title: Možnosti případného založení Evropské nadace pro demokracii (EED) Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 29. března 2012 o způsobu a podmínkách možného založení Evropské nadace pro demokracii (END) (2011/2245(INI))

text:
               6.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               CE 257/13

         Čtvrtek, 29. března 2012Možnosti případného založení Evropské nadace pro demokracii (EED)
   P7_TA(2012)0113
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 29. března 2012 o způsobu a podmínkách možného založení Evropské nadace pro demokracii (END) (2011/2245(INI))
   2013/C 257 E/03

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložil Alexander Graf Lambsdorff za skupinu ALDE, o způsobu a podmínkách možného založení Evropské nadace pro demokracii (B7–0391/2011),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 7. července 2011 o vnější politice EU na podporu demokracie (1),

               —

               s ohledem na články 2, 6, 8 a 21 Smlouvy o Evropské unii,

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství (2), a zejména bod 10 tohoto usnesení,

               —

               s ohledem na svá usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství – východním rozměru (3) a o přezkumu evropské politiky sousedství – jižním rozměru (4),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o výroční zprávě o dodržování lidských práv ve světě v roce 2009 a o politice Evropské unie v této oblasti (5),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 25. dubna 2002 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o úloze Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích (6),

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva – EIDHR) (7),

               —

               s ohledem na dohody uzavřené mezi Evropskou unií a třetími zeměmi a doložky o lidských právech a demokracii obsažené v těchto dohodách,

               —

               s ohledem na závěry Rady ze dne 18. května 2009 na téma „Podpora demokratické státní správy: směrem k posílenému rámci EU“,

               —

               s ohledem na tři soubory závěrů Rady: ze dne 22. října 2009 o podpoře demokracie v oblasti vnějších vztahů EU, závěry ze dne 13. prosince 2010, které obsahují zprávu o pokroku za rok 2010 a seznam pilotních zemí, a závěry ze dne 20. června 2011 o evropské politice sousedství,

               —

               s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 25. května 2011 o novém přístupu k sousedství, jež prochází změnami (COM(2011)0303),

               —

               s ohledem na sdělení Komise o partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím (COM(2011)0200)),

               —

               s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci k evropské politice sousedství přijaté dne 20. června 2011 na 3101. zasedání Rady,

               —

               s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci k evropské nadaci pro demokracii přijaté dne 1. prosince 2011 na 3130. zasedání Rady,

               —

               s ohledem na tematické a geografické finanční nástroje Komise týkající se demokratizace a lidských práv (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva, nástroj pro evropské sousedství a partnerství atd.),

               —

               s ohledem na podporu vyjádřenou založení END v dopise, který dne 25. listopadu 2011 obdržel předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek a VP/MK Catherine Ashtonová,

               —

               s ohledem na čl. 121 odst. 3 a článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0061/2012),

               A.

               vzhledem k tomu, že smlouvy EU zakotvují všeobecná lidská práva a demokracii jako základní hodnoty Unie a zásady a cíle její vnější činnosti;

               B.

               vzhledem k tomu, že článek 8 Smlouvy o fungování Evropské unie stanovuje zásadu začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, neboť uvádí, že Unie by měla veškerou svou činností směřovat k odstranění nerovností a podpoře rovného zacházení pro muže a ženy;

               C.

               vzhledem k tomu, že v rámci svého akčního programu na podporu demokracie v rámci vnějších vztahů EU vyjádřila Rada svou vůli zlepšit soudržnost a účinnost své podpory, přesto však došlo jen k omezenému pokroku v tomto směru;

               D.

               vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 7. července 2011 o vnější politice EU na podporu demokracie uvítal iniciativu spočívající v založení Evropské nadace pro demokracii,

               E.

               vzhledem k tomu, že založení END podpořilo v dopisu zaslaném předsedovi Evropského parlamentu Jerzymu Buzkovi a VP/MK Catherine Ashtonové několik významných zastánců lidských práv včetně nositelů Sacharovovy ceny Aun San Su Ťij a Aljaksandra Milinkieviče;

               F.

               vzhledem k tomu, že EU a její členské státy dosud v praxi nerealizovaly opravdu soudržný a strategický přístup v otázkách spojených s demokratizací, který by uznal podporu demokracie jako oblast, která si zaslouží zvláštní pozornost;

               G.

               vzhledem k tomu, že události tzv. arabského jara a v zemích východního sousedství prokázaly, že je třeba, aby se EU okamžitě angažovala strategičtějším způsobem v zemích a s autoritářskými režimy a v zemích, které usilují o demokratické reformy, přičemž by se mělo vycházet z nového a odlišného přístupu, aby se obnovila důvěryhodnost a zajistila včasná pomoc v rámci procesu přechodu k demokracii; vzhledem k tomu, že vytvoření evropské nadace pro demokracii by mohlo být jednou z nejjednoznačnějších reakcí EU na výzvy demokratizace v našem sousedství i mimo ně;

               H.

               vzhledem k tomu, že ženy hrají zásadní úlohu v procesech demokratizace a při zajišťování úspěchu společenských hnutí;

               I.

               vzhledem k tomu, že nedávné události v severní Africe a na Blízkém východě ukázaly, že ženy jsou rozhodujícími aktéry demokratických změn a že často dochází k porušování práv žen, neboť ženy jsou více vystaveny riziku chudoby a jsou marginalizovány v politickém, sociálním a hospodářském životě jejich země;

               J.

               vzhledem k tomu, že povstání v severní Africe a na Blízkém východě jednoznačně poukázaly na to, že je třeba řešit nestabilitu a nedemokratické režimy v zemích v sousedství EU, neboť to má význam i z hlediska bezpečnosti a stability v samotné Evropě;

               K.

               vzhledem k tomu, že je třeba, aby byl posílený přístup k podpoře demokracie a lidských práv, který byl přijat v rámci politiky sousedství EU a tzv. agendy pro změnu, doprovázen zvýšenou připraveností rychle a důsledně reagovat na vývoj související s demokracií a právním státem;

               L.

               vzhledem k tomu, že evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) se zaměřuje na naléhavá opatření ve prospěch zastánců lidských práv v ohrožení, včetně novinářů a příslušníků opozice, a na opatření dlouhodobějšího charakteru, která doplňují stávající geografické nástroje EU;

               M.

               vzhledem k tomu, že politické strany, přední politické osobnosti (např. disidenti, představitelé opozice, vůdci mládežnických organizací), společenská hnutí, představitelé občanské společnosti, kultury a sdělovacích prostředků (např. novináři, blogeři, aktivisté sociálních médií a umělci) s jasným programem, jehož cílem je zlepšení demokracie, i nadále plní zásadní úlohu v rámci jednotlivých demokracií a demokratizačních procesů; vzhledem k tomu, že v důsledku nedostatku finančních prostředků, omezenému mandátu a zdlouhavým procesům v rámci nástroje EIDHR byla podpora těchto aktérů v minulosti omezena;

               N.

               vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční věci podpořila iniciativu k vytvoření evropské nadace pro demokracii (END); vzhledem k tomu, že kroky ke zřízení nadace postupují svižně kupředu, je naléhavě zapotřebí dosáhnout dohody o podrobných aspektech jejího fungování;

               1.

               předkládá Radě toto doporučení, přičemž ji naléhavě vyzývá, aby:

                           a)

                           zajistila, aby END přinesla strategičtější a političtější přístup EU k podpoře demokracie tím, že poskytne cílenou, flexibilní a včasnou pomoc vycházející z přístupu zdola nahoru, v rámci něhož bude možno v případě potřeby změnit program, pokud je to nezbytné k usnadnění přechodu k demokracii v partnerských zemích;

