rady nedošlo k žádnému pokroku, pokud jde o navázání zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu na střední délku života. Lucembursko je jediným členským státem, který na léta 2013–2060 nestanovil další zvyšování zákonné věkové hranice pro odchod do důchodu ani věkové hranice pro předčasný odchod do důchodu. Ve zprávě o stárnutí obyvatelstva za rok 2015 je předpokládaný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva upraven směrem dolů. Tato úprava je však téměř výlučně vysvětlena příznivějšími demografickými projekcemi, a to v kontextu, v němž nebyly přijaty žádné nové reformy. Nicméně i po této úpravě zůstává předpokládaný nárůst výdajů na důchody nejvyšší v EU. Lucembursko navíc čelí rizikům plynoucím z očekávaného nárůstu výdajů na dlouhodobou péči, jejichž podíl na HDP je mezi členskými státy jeden z nejvyšších. Tento vývoj je podle všeho způsoben v EU nejvyšším předpokládaným nárůstem podílu, jejž budou v populaci do roku 2060 zaujímat osoby závislé na péči. Na reformě, která má v oblasti pojištění dlouhodobé péče zajistit dlouhodobou udržitelnost, již proběhly přípravné práce.

               (12)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku za rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (13)Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a zaujala stanovisko
                  9
               , že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet,

               DOPORUČUJE Lucembursku v období 2016–2017:

               1.Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejného důchodového systému cestou dalšího omezování možností k předčasnému odchodu do důchodu, navázání zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu na střední délku života a zesílení pobídek pro delší setrvání v pracovním životě.

               2.Odstranit překážky investic a inovací, jež omezují hospodářský rozvoj v odvětví služeb podnikům. Řešit překážky, jež brání investicím do bydlení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 336 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 84 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 262 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Itálii pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, což si žádá zvláštní sledování a rázná politická opatření. Pro Itálii je zejména důležité, aby se vypořádala s hlavními příčinami permanentně nízké produktivity práce a slabé konkurenceschopnosti a postarala se o to, aby veřejný dluh začal klesat. Obzvláště je potřeba zavést opatření, která by snížila riziko nepříznivých dopadů nejen na italské hospodářství, ale vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii v širším smyslu.

               (7)Dne 28. dubna 2015 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení v období 2013–2015. Dne 27. února 2015 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU, neboť se neočekávalo, že Itálie v letech 2014–2015 učiní dostatečný pokrok, pokud jde o dodržení pravidla o zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že by se v uvedené době mělo kritérium dluhu považovat za splněné.

               (9)Dne 30. dubna 2015, po rozhodném datu pro jarní hospodářskou prognózu, prohlásil italský ústavní soud dočasnou nulovou valorizaci vyšších důchodů v letech 2012–2013 za neústavní. Přesný dopad tohoto rozhodnutí na rozpočet bude záviset na jeho provedení ze strany italské vlády, jehož podobu je nutno ještě ujasnit. Vzhledem k této nové informaci je možné, že vydání zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU bude později uznáno za odůvodněné. Vzhledem k tomu, že ještě nedošlo k provedení výše uvedeného rozsudku ani k bližšímu objasnění, co tato nová situace přinese, lze závěry únorové zprávy v tomto okamžiku považovat za stále v podstatě platné.

               (10)Ve svém programu stability z roku 2015 Itálie požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,4 procentního bodu HDP od požadované korekce směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2016, aby byly zohledněny rozsáhlé strukturální reformy, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podrobnosti těchto reforem, stanovila Itálie ve svém národním programu reforem na rok 2015. Reformy, jež podle programu budou mít dopad na udržitelnost veřejných financí, se týkají těchto oblastí: i) veřejné správy a jejího zjednodušení, ii) trhů produktů a služeb, iii) trhu práce, iv) civilního soudnictví, v) vzdělávání, vi) přesunu daňové zátěže a vii) přezkumu výdajů jako finančního opatření. Podle odhadu italských orgánů má dopad reforem na reálný HDP do roku 2020 činit 1,8 procentního bodu HDP, což se zdá reálné. V případě jejich plného a včasného provedení budou mít tyto reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Za předpokladu, že italská vláda v roce 2015 přijme nezbytná opatření, aby odpovídajícím způsobem vykompenzovala trvalý dopad výše uvedeného rozhodnutí ústavního soudu, a tím zajistí, že: i) se na Itálii bude i nadále vztahovat preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, ii) Itálie zachová dostatečnou rezervu vzhledem k referenční hodnotě uvedené ve Smlouvě a iii) v horizontu čtyř let v rámci programu stability splní střednědobý cíl, lze Itálii v současnosti považovat za způsobilou pro udělení vyžádané dočasné odchylky v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