                           b)

                           prokázala, že pro dosažení výše uvedených cílů je zřízení nového fondu vhodnější a účinnější než revize stávajících nástrojů, zejména EIDHR;

                           c)

                           stanovila jasné poslání a hodnoty END, tak aby měla nadace jasná kritéria pro výběr příjemců svých prostředků, zejména konkrétní metodiku procesu výběru;

                           d)

                           zdůraznila soudržnost a účinnost demokratické podpory EU, jak je stanovena v akčním programu na podporu demokracie v rámci vnějších vztahů EU, a vybavila END mandátem a organizovala její činnosti v tomto duchu;

                           e)

                           požaduje, aby END zajistila dodržování zásady, kdy jednotlivé země přijmou odpovědnost za demokratické procesy a budování demokracie bude probíhat od nejnižších vrstev společnosti směrem k nejvyšším vládním orgánům;

                           f)

                           zajistila, aby END při současné podpoře skutečné a udržitelné demokracie v zemích, které se nacházejí ve fázi před přechodem k demokracii, během něj i po něm, dostala cílený mandát, který by jí umožnil doplňovat opatření na podporu demokracie z jiných nástrojů a rovněž zviditelnit přidanou hodnotu, již přináší tento nový subjekt, přičemž pozornost by měla být převážně, nikoli však pouze, zaměřena na země evropské politiky sousedství;

                           g)

                           získala cenné zkušenosti tím, že se v prvotní fázi (i když ne naprosto) pozornost zaměří na evropské sousedství;

                           h)

                           zajistila, že END bude hrát úlohu, jež bude v souladu s činností orgánů EU a bude ji doplňovat, včetně činnosti Evropského parlamentu, členských států, jejich agentur a nadací, kterým orgány EU poskytují finanční prostředky, přičemž s nimi bude úzce spolupracovat, bude vytvářet partnerství a zamezí zdvojování činností; zejména v souvislosti s podporou demokracie ve Středomoří požaduje komplementaritu a úzkou spolupráci s Evropskou nadací Anny Lindhové;

                           i)

                           zajistila, aby END vytvářela přidanou hodnotu tím, že bude doplňovat a nikoli zdvojovat či omezovat činnosti stávajících nástrojů financování, zejména nástroje EIDHR a nástroje stability; END by mohla zahajovat projekty, které by mohly později pokračovat v rámci nástroje EIDHR nebo v rámci geografických nástrojů, přičemž by vytvořilo programové rozhraní, které zajistí v dlouhodobém měřítku soudržnost a udržitelnost;

                           j)

                           definovala přesnou metodologii, díky níž bude možné již před zahájením každého z projektů zamezit tomu, aby docházelo k překrývání finančních nástrojů, komplikované sítě struktur Společenství a parlamentů (OPPD, ECG atd.), které jsou odpovědné za oblast lidských práv, a END;

                           k)

                           zajistila, aby END na úrovni strategického plánování spolupracovala s dalšími nástroji a strukturami EU zabývajícími se činností v oblasti lidských práv a demokracie, zejména pak s nástrojem EIDHR, nástrojem stability a rámcem podpory Společenství a geografickými nástroji; zajistila řádné a transparentní finanční řízení a nízké správní a náklady na převod prostředků; měla na paměti význam metody Společenství, přičemž by Komise měla být vyzvána k tomu, aby co nejdříve posoudila, jak by nástroje EU mohly v budoucnu zajistit rychlejší mechanismy reakce a jak a kdy by mohl být vytvořen svěřenecký fond EU, pokud by nové finanční nařízení poskytlo patřičný právní základ; zajistila, že pokud bude pro financování END využit i rozpočet EU, nebude to na úkor prostředků nástroje EIDHR, které jsou již nyní omezeny;

                           l)

                           umožnila END, aby působila ve třech fázích: před přechodem k demokracii, v průběhu i po přechodu k demokracii, a aby zahajovala projekty a přinášela inovativní řešení na místě, které by nebyly podporovány ze strany EU z důvodu procedurálních omezení či za účelem snižování rizik; přizpůsobila END tak, aby mohla ve větší míře podstupovat rizika, ale zároveň dodržovala finanční nařízení EU;

                           m)

                           žádá, aby byla zaručena nestrannost volebních pozorovatelských misí EU, a domnívá se proto, že by END neměla začlenit tyto mise mezi své činnosti zaměřené na podporu demokracie;

                           n)

                           oslovila již v rané fázi poskytování finančních prostředků v konkrétní zemi širokou skupinu příjemců, včetně klíčových politických činitelů prosazujících demokracii (např. nově vznikající politické síly, rodící se politické strany, hnutí z řad široké veřejnosti a neregistrované nevládní organizace, odborové organizace), subjektů dohledu, informátorů, individuálních politických aktivistů, kulturních aktérů a aktérů v oblasti nových médií (blogerů a dalších), organizací pro práva menšin a skupin odborníků, aby tak END mohla podporovat široké spektrum aktérů, kteří usilují o demokratické reformy; podporu výše zmíněným politickým aktérům a hnutím poskytovala pluralistickým způsobem;

                           o)

                           zajistila, aby END věnovala zvláštní pozornost zapojení žen do procesu demokratických reforem, a to tím, že bude podporovat ženské organizace a projekty v oblastech s citlivou genderovou tematikou, jako je boj proti násilí, vytváření pracovních příležitostí, a politickou účast rozšířením rovného přístupu ke spravedlnosti a vzdělání pro ženy a dívky a předcházením či ukončením stávajícího porušování práv žen;

                           p)

                           považuje za zásadní, aby END poskytovala všestrannou podporu sdružením v zemích, v nichž probíhá přechod k demokracii, vzhledem k jejich úloze hlavních demokratických aktérů, a aby jim pomohla dosáhnout konsenzu na vnitrostátní úrovni;

                           q)

                           svěřila END pravomoc přidělovat granty přímo vybraným příjemcům, a to nediskriminačním způsobem a za konzultace s místními delegacemi EU, a případně prostřednictvím politických nadací a nevládních organizací s prokazatelnými výsledky úspěšné činnosti v oblasti podpory demokracie; zajistila, aby zejména v úvodní fázi představovalo přerozdělování grantových prostředků účinný mechanismus, jenž END umožní pracovat s partnery v místě, kteří mají potřebné znalosti a mají k dispozici místní infrastrukturu, přičemž se těší důvěře místních obyvatel; konstatuje, že přerozdělování, pokud probíhá v souladu s politickou pluralitou na úrovni EU a funguje prostřednictvím hlavních grantů, by snížilo jak administrativní zátěž pro END, tak i případná rizika;

                           r)

                           zajistila, aby EU mohla uplatňovat politický vliv v souladu se svým rozpočtovým příspěvkem; zřídila nenáročnou, transparentní a politicky reprezentativní správní strukturu, která zajistí vyváženou a nákladově účinnou kombinaci zástupců z členských států a z evropských orgánů, včetně Parlamentu, a nezávislých odborníků a lidí z praxe; zajistila zřetelnou rovnováhu mezi autonomií a nezávislostí END a její odpovědností vůči subjektům, které jí poskytují finanční prostředky, a zajistila nejvyšší možný stupeň finanční bezúhonnosti v jejím účetnictví, přičemž je třeba zvlášť dbát na to, aby finanční prostředky nebyly zneužity ke korupci a aby žádné finanční prostředky nebyly vyplaceny osobě nebo subjektu, který má jakoukoli vazbu na zločinecké nebo teroristické organizace;

                           s)

                           koncipovala END jako administrativně nenáročný, flexibilní a výkonný subjekt sídlící v Bruselu, který bude disponovat přímým mechanismem pro udělování grantů; žadatelé by neměli být nuceni podstupovat zdlouhavá výběrová řízení; spolufinancování ze strany příjemců by nemělo být podmínkou pro získání financování; přidělování grantů by však mělo být podmíněno splněním jasných a jednoznačných kritérií a seznam příjemců by měl být veřejně přístupný; měla by být zavedena vhodná ochranná opatření, která by zamezila podvodům a zneužitím finančních prostředků;

                           t)

                           vytvořila v rámci END vhodné kanály pro strukturovanou spolupráci a koordinaci s aktéry sídlícími jak v Bruselu, tak přímo na místě; zajistila úzkou spolupráci a konzultaci mezi budoucím výkonným výborem a personálem END a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), Komisí a Parlamentem, pokud jde o strategie, cíle a iniciativy v rámci jednotlivých nástrojů EU a strukturovaný dialog mezi delegacemi EU a velvyslanectvími členských států v místě;

                           u)

                           zajistila, aby END měla pevné vztahy se skupinami příjemců a prováděla s nimi často konzultace, a to bez regionálního zastoupení, přičemž by se spoléhala na delegace EU a na místní organizace nebo nezávislé odborníky a osoby z praxe, a tito aby byli důkladně prověřováni s cílem zaručit, že jsou bez jakýchkoli vazeb na zločinecké nebo teroristické organizace;

                           v)

                           zajistila, aby byl zaveden odpovídající systém sledování pro hodnocení účinnosti poskytnutých finančních prostředků;

                           w)

                           domnívá se však, že by mělo být prioritou zřízení END jako vnějšího finančního nástroje EU v jejím institucionálním rámci s cílem zajistit, aby mohl Parlament řádně vykonávat své legislativní a rozpočtové pravomoci, pokud jde o příspěvek EU a její plánovací činnosti;

                           x)

                           zajistila, aby příspěvek EU do rozpočtu END byl poskytován v plném souladu se zásadou řádného finančního řízení a byl spravován zaměstnanci vyškolenými v oblasti plnění finančního nařízení, pokud jde o rozpočet EU, a aby Parlament mohl vykonávat plnou rozpočtovou a legislativní kontrolu, včetně případného monitorování a kontroly využití finančních prostředků ze strany rozpočtového orgánu;

                           y)

                           zajistila, aby Parlament mohl vykonávat rozsáhlý politický dohled na činnostmi a programováním END, a zajistila, aby bylo provádění jeho opatření důkladně monitorováno a hodnoceno nezávislou třetí stranou, mimo jiné tím, že zajistí, aby byl Parlament informován o výročních zprávách END; poskytla Parlamentu dostatečný prostor, aby mohl přispívat ve fázi programování, stanovovat priority a strategické směry činnosti a sdílet svůj tvůrčí potenciál a mezinárodní zkušenosti členských států při podpoře demokratizačních procesů za hranicemi Evropy;

                           z)

                           zajistila, aby byl Parlament zapojen a konzultován v rámci procesu zahájení činnosti a fungování END, mimo jiné politicky vyváženým výběrem poslanců EP do správní rady a výkonného výboru nadace; přezkoumala složení správní rady s cílem zajistit, aby členské státy byly zastoupeny prostřednictvím Rady, a zvýšila zapojení Parlamentu do správní rady a výkonného výboru tohoto nástroje, aby se zajistil řádný vliv v souladu s pravomocemi Parlamentu jakožto jedné ze složek rozpočtového orgánu EU; umožnila Parlamentu, aby přispěl k definování politických a strategických pokynů, priorit, očekávaných výsledků a celkových vyčleňovaných prostředků, z nichž budou smysluplně a systematicky vycházet činnosti nadace;

                           aa)

                           zajistila přezkum dopadu, výkonnosti a přínosu END ve vztahu k nástrojům EU a udržitelnosti financovaných činností; vypracovala patřičné závěry a v případě potřeby upravila vhodným způsobem její velikost, strukturu, mechanismus financování a výkonnou zodpovědnost; zajistila, aby výsledky takovéhoto hodnocení byly předány Parlamentu;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi a členským státům.

      (1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0334.

      (2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0576.

      (3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0153.

      (4)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0154.

      (5)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0489.

      (6)  Úř. věst. C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

      (7)  Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 1.


title: Doporučení Komise ze dne 28. března 2007 o monitorování přítomnosti furanu v potravinách (Text s významem pro EHP )

text:
               29.3.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/56

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 28. března 2007
   o monitorování přítomnosti furanu v potravinách
   (Text s významem pro EHP)
   (2007/196/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V květnu 2004 zveřejnil Úřad pro potraviny a léčiva Spojených států (Food and Drug Administration, FDA) výsledky průzkumu týkajícího se přítomnosti furanu ve výrobcích, které byly tepelně ošetřeny. Přítomnost furanu byla zjištěna v různých potravinách (např. konzervovaných potravinách, příkrmech pro kojence, kávě, polévkách, omáčkách atd.).

               (2)

               Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) měl za to, že tyto výsledky představují naléhavou otázku, a dne 7. prosince 2004 předložil vědeckou zprávu ohledně furanu v potravinách.

               (3)

               V této zprávě došel úřad EFSA k závěru, že podle současných dostupných údajů je rozdíl mezi možnou expozicí člověka a dávkou, která u pokusných zvířat vyvolává karcinogenní účinky, relativně malý a že pro spolehlivější posouzení rizik je zapotřebí dalších údajů o toxicitě a expozici.

               (4)

               Je nezbytné získat v rámci Evropského společenství spolehlivé údaje o přítomnosti furanu v tepelně upravených potravinách, aby EFSA mohl provést spolehlivé posouzení rizik. Zvláštní pozornost by se měla věnovat shromažďování údajů v letech 2007 a 2008. Poté by shromažďování údajů mělo být prováděno rutinně.

               (5)

               Měly by být shromažďovány údaje o prodávaných potravinách ve formě, v které jsou prodávány, bez ohledu na jejich další úpravu (např. mletá káva, džusy a konzervované potraviny, které se před spotřebou neohřívají) a o prodávaných potravinách analyzovaných tak, jak jsou spotřebovávány, tj. analyzovaných po další úpravě v laboratoři (např. uvařená káva a konzervované potraviny, které se před spotřebou ohřívají). V posledním uvedeném případě by se tam, kde je to vhodné, mělo postupovat podle pokynů k přípravě uvedených na obalu. Pokrmy připravované doma z čerstvých surovin (např. zeleninová polévka z čerstvé zeleniny nebo dušená směs masa se zeleninou) by neměly být zahrnuty do tohoto monitorovacího programu, protože pro zkoumání toho, jak metody používané při vaření působí na množství furanu v potravinách, je vhodnější výzkumný projekt.

               (6)

               Aby se zajistila reprezentativnost vzorků v rámci šarže, z níž se vzorky odebírají, měly by být dodržovány postupy odběru vzorků stanovené v části B přílohy nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách (1). Analýza vzorků by měla být provedena v souladu s body 1 a 2 přílohy III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (2).