               (11)V programu stability z roku 2015 se plánuje postupné snižování celkového schodku státního rozpočtu na 2,6 % HDP v roce 2015 a dále na 1,8 % HDP v roce 2018. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření v roce 2017. Podle přepočteného strukturálního salda
                  10
                však bude střednědobého cíle dosaženo až v roce 2018. Dojde-li k uplatnění ustanovení o strukturálních reformách a budou-li dodrženy závazky učiněné v programu stability na rok 2015, pak se dosažení střednědobého cíle do roku 2017 zdá být přiměřené.

               (12)V roce 2015 by poměr veřejného dluhu k HDP měl dosáhnout svého maxima 132,5 % a postupně se snižovat až na 120,0 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Vláda ještě musí upřesnit dodatečné škrty ve výdajích, což jí umožní vyhnout se provedení zákonem stanoveného zvýšení DPH v roce 2016.

               (13)V roce 2015 by Itálie měla zlepšit své strukturální saldo o 0,25 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2015 je předpokládaná strukturální korekce směrem k dosažení střednědobého cíle ve výši 0,3 % HDP v roce 2015 v souladu se závazky Itálie v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k povolené odchylce založené na ustanovení o strukturálních reformách by Itálie měla v roce 2016 zlepšit své strukturální saldo alespoň o 0,1 % HDP. Nicméně za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, hovoří prognóza Komise o zhoršení o 0,2 % HDP, což může mít za následek riziko jistého odchýlení se od stanovených cílů. Proto bude zapotřebí přijmout další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Itálie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (14)Navzdory očekávanému příspěvku Itálie k úsilí o snížení zadlužení, což je pro Itálii zásadní výzvou, došlo při provádění ambiciózního programu privatizace předloženého italskými orgány v roce 2014 k určitému zpoždění. V důsledku toho činily výnosy z privatizace v roce 2014 0,2 % HDP a nedosáhly tak cíle ve výši 0,7 % ročně.

               (15)V průběhu minulého roku podnikla Itálie významné kroky za účelem snížení daňového zatížení práce, které nicméně zůstává vysoké. Množství a rozsah daňových výdajů, zejména snížených sazeb DPH, jsou stále příliš vysoké. Pokud jde o zdanění nemovitostí, bylo dosaženo nepatrného pokroku při reformě katastru nemovitostí, v jejímž rámci je zvláště nezbytné provést revizi zastaralých katastrálních hodnot. Kromě toho zůstaly nevyřešeny otázky přezkumu ekologických daní a odstranění dotací, jež mají nepříznivý vliv na životní prostředí. Pokud jde o ekologické daně, zřídila Itálie výbor, který se má touto problematikou zabývat. Tyto různé otázky řeší zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, jehož provádění se však zpozdilo kvůli nedostatku legislativních dekretů. I přes některá opatření v této oblasti je efektivnost daňového systému v Itálii umenšena rovněž trvale nízkou a současně nákladnou úrovní dodržování daňových předpisů a vysokou měrou daňových úniků (odhadovaných vládou na 91 miliard EUR ročně, tj. 5,6 % HDP). K zajištění správnosti daňových přiznání předložila vláda opatření, u nichž je nyní třeba zajistit plnou funkčnost.

               (16)Pouze omezeného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o trvalé zlepšení efektivnosti a kvality veřejných výdajů na všech úrovních státní správy. Zákonem uložené rozpočtové úspory, a to i na regionální a místní úrovni, nedosahují výše předpokládané v národním programu reforem na rok 2014. Skutečnost, že přezkum výdajů se dosud nestal nedílnou součástí rozpočtového procesu, je břemenem pro jeho celkovou a dlouhodobou efektivnost. Závažné nedostatky i nadále doprovází správu finančních prostředků EU zejména v jižních regionech. Byl sice připraven národní strategický plán pro přístavy a logistiku, ale uskutečněny byly pouze dílčí kroky s cílem zlepšit správu přístavů a jejich spojení s vnitrozemím.