               (7)

               Je důležité, aby výsledky analýzy a další konkrétní informace potřebné k vyhodnocení výsledků byly pravidelně sdělovány EFSA. Formulář pro podávání zpráv stanoví úřad EFSA. Úřad EFSA zajistí zanesení těchto údajů do databáze,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Aby členské státy v letech 2007 a 2008 prováděly monitorování přítomnosti furanu v potravinách, které byly tepelně ošetřeny. Monitorování by mělo zahrnovat potraviny ve formě, v které jsou prodávány, tzn. bez další úpravy (3), a potraviny ve formě, v které jsou spotřebovány, po další úpravě v laboratoři (4).

               2.

               Aby členské státy pravidelně poskytovaly úřadu EFSA údaje z monitorování s informacemi a ve formátu stanoveném úřadem EFSA.

               3.

               Aby se členské státy řídily postupy odběru vzorků stanovenými v části B přílohy nařízení (ES) č. 333/2007, aby se zajistila reprezentativnost vzorků v rámci šarže, z níž se vzorky odebírají. Příprava vzorku před analýzou by měla být řádně provedena, aby se zajistilo, že množství furanu ve vzorku není pozměněno.

               4.

               Aby členské státy prováděly analýzu furanu v souladu s body 1 a 2 přílohy III nařízení (ES) č. 882/2004.

      V Bruselu dne 28. března 2007.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Viz strana 29 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (2)  Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (3)  Prodávané potraviny ve formě, v které jsou prodávány, tzn. bez další úpravy: např. mletá káva, džusy a konzervované potraviny, které se před spotřebou neohřívají.

      (4)  Prodávané potraviny ve formě, v které jsou spotřebovány, po další úpravě v laboratoři: např. uvařená káva a konzervované potraviny, které se před spotřebou ohřívají. Případně se postupuje podle pokynů k přípravě uvedených na obalu. Pokrmy připravované doma z čerstvých surovin (např. zeleninová polévka z čerstvé zeleniny nebo dušená směs masa se zeleninou) nejsou do tohoto monitorovacího programu zahrnuty.