               (17)Italská veřejná správa se stále vyznačuje značnými nedostatky, jež zatěžují podnikatelské prostředí, jakož i schopnost Itálie provádět reformy účinně. Itálie vynaložila a pokračuje ve vynakládání úsilí o zlepšení institucionálního rámce a celkové kvality veřejné správy. Do konce roku 2015 se očekává, že bude provedena ambiciózní reforma ústavy zaměřená především na vyjasnění rozdělení pravomocí na jednotlivých úrovních státní správy. Připravuje se komplexní reforma veřejné správy, jež by řešila otázky fluktuace, mobility a odměňování zaměstnanců. I když byla přijata řada opatření na podporu transparentnosti a nezávislosti národního protikorupčního úřadu, zatím nedošlo k revizi ustanovení o promlčení, která je i jinými mezinárodními organizacemi považována za stěžejní součást boje proti korupci v Itálii. V posledních letech byly podniknuty důležité kroky pro lepší dostupnost spravedlnosti, a to revidováním rozmístění soudů a vytvářením specializovaných soudů, jakož i k redukci poptávky po soudním řízení podporou urovnání sporů mimosoudní cestou. Délka soudního řízení je i nadále velkým problémem a přijaté reformy ještě musí přinést své ovoce.

               (18)Od konce roku 2008 se poměr nesplácených úvěrů italského bankovního sektoru výrazně zvýšil, hlavně pokud jde o expozice bank vůči podnikům. Míra řešení znehodnocených aktiv byla dosud příliš nízká a jejich dostupnost zůstala omezená. Je tomu tak částečně kvůli nedostatečně rozvinutému trhu se soukromými problémovými dluhy v Itálii. Nedávno přijaté právní předpisy se sice zabývaly nedostatky v oblasti správy a řízení největších družstevních bank (banche popolari), ale úloha nadací a malých družstevních bank (banche di credito cooperativo) je upravena formou nezávazných a samoregulačních dohod. Je nutná další restrukturalizace a konsolidace italského bankovního sektoru, aby došlo ke zlepšení účinnosti finančního zprostředkování a podpoře hospodářského oživení.

               (19)V prosinci 2014 byl přijat široce pojatý zmocňovací zákon v oblasti reformy trhu práce („zákon o zaměstnanosti“), který pokračuje v cestě započaté v rámci předchozích reforem. Je v něm pamatováno především na změny právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, systém dávek v nezaměstnanosti, řízení a fungování aktivních a pasivních politik na trhu práce a rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Účinné provádění tohoto zákona bude záviset především na přijetí nezbytných legislativních prováděcích dekretů. Tyto dekrety se zaměřují na využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a na posílení aktivních politik na trhu práce. Vyjednávání na nižší úrovni, jež by mohlo přispět k lepšímu sladění mezd s produktivitou a podpořit přijímání inovativních řešení v rámci podniků, se týká stále ještě pouze malého počtu společností. Dohoda z ledna 2014 o postupech pro usměrňování zastoupení odborů ve výrobním odvětví by mohla pomoci podpořit smluvní vyjednávání na nižší úrovni, zatím však nevstoupila v účinnost. Účast žen na trhu práce patří i přes svůj nárůst k nejnižším v EU. Nezaměstnanost mladých lidí dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 téměř 43 %, přičemž podíl mladých lidí ve věku 15 až 24 let, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je nejvyšší v EU. Některé příčiny lze připsat vzdělávacímu systému, který je stále ještě pod evropským průměrem co do výsledků škol a vyznačuje se poměrně vysokou měrou předčasného ukončování školní docházky. Pouze 54,6 % osob ve věku 15 až 34 let, které během posledních tří let dokončily první a druhou etapu terciárního vzdělávání, našlo zaměstnání, přičemž průměr EU činí 78,6 %. Itálie zažila jeden z nejvyšších nárůstů chudoby a sociálního vyloučení v EU, což mělo dopad především na děti. Systémy sociální pomoci zůstávají roztříštěné a neschopné na tuto výzvu reagovat, což vede k velké neefektivitě v oblasti nákladů.

               (20)Řada omezení hospodářské soutěže stále brání řádnému fungování trhů s produkty a službami. Na projednání v parlamentu čeká zákon odstraňující některé překážky v řadě odvětví, včetně pojišťovnictví, telekomunikací a distribuce paliv. Na významné překážky lze dosud narazit v jiných důležitých oblastech, mj. u místních veřejných služeb, letišť a přístavů, právních služeb, bankovnictví, lékáren a zdravotní péče. Zásadní nedostatky přetrvávají v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to navzdory širšímu využívání jejich centralizovaného zadávání. Místní veřejné služby, které vykazují jasné známky neefektivnosti, zůstávají chráněny před konkurencí, což má negativní dopad i na veřejné finance. Otevřená nabídková řízení se používají pro malý podíl zakázek, zatímco valná většina smluv je uzavřena prostřednictvím interních nebo podobných postupů.

               (21)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (22)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Itálie, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (23)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (24)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Itálie by měla rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

               DOPORUČUJE Itálii v období 2015–2016:

               1.Za pomoci nezbytných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,25 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016, při zohlednění odchylky povolené pro účely provádění významných strukturálních reforem. Bezodkladně a důsledně provést program privatizace a využít výnosů z ní k dosažení dalšího pokroku při odpovídajícím snižování míry hrubého veřejného dluhu. Do září 2015 provést zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, zejména revizi  daňových výdajů a katastrálních hodnot, jakož i opatření, která mají zlepšit dodržování daňových předpisů.

               2.Přijmout zamýšlený národní strategický plán pro přístavy a logistiku a podpořit tak prostřednictvím lepších spojení intermodální dopravu. Zajistit plnou funkčnost Agentury pro územní soudržnost a dosáhnout tak výrazného zlepšení při správě finančních prostředků EU.

               3.Přijmout a provést připravované zákony, jejichž cílem je zlepšit institucionální rámec a modernizovat veřejnou správu. Do poloviny roku 2015 provést revizi ustanovení o promlčení. Zajistit, aby reformy přijaté za účelem zvýšení efektivnosti civilního soudnictví pomohly zkrátit délku řízení.

               4.Do konce roku 2015 zavést závazná opatření na odstranění zbývajících nedostatků v oblasti správy a řízení bank, zejména pokud jde o úlohu nadací, a přijmout opatření s cílem urychlit plošné snížení nesplácených úvěrů.

               5.Přijmout právní předpisy pro využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a posílení aktivních politik na trhu práce. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí vytvořit účinný rámec pro smluvní vyjednávání na nižší úrovni. Jako součást úsilí v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí přijmout a realizovat plánovanou školní reformu a rozšířit odborně zaměřené terciární vzdělávání.

               6.Provést program zjednodušování regulačního prostředí na období 2015–2017 a snížit tak administrativní a regulační zátěž. Přijmout opatření na podporu hospodářské soutěže ve všech odvětvích, na něž se vztahují právní předpisy o hospodářské soutěži, a přijmout rozhodná opatření s cílem odstranit zbývající překážky. Zajistit, aby zakázky na místní veřejné služby, jež nejsou v souladu s požadavky pro zadávání zakázek interním poskytovatelům, byly napraveny nejpozději do konce roku 2015.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8806 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902 final.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 31 final.

                     (10)
                  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 265 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Lucemburska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  4
                přednesla své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2015
                  5
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  6
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu o mechanismu varování
                  7
               , ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Lucembursku pro rok 2015
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Lucembursko učinilo v plnění jemu určených specifických doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability na rok 2015 plánuje jeho vláda snížení celkového přebytku z 0,6 % HDP v roce 2014 na 0,1 % HDP v roce 2015. Poté jej znovu plánuje zvýšit na 0,9 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje po celé programové období zachovat střednědobý cíl – strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability má vláda v úmyslu udržet poměr veřejného dluhu k HDP hluboko pod 60 % referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Očekává se, že během programového období se bude míra zadlužení pohybovat kolem 24 %, přičemž v roce 2016 dosáhne nejvyšší hodnoty mírně nad úrovní 24 % a poté do roku 2019 klesne pod 24 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, je pro rok 2015 optimistický a po tomto roce realistický. Provádění rozpočtových opatření po roce 2016 je však ohroženo. Podle prognózy Komise z jara 2015 zůstane  v letech 2015 a 2016 strukturální saldo na úrovni střednědobého cíle. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Lucembursko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Lucemburský fiskální rámec byl výrazně posílen přijetím střednědobého rozpočtového rámce a zřízením fiskální rady. Je však třeba řešit významné nedostatky, pokud jde o pravidelné zveřejňování meziroční fiskální statistiky, která má velký význam pro sledování rozpočtového vývoje v reálném čase.