				|

		52014DC0408

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2014 /* COM/2014/0408 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Irska na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014)
a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států, které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o
Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny
využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o
krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a
vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020
a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.
(4)
Irsko do prosince 2013 podléhalo makroekonomickému
ozdravnému programu. Podle článku 12 nařízení (EU) č. 472/2013
bylo po dobu trvání tohoto programu osvobozeno od sledování a posuzování v
rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. S ohledem
na skutečnost, že Irsko makroekonomický ozdravný program úspěšně
dokončilo, mělo by být nyní plně začleněno do rámce
evropského semestru.
(5)
Dne 13. listopadu 2012 přijala Komise
roční analýzu růstu[5],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[6].
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 Komise zveřejnila
výsledky hloubkového přezkumu Irska[7],
který provedla podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011,
přičemž zohlednila úspěšné dokončení ekonomického
ozdravného programu Irska a tedy skutečnost, že Irsko by nyní mělo
být plně začleněno do rámce evropského semestru. Komise na
základě analýzy dospěla k závěru, že nedávno dokončený
irský makroekonomický ozdravný program výrazně přispěl k
řešení hospodářských rizik a ke snížení nerovnováh.
Přetrvávající makroekonomické nerovnováhy však vyžadují zvláštní sledování
a rozhodná politická opatření. Zejména vývoj ve finančním sektoru,
zadluženost soukromého a veřejného sektoru a s tím související vysoké
hrubé a čisté závazky vůči zahraničí, jakož i situace na
trhu práce ukazují, že rizika stále přetrvávají.
(8)
Dne 17. dubna 2014 předložilo Irsko svůj
národní program reforem na rok 2014 a dne 29. dubna 2014 svůj program
stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy
posuzovány současně.
(9)
Hlavními cíli rozpočtové strategie
nastíněné v programu stability na rok 2014 je napravit nadměrný
schodek do roku 2015 a dosáhnout střednědobého cíle do roku 2018.
Cílem programu je snížit schodek v souladu s doporučeními v rámci postupu
při nadměrném schodku pod 3 % HDP do roku 2015. Program potvrzuje
střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného
strukturálního rozpočtu, což je v souladu s ustanoveními Paktu o
stabilitě a růstu. Pokud jde o období po roce 2015, program na období
2016–2018 předpokládá snížení celkového rozpočtového schodku o
přibližně 1 procentní bod HDP ročně. Jeho cílem je snížit
míru zadlužení z téměř 124 % HDP v roce 2013 na 107 % HDP v roce
2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je z velké míry v souladu s prognózami Komise na rok 2014 a
2015, přičemž existují určité rozdíly, pokud jde o
příspěvky složek poptávky. Program byl schválen nezávislým orgánem
(Irish Fiscal Advisory Council – irská rada pro fiskální záležitosti). Prognózy
orgánů na další roky programu jsou však optimistické. Navíc dosažení
rozpočtových cílů pro rok 2015 není podporováno dostatečně
podrobnými opatřeními. V důsledku toho je prognóza Komise týkající se
schodku na rok 2015 vyšší než cíl doporučený Radou. Na základě
hodnocení programu a prognózy Komise podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 dospěla Rada k závěru, že programové cíle jsou v souladu s
požadavky Paktu o stabilitě a růstu, nicméně od roku 2015 je
nutné podpořit je zvláštními opatřeními. Byly učiněny
významné kroky ke zlepšení důležitých aspektů irského fiskálního
rámce a kvality a včasného poskytování údajů. Střednědobé
rozpočtové plány však nejsou podpořeny dostatečně
definovanými ozdravnými opatřeními a podléhají změnám v rámci
ročních rozpočtových rozhodnutí. Střednědobé výdajové
stropy nejsou dostatečně vymezeny právně závaznými zvláštními
úpravami.
(10)
Reformy v oblasti daní přispěly k
fiskální korekci, avšak existuje další prostor pro zlepšení účinnosti a
prorůstové orientaci daňového systému. U zdanění majetku došlo k
přechodu z transakční daně na periodickou daň založenou na
hodnotě obytné nemovitosti, avšak daňová základna je stále
poměrně úzká, neboť některé druhy majetku nepodléhají
daním. Zdanění práce je roztříštěné a složité a daňové
základny daní podporujících růst, jako jsou např. spotřební a
environmentální daně, jsou zúženy sníženými sazbami a výjimkami. Z
důvodu nulových sazeb a snížených sazeb DPH se účinnost DPH nachází
pod průměrem EU. Snížené sazby DPH jsou široce využívány pro dosažení
cílů redistribuce, ačkoliv nejsou účinným a dobře zacíleným
nástrojem politiky na ochranu zranitelných skupin. Je zde prostor pro zlepšení
účinnosti daňových nástrojů v oblasti životního prostředí a
pro odstranění dotací poškozujících životní prostředí.
(11)
Ačkoli má Irsko relativně mladou
populaci, veřejné výdaje na zdravotní péči byly v roce 2012 jedny z
nejvyšších v EU a dosahovaly 8,7 % HND, což výrazně přesahuje
průměr EU v hodnotě 7,3 % HND. Vzhledem k současným obtížím
při správě rozpočtu na zdravotnictví mohou být z důvodu
očekávaných demografických tlaků způsobených stárnutím
obyvatelstva stávající úrovně služeb zachovány pouze tehdy, pokud ve
střednědobém až dlouhodobém horizontu bude dosaženo nákladové
efektivity. Očekává se, že výdaje související se zdravotnictvím vzrostou do
roku 2060 z důvodu demografických tlaků o 1,2 procentního bodu HDP.
Odvětví zdravotnictví čelí několika výzvám. Jednotliví
poskytovatelé zdravotní péče používají různé systémy a postupy pro
finanční řízení a účetnictví. To vede k prodlevám a narušuje shromažďování
a zpracování informací. Znesnadňuje to také sledování výdajů v
oblasti zdravotní péče a opatření k dosažení nákladové efektivity a
odpovídající alokace zdrojů. Další výzvu představuje vysoká
úroveň výdajů na léčivé přípravky, poměrně vysoké
jsou přitom výdaje na léčivé přípravky v oblasti ambulantní
péče.
(12)
Irsko čelí problémům souvisejícím s
nezaměstnaností, zejména dlouhodobou nezaměstnaností a
nezaměstnaností mladých lidí, a stále zde existuje velké množství lidí v
produktivním věku s nízkou kvalifikací, což vede k nerovnosti a nesouladu
mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Dlouhodobá nezaměstnanost v
souvislosti s nedávnými zlepšeními trhu práce postupně klesá, avšak její
podíl v rámci celkové nezaměstnanosti zůstává vysoký a dále roste. Na
konci roku 2013 představovali dlouhodobě nezaměstnaní více než
61 % z celkového počtu nezaměstnaných osob. Míra nezaměstnanosti
mladých lidí dosáhla na konci roku 2012 a na začátku roku 2013 svého
vrcholu a překračovala 30 %. Podíl mladých lidí, kteří nemají
zaměstnání, nestudují ani se neúčastní odborné přípravy se mezi
roky 2007 a 2012 zvýšil o osm procentních bodů na 18,7 %. Poté se sice
snížil na 16,1 %, avšak stále zůstává jedním z nejvyšších v EU. V souladu
s cíli záruky pro mladé lidi je nutné zahrnout všechny dotčené mladé lidi
do čtyřměsíční lhůty. S obnovením ekonomické rovnováhy
se objevil nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi, který vyvolal
potřebu rekvalifikací a zvyšování kvalifikací, což představuje výzvu
pro systémy vzdělávání a odborné přípravy. Účast na celoživotním
učení je nižší než průměr EU (7,3 % ve srovnání s 10,7 % v roce
2013).
(13)
Irsko má v rámci EU jeden z nejvyšších podílů
osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce, což představuje
závažný sociální problém. Již před krizí byl podíl vyšší než
průměr EU, přičemž mezi roky 2007 a 2011 vzrostl z
úrovně 14,3 % na 24,2 %. Nízká intenzita práce je závažným problémem
zejména v domácnostech rodičů – samoživitelů. To přispělo
k rostoucímu riziku chudoby nebo sociálního vyloučení dětí v Irsku a
prohlubuje problém nerovné účasti žen na trhu práce, která v roce 2013
dosáhla 67,2 %, zatímco v případě mužů to bylo 83,4 %. Z toho
důvodu se pozornost obrátila na přístup k zařízením pro
péči o děti a její finanční dostupnost, což představuje
značnou překážku pro rodiče hledající zaměstnání, aby se
vyhnuli riziku chudoby. Na trh práce má též dopad past nezaměstnanosti.
Plochá struktura dávek v nezaměstnanosti v rámci systému dávek a příspěvků
při hledání zaměstnání, neomezená doba trvání
příspěvků při hledání zaměstnání a ztráta dalších
příspěvků (zejména příspěvek na nájem a zdravotních
karet) po návratu do zaměstnání vedou k tomu, že náhradové poměry
jsou pro dlouhodobě nezaměstnané, u kterých je pravděpodobné, že
budou mít nízký příjem, a v závislosti na rodinných okolnostech i pro
ostatní kategorie pracovníků poměrně vysoké.
(14)
Poskytování úvěrů malým a středním
podnikům zůstává slabé, což je dáno nízkou poptávkou po úvěrech
ve spojení s omezenou nabídkou zdrojů, protože na malé a střední
podniky má i nadále dopad nadměrný pákový efekt a slabá domácí poptávka a
banky musí dosáhnout dalšího pokroku, aby udržitelným způsobem
vyřešily nesplácené úvěry malých a středních podniků. Z
posledního průzkumu provedeného institutem Red C vyplynulo, že z 40 %
malých a středních podniků, které požádaly v období od října
2012 do března 2013 o bankovní úvěr, nedostalo úvěr 19 %. Na
konci roku 2009 byl zřízen úřad pro přezkum úvěrů
(Credit Review Office), který má urovnávat spory mezi poskytovateli
úvěrů a potenciálními příjemci úvěrů z řad malých
a středních podniků, kterým byl úvěr zamítnut. Ačkoliv je
dopad úřadu pro přezkum úvěrů pozitivní, působí dosud
pouze v omezené míře, což je částečně dáno malým
počtem stížností. Malé a střední podniky při investování
spoléhají silně na bankovní financování a nebankovní zdroje financování
jsou relativně málo rozvinuté, ačkoliv v současné době jsou
posuzovány některé alternativy, včetně úvěrových
fondů. S posilujícím oživením a obnovující se domácí poptávkou dojde
pravděpodobně ke zvýšení omezené nabídky zdrojů, pokud dojde k
odpovídající nápravě úvěrových kanálů, což je zásadní
předpoklad pro perspektivu růstu. Za účelem zlepšení
přístupu malých a středních podniků k financování byly
vytvořeny zvláštní mechanismy a fondy jako například mechanismus
úvěrových garancí, úvěrový fond pro mikropodniky a tři fondy pro
malé a střední podniky, které jsou však dosud využívány pouze v omezené
míře.
(15)
Ačkoli v rámci nedávno dokončeného
programu finanční pomoci byly provedeny reformy bankovního sektoru,
existují stále závažné výzvy. Tyto výzvy byly podrobně analyzovány v hloubkovém
přezkumu Irska provedeném Komisí v roce 2014. V červnu 2013
představovaly úvěry v selhání u tří největších domácích
bank téměř 27 % celkových úvěrů. Zadluženost soukromého
sektoru zůstává i přes nedávné snižování finanční páky stále
jednou z nejvyšších v EU, což znamená přetrvávající riziko pro
finanční stabilitu a zátěž pro ekonomiku. Snižování zadlužení
domácností a malých a středních podniků je neúplné a korekce rozvah
bank a malých a středních podniků má zásadní význam pro obnovení
úvěrových kanálů. Poskytování úvěrů bankami dále klesá a
bankovní sektor stále bojuje o ziskovost, což je částečně dáno
vysokým počtem hypoték s variabilní sazbou kopírující pohyb jiné sazby,
tzv. tracker mortgages (aktiva z dřívější doby s nízkým výnosem) v
bankovních rozvahách.
(16)
Náklady na vymáhání smluv jsou vysoké. Většinu
těchto nákladů tvoří náklady na právní poradenství, které
dosahují 18,8 procentního bodu, a vysoké náklady na právní služby mají dopad na
nákladovou strukturu všech podniků, včetně malých a středních
podniků. Na rozdíl od nákladů na ostatní profesionální služby se
náklady na právní služby od začátku krize nepřizpůsobily
směrem dolů, což je částečně způsobeno
nedostatečnou konkurencí. Orgány se zavázaly, že jako součást
makroekonomického ozdravného programu zavedou reformy v odvětví právních
služeb. V roce 2011 zveřejnily zákon o regulaci právních služeb, který
musí být ještě přijat. Zdroje soudnictví a soudní správy pro zavedení
aktivního vyřizování případů ve fázi před soudním
řízením jsou velmi omezené, což může přispívat k prodlevám
při výkonu spravedlnosti a zvyšovat náklady. Dále existují značné
nedostatky ve schopnosti Irska shromažďovat údaje o kvalitě a
účinnosti soudního systému.
(17)
V souvislosti s evropským semestrem provedla Komise
podrobnou analýzu irské hospodářské politiky. Posoudila program stability
a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou
fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s
pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí Evropské unie tím, že budou do vnitrostátních
rozhodnutí zahrnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení
v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení
č. 1 až 7.
(18)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Irska a její stanovisko[8]
je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.
(19)
Na základě hloubkového přezkumu Komise a
tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability.
Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011
jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1, 3, 5 a 6.
(20)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této
analýzy Rada vydala zvláštní doporučení pro členské státy, jejichž
měnou je euro. Irsko by mělo rovněž zajistit úplné a včasné
provedení těchto doporučení.
DOPORUČUJE, aby Irsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Plně
provést rozpočet na rok 2014 a zajistit nápravu nadměrného schodku
udržitelným způsobem do roku 2015, a to tím, že rozpočtová strategie
bude podpořena dalšími strukturálními opatřeními, a dosáhnout
strukturální korekce uvedené v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném
schodku. Po nápravě nadměrného schodku pokračovat v úsilí o
strukturální korekci za účelem dosažení střednědobého cíle na
úrovni nejméně 0,5 % HDP ročně (za příznivých ekonomických
podmínek nebo v případě, že je to nutné pro splnění pravidel pro
dluh, více) za účelem trvalého snížení vysoké míry celkového
veřejného zadlužení. Zvýšit důvěryhodnost strategie
rozpočtové korekce, účinně provádět víceleté
rozpočtové plánování a definovat všeobecná rozpočtová opatření,
která jsou základem pro střednědobé fiskální cíle. Učinit strop
vládních výdajů závaznějším, a to omezením zákonného rozsahu pro
diskreční změny. Za účelem podpory fiskální konsolidace by
měla být vzata v úvahu možnost zvýšení příjmů
prostřednictvím rozšíření daňové základny. Rozšířit
prorůstovou orientaci daňového systému a jeho šetrnost vůči
životnímu prostředí.
2.           Pokročit v reformě
odvětví zdravotní péče, která byla zahájena v rámci strategického
rámce Future Health, s cílem zvýšit nákladovou efektivitu. Provádět další
opatření na snížení výdajů na léčiva, včetně prostřednictvím
častějších úprav cen patentovaných léčiv, větším pronikáním
generických léčiv na trh a zlepšením postupů v oblasti
předepisování léčiv. Reformovat systémy finančního řízení
vnitrostátního zdravotního orgánu za účelem harmonizace systémů u
všech poskytovatelů a podpory lepší správy pohledávek. Od ledna 2015 mít
zavedeny jednotlivé zdravotní identifikační kódy.
3.           Dosáhnout dalších zlepšení v
oblasti aktivních politik na trhu práce, se zvláštním zaměřením na
dlouhodobě nezaměstnané, pracovníky s nízkou kvalifikací a na mladé
lidi v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Pokročit v probíhající
reformě systému dalšího vzdělávání a odborné přípravy (FET),
programech podpory zaměstnanosti a programech učňovské
přípravy. Nabídnout více vzdělávání na pracovišti; zlepšit a zajistit
relevantnost kurzů dalšího vzdělávání a odborné přípravy a
učňovské přípravy s ohledem na potřeby trhu práce. Zvýšit
úroveň a kvalitu podpůrných služeb poskytovaných pracovními
úřady Intreo. V rámci systému dalšího vzdělávání a odborné
přípravy vytvořit hladce fungující systém postoupení
případů mezi úřady Intreo a výbory pro vzdělávání a
odbornou přípravu.
4.           Řešit nízkou intenzitu
práce domácností a ohrožení dětí chudobou prostřednictvím
degresivního vyplácení dávek a doplatků po návratu do zaměstnání.
Usnadnit účast žen na trhu práce zlepšením přístupu k
finančně dostupnější a celodenní péči o děti, zejména
pro nízkopříjmové rodiny.
5.           Vytvořit další politické
iniciativy pro odvětví malých a středních podniků,
včetně politických iniciativ na řešení problémů v oblasti
dostupnosti bankovního a nebankovního financování a restrukturalizace
dluhů. Pokročit v iniciativách na zlepšení přístupu malých a
středních podniků k bankovním úvěrům a nebankovnímu
financování. V bankovním odvětví zavést systém monitorování pro úvěry
pro malé a střední podniky. Současně pracovat na tom, aby bylo
zajištěno, že budou více využívány dostupné nebankovní úvěrové
nástroje, včetně tří fondů pro malé a střední podniky
financovaných národním důchodovým rezervním fondem (National Pensions
Reserve Fund), společností Microfinance Ireland a časově
omezeným systémem úvěrových záruk. Podporovat, aby malé a střední
podniky tyto nástroje a další nebankovní režimy využívaly. Zvýšit viditelnost a
kapacity úřadu pro přezkum úvěrů při urovnávání
sporů mezi bankami a potenciálními příjemci úvěrů z
řad malých a středních podniků, kterým byl úvěr zamítnut.