               (9)Očekávaný pokles příjmů ze spotřební daně v důsledku změny zákona o elektronickém obchodu ukazuje na to, že minimálně jedna část daňových příjmů je nestabilní. Aby byla lépe zajištěna jejich předvídatelnost, bylo by potřeba dále rozšířit daňovou základnu a harmonizovat zdanění, zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí, a více využívat alternativní zdroje včetně ekologických daní. Byly zahájeny přípravné práce na komplexní daňové reformě (vstoupit v platnost má v roce 2017).

               (10)Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je navzdory nedávné reformě důchodového systému ohrožena růstem výdajů na důchody a trvalým nárůstem výdajů na dlouhodobou péči. Pojištění dlouhodobé péče má v roce 2015 vykázat schodek
                  9
                a jeho rezervy se mají postupně snižovat, takže již v roce 2017 budou pod úrovní zákonného minima ve výši 10 % výdajů. V rozpočtu na rok 2015 byla přijata některá potenciálně úsporná opatření
                  10
               . Plánovaná reforma pojištění dlouhodobé péče, jejímž cílem je poskytnout potřebným osobám dlouhodobou péči s odpovídající úrovní služeb a zajistit odpovídající financování, se dosud nepromítla do právních předpisů. Reforma důchodového systému z roku 2012 nebyla dost ambiciózní: propastí mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu se zabývala pouze zčásti. Nadále existuje několik možností předčasného odchodu do důchodu. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v porovnání s ostatními zeměmi EU velmi nízká. Byl připraven legislativní návrh související s reformou důchodového systému, který mění zákoník práce (ohledně věku odchodu do důchodu). Návrh sestává z balíčku opatření, jehož cílem je udržet starší pracovníky v zaměstnání.

               (11)Lucemburské hospodářství je charakterizováno značnými rozdíly v produktivitě práce v různých hospodářských odvětvích, přičemž produktivita ve finančním sektoru je oproti nefinančním odvětvím dvojnásobná. To znamená, že větší variabilita reálných odvětvových mezd – v souladu s odvětvovou produktivitou práce – by mohla podpořit přesun pracovní síly do nových konkurenceschopných odvětví nebo do odvětví, která trpí ztrátou nákladové konkurenceschopnosti. Nezbytným odvětvovým úpravám mezd v dlouhodobém horizontu stále brání překážky.

               (12)Navzdory obecně dobře fungujícímu trhu práce a vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni je v Lucembursku relativně nízká míra zaměstnanosti starších pracovníků, žen a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Účinné aktivační politice brání institucionální překážky. Probíhají práce na důležité reformě veřejných služeb zaměstnanosti, jež má vést k poskytování individuálního poradenství uchazečům o zaměstnání; reforma však ještě není dokončena. Byl sice vypracován návrh reformy odborného vzdělávání a přípravy a středoškolské reformy v zájmu zlepšení výsledků ve vzdělávání, zejména osob se znevýhodněným sociálně-ekonomickým zázemím, nebyl však přijat. Oznámená opatření týkající se mateřské dovolené a příspěvku na vzdělání, jakož i plánovaná reforma rodičovské dovolené by mohly přispět ke zvýšení účasti žen na trhu práce. Překážky bránící druhým výdělečně činným osobám v práci vyplývají ze systému „společného zdanění“ a ze stávající podoby systému sociálních dávek. Navzdory vysoké míře dosaženého vzdělání na terciární úrovni jsou výsledky vzdělávání stále neuspokojivé a nadále je obtížné zlepšit situaci osob z přistěhovaleckého prostředí a mladých lidí s nízkou kvalifikací. Nabídka na trhu práce se stále potýká s potížemi souvisejícími s institucionálními faktory a se stávající podobou systému sociálních dávek, jež jsou zdrojem problémů na trhu práce.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Lucemburska a domnívá se
                  11
               , že Lucembursko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Lucembursko by mělo rovněž zajistit, aby uvedená doporučení byla včas a plně provedena,

               DOPORUČUJE Lucembursku v období 2015–2016:

               1.Rozšířit daňovou základnu, zejména v oblasti spotřební daně, periodické daně z nemovitostí a ekologických daní.

               2.Snížit rozdíl mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu, a to omezováním předčasných odchodů do důchodu a provázáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu se změnami ve střední délce života.

               3.V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy provést reformu systému stanovování mezd s cílem zajistit, aby vývoj mezd odpovídal produktivitě, zejména na odvětvové úrovni.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8808 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, rozpočet na rok 2015, k dispozici na adrese

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  Opatření 255 a 256 rozpočtu na rok 2015, k dispozici na adrese

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.