6.           Sledovat výkonnost bank,
pokud jde o pokrok dosažený v plnění cílů restrukturalizace
nedoplatků u hypoték. V zájmu podstatného snížení nedoplatků z
hypoték do konce roku 2014 oznámit ambiciozní cíle pro třetí a čtvrté
čtvrtletí roku 2014 pro hlavní hypoteční banky, na jejichž
základě největší hypoteční banky navrhnou a přijmou
řešení pro restrukturalizaci hypotečních úvěrů, které jsou
v prodlení déle než 90 dnů. Pokračovat v hodnocení udržitelnosti
přijatých opatření pro restrukturalizaci prostřednictvím
auditů a cílených přezkumů na místě. Vypracovat pokyny pro
trvalost řešení. Pravidelně zveřejňovat údaje o portfoliích
nesplácených bankovních úvěrů malých a středních podniků za
účelem zvýšení transparentnosti. Vytvořit strategii na řešení
problému ohrožených úvěrů u komerčních nemovitostí.
Vytvořit centrální registr úvěrů.
7.           Snížit náklady na právní
řízení a služby a posílit konkurenci, a to například přijetím
zákona o regulaci právních služeb do konce roku 2014, který obsahuje ustanovení
povolující vytvoření multidisciplinárních postupů, a usilovat o
zrušení zadržovacího práva právních zástupců. Sledovat dopad tohoto zákona,
včetně dopadu na náklady právních služeb. Přijmout
prováděcí opatření k zajištění, aby orgán pro regulaci právních
služeb byl bezprostředně funkční a aby plnil své závazky podle
právních předpisů, a to i v oblasti zveřejňování
nařízení nebo pokynů pro multidisciplinární postupy a řešení
stížností. Zlepšit systémy shromažďování údajů za účelem
umožnění přesného posouzení kvality a účinnosti soudních
řízení.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 30. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky (2,3-epoxypropyl)trimethylamonium-chlorid (EPTAC), (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylamonium-chlorid (CHPTAC) a hexachlorcyklopentadien (oznámeno pod číslem K(2008) 2316) (Text s významem pro EHP)

text:
               21.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 162/37

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky (2,3-epoxypropyl)trimethylamonium-chlorid (EPTAC), (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylamonium-chlorid (CHPTAC) a hexachlorcyklopentadien
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2316)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/472/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 143/97 (2) a (ES) č. 2364/2000 (3), které se týkají třetího a čtvrtého seznamu prioritních látek ve smyslu nařízení (EHS) č. 793/93, určeny tyto látky:

                           —

                           (2,3-epoxypropyl)trimethylamonium-chlorid (EPTAC),

                           —

                           (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylamonium-chlorid (CHPTAC),

                           —

                           hexachlorcyklopentadien.

               (2)

               Členské státy zpravodajové určené v souladu s uvedenými nařízeními dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (4), a navrhly strategii omezování těchto rizik.

               (3)

               Proběhly konzultace s Vědeckým výborem pro zdravotní a environmentální rizika (SCHER), který vydal stanoviska, pokud se jedná o hodnocení rizik provedená zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na internetových stránkách uvedeného vědeckého výboru.

               (4)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v odpovídajícím sdělení Komise (5).

               (5)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit pro některé látky určitá opatření ke snížení rizika. Pro látky, které nejsou výslovně uvedeny, nejsou adresátům tohoto doporučení vydána žádná doporučení.

               (6)

               Opatření na snižování rizik doporučená pro pracovníky by měla být zohledněna v rámci právních předpisů na ochranu pracovníků, u nichž se má za to, že poskytují odpovídající rámec pro omezení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (7)

               Opatření na snižování rizik stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   (2,3-EPOXYPROPYL)TRIMETHYLAMONIUM-CHLORID (EPTAC)

         (č. CAS 3033-77-0; č. Einecs 221-221-0)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (1) a životní prostředí (2)

               1)

               Zaměstnavatelé, kteří používají látku EPTAC při výrobě jako kationizační činidlo pro kationizaci škrobů, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni na základě nezávazných praktických pokynů, které Komise vypracovala podle čl. 12 odst. 2 směrnice Rady 98/24/ES (6) (směrnice o chemických činitelích).

               2)

               Místní emise látky EPTAC do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

         ODDÍL 2
   (3-CHLOR-2-HYDROXYPROPYL)TRIMETHYLAMONIUM-CHLORID (CHPTAC)

         (č. CAS 3327-22-8; č. Einecs 222-048-3)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (3) a životní prostředí (4)

               3)

               Zaměstnavatelé, kteří používají látku CHPTAC jako kationizační činidlo pro kationizaci škrobů, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni na základě na nezávazných praktických pokynů, které Komise vypracovala podle čl. 12 odst. 2 směrnice 98/24/ES.

               4)

               Místní emise látky CHPTAC do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

         ODDÍL 3
   URČENÍ

               5)

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která uvedené látky dovážejí, vyrábějí, přepravují, skladují, formulují do podoby přípravků či jinak zpracovávají, používají, likvidují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 30. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 157, 21.6.2008, s. 10.

      (6)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/30/ES (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 21).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 17. prosince 2013 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg (ECB/2013/51)

text:
               24.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 378/15

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 17. prosince 2013
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2013/51)
   2013/C 378/04
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banque centrale du Luxembourg skončí po provedení auditu za účetní rok 2013. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2014.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg si jako svého externího auditora pro účetní roky 2014 až 2018 vybrala společnost DELOITTE AUDIT SARL,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost DELOITTE AUDIT SARL byla jmenována externím auditorem Banque centrale du Luxembourg pro účetní roky 2014 až 2018.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. prosince 2013.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Důležité právní upozornění

|

52005SC0141

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010  /* SEK/2005/0141 konecném znení */

	V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 141 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010(předložená Komisí)  DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanovuje, že zúčastněné členské státy, tj. státy, které přijaly jednotnou měnu, musí Radě a Komisi do 1. března 1999 předložit konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musela Rada přezkoumat každý konvergenční program na základě posudků vypracovaných Komisí a výborem zřízeným článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání programu stanovisko. Podle nařízení musí členské státy každoročně předkládat aktualizované konvergenční programy, které může Rada rovněž přezkoumat v souladu se stejným postupem.První konvergenční program Dánska, pokrývající období 1998–2005, byl předložen dne 30. října 1998 a Rada jej posuzovala dne 1. prosince 1998. V každém dalším roce byly předkládány aktualizované programy. Dánsko předložilo poslední aktualizovaný konvergenční program dne 29. listopadu 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení aktualizovaného programu a vzaly přitom v úvahu výsledky vlastních hospodářských předpovědí z podzimu 2004, kodex chování[2], společně dohodnutou metodiku odhadu potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald, doporučení obsažená v hlavních směrech hospodářské politiky pro období 2003–2005 a zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posilování koordinace rozpočtových politik[3] podpořené Radou. Toto hodnocení je následující:-  Aktualizovaný konvergenční program Dánska pro rok 2004 byl schválen vládou dne 29.listopadu 2004 a ve stejný den předložen Komisi. Aktualizace byla dána na vědomí dánskému parlamentu. Stávající aktualizovaný program, který pokrývá období do roku 2010, je šestou aktualizací konvergenčního programu předloženého v říjnu 1998. Aktualizovaný program splňuje požadavky kladené na údaje „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”[4].-  Aktualizovaný program předpovídá pro roky 2004 a 2005 tempo růstu HDP ve výši 2,2 % a 2,5 % díky obnovení domácí poptávky a zvláště soukromé spotřeby po zpomalení v roce 2003. Pro rok 2006 je růst HDP nastaven podstatně níže. Situace na trhu práce se zatím zlepšila jen mírně, avšak v nadcházejících letech se očekává její ozdravení. Celkově se na základě dostupných informací zdá, že makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, je poměrně opatrný a obecně v souladu s hodnocením útvarů Komise včetně předpovědi z podzimu 2004. Pro rok 2006 a roky následující se však předpoklad růstu jeví jako opatrný a mírně nižší než jsou odhady potenciálního tempa růstu ve střednědobém horizontu ze strany útvarů Komise.-  Inflace se koncem roku 2003 zpomalila díky klesajícím cenám dovozů a energií a roční inflace byla po většinu roku 2004 utlumená. Ke konci roku inflace o něco vzrostla, protože snížení spotřebních daní u několika položek na konci roku 2003 nebylo zohledněno v meziročním srovnání a došlo ke zvýšení cen energií; průměrná inflace činila v roce 2004 1,2 %. Na směnný kurz krone nepůsobily žádné závažné tlaky. Odchylky směnného kurzu od centrální parity byly výrazně omezenější než oficiální rozpětí a rozdíl krátkodobé úrokové míry k eurozóně byl i nadále nízký. To odráží silnou důvěru v rámec makroekonomické politiky v Dánsku, což také nadále přináší nízké výnosy dlouhodobých dluhopisů. V uplynulém roce byl vývoj vzhledem k výnosům dánských dluhopisů v souladu s trendy na hlavních trzích dluhopisů.-  Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí ve výši 1½-2½ % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posilněna prostřednictvím tzv. zmrazení daní. Subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží podle očekávání v období pokrytém programem stabilní přebytky. Předpokládá se, že místní samosprávy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy. Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % HDP v roce 2006. Přebytek dosáhne v roce 2010 2,0 % HDP. Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu pomocí společné metodiky má cyklicky očištěné saldo rozpočtu pohodlný přebytek během celého období předpovědi. Předpokládané cíle přebytku veřejných financí se blíží aktualizovanému programu z roku 2003. Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů s ohledem na růst HDP a také účinků nedávných politických opatření včetně fiskálního balíku z března 2004, který zahájil daňové reformy přijaté v roce 2003. Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých fiskálních požadavků. Celkově se dá říci, že stávající program obecně odpovídá strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře.-  Rizika pro rozpočtové předpoklady jsou poměrně dobře vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklání k výsledku, který je lepší než předpokládaný v prvních letech programu. Po řadu let vykazovalo Dánsko solidní přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy byl přebytek 1,0 % HDP i přesto, že HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Tempo růstu HDP, které se blíží trendu v roce 2006 a je vyšší než očekávané, by mělo v daném roce posílit veřejné finance s ohledem na scénář programu. Ceny ropy, které jsou vyšší než předpokládané v aktualizovaném programu, by navíc mohly vést ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by měla umožnit udržitelné příjmy a tudíž podpořit příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu patří mezi nepříznivá rizika ohrožující předpovědi jakýkoli neúspěch při omezování veřejných výdajů na cílový růst, především na úrovni místních samospráv, nebo při plnění střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti. Vzhledem k posouzení rizik se zdá být přístup k rozpočtu v programu dostatečný k zachování střednědobého stavu „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu pro období pokryté programem. Zaručuje také dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP s běžnými makroekonomickými výkyvy.-  Míra hrubého dluhu činila v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že dosáhne 28¾ % HDP v roce 2010. Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP.-  Aktualizovaný program z roku 2004 přezkoumává vládní program strukturálních reforem, který se zaměřuje na zvyšování zaměstnanosti a posilování hospodářské soutěže. V posledních letech došlo k přijetí řady opatření. Cílem nedávné daňové reformy, která byla úplně provedena v roce 2004, je zmírnit negativní dopad vysokého zdanění pracovní síly, včetně počtu odpracovaných hodin. I po reformě však zůstává horní hranice sazby daně nejvyšší v EU a nadále se vztahuje na relativně velký počet pracovníků na plný úvazek. Cílem daňového dobropisu pro příjem z pracovní činnosti zavedeného v rámci daňové reformy je silněji pobídnout ke vstupu či setrvání na trhu práce, zvláště s ohledem na osoby s nízkým příjmem. Podle střednědobých fiskálních předpokladů dojde ke zvýšení zaměstnanosti na základě budoucích reforem, které jsou dánskými úřady považovány za nezbytné, avšak zatím nebyly konkretizovány. S blížící se polovinou časového rámce programu do roku 2010 je tedy situace v tomto ohledu ne zcela jednoznačná.-  Dánsko se zdá být v příznivé situaci vzhledem k dlouhodobé udržitelnosti svých veřejných financí, a to i přes předpokládané značné rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Rozpočtová strategie nastíněná v programu založená především na další stabilizaci dluhu prostřednictvím pokračujících rozpočtových přebytků, by měla postupně zajistit udržitelný stav. Výzvou však může být zajištění trvalé a přísné kontroly výdajů a podstatné zvýšení zaměstnanosti, na čemž je strategie také závislá.-  Celkově je možno říci, že hospodářská politika nastíněná v aktualizovaném programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky v oblasti veřejných financí pro jednotlivé země.Na základě tohoto hodnocení přijala Komise přiložené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska a postupuje ho Radě.  Doporučení proSTANOVISK O RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [15. února] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Dánska, který pokrývá období 2004 až 2010. Tento program plně odpovídá požadavkům na údaje stanoveným v „ kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“.2.  Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá reálný růst HDP v rozmezí 2,2 % v roce 2004 až 2,5 % v roce 2005 s průměrným růstem ve výši 1,7 % pro období 2006–10. Na základě dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží poměrně opatrné růstové předpoklady. Inflace předpokládaná v programu se zdá být reálná.3.  Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí ve výši 1½-2½ % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posílena prostřednictvím tzv. zmrazení daní. Subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží podle očekávání v období pokrytém programem stabilní přebytky. Předpokládá se, že místní samosprávy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy. Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % HDP v roce 2006. Přebytek dosáhne 2,0 % HDP v roce 2010. Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu pomocí společné metodiky má cyklicky očištěné saldo rozpočtu pohodlný přebytek během celého období předpovědi. Předpokládané cíle přebytku veřejných financí se blíží aktualizovanému programu z roku 2003. Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů s ohledem na růst HDP a také účinků nedávných politických opatření včetně fiskálního balíku z března 2004, který nastartoval daňové reformy přijaté v roce 2003. Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých fiskálních požadavků. Celkově se dá říci, že stávající program obecně odpovídá strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře.4.  Rizika pro rozpočtové předpoklady jsou poměrně dobře vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklání k výsledku, který je lepší než předpokládaný v prvních letech programu. Po řadu let vykazovalo Dánsko solidní přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy byl přebytek 1,0 % HDP i přesto, že HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Tempo růstu HDP, které se blíží trendu v roce 2006 a je vyšší než očekávané, by mělo v daném roce posílit veřejné finance s ohledem na scénář programu. Ceny ropy, vyšší než předpokládané v aktualizovaném programu, by navíc mohly vést ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech vycházející především z domácí poptávky by měla umožnit udržitelné příjmy, a tudíž podpořit příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu patří mezi nepříznivá rizika ohrožující předpovědi jakýkoli neúspěch při omezování veřejných výdajů na cílový růst, především na úrovni místních samospráv, nebo při plnění střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti.5.  Vzhledem k posouzení rizik se zdá být přístup k rozpočtu v programu dostatečný k zachování střednědobého cíle „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu pro období pokryté programem. Zaručuje také dostatečný stupeň bezpečnosti proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP s běžnými makroekonomickými výkyvy.6.  Míra hrubého dluhu činila v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že dosáhne 28¾ % HDP v roce 2010. Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP.7.  Dánsko se zdá být v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i přes značné předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Rozpočtová strategie nastíněná v programu a založená především na další stabilizaci dluhu prostřednictvím pokračujících rozpočtových přebytků, by měla postupně zajistit udržitelný stav. Výzvou však může být zajištění trvalé a přísné kontroly výdajů a podstatné zvýšení zaměstnanosti, na čemž je strategie také závislá.8.  Celkově je možno říci, že hospodářská politika nastíněná v aktualizovaném programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky v oblasti veřejných financí pro jednotlivé země.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | KP listopad 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM | 2,3 | 2,4 | 2,0 | n.a. | n.a. |KP listopad 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |Inflace HISC (%) | KP listopad 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |KOM | 1,1 | 1,9 | 1,6 | n.a. | n.a. |KP listopad 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP listopad 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |KOM2 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | n.a. | n.a. |KP listopad 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Primární saldo(v % HDP) | KP listopad 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |KOM | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. | n.a. |KP listopad 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) | KP listopad 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |KOM | 2,6 | 2,9 | 3,0 | n.a. | n.a. |KP listopad 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP listopad 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |KOM | 41,5 | 37,5 | 34,2 | n.a. | n.a. |KP listopad 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě informací obsažených v programu 2 Ve zprávě s ohledem na postup při nadměrném schodku ze září 2004 předložilo Dánsko údaje o saldu veřejných financí a hrubém dluhu, kde byl doplňkový důchodový fond klasifikován vně státního sektoru, což snížilo přebytek veřejných financí o přibližně 1 procentní bod HDP. Na základě toho předpověď útvarů Komise z podzimu 2004 přebytek doplňkového důchodového fondu také vyloučila. V tomto hodnocení byly údaje útvarů Komise s ohledem na saldo veřejných financí a hrubý dluh přepočítány tak, aby zahrnuly doplňkový důchodový fond, k čemuž došlo i ve stávajícím aktualizovaném programu. Údaje útvarů Komise, pokud jde o saldo veřejných financí a hrubý dluh, se tudíž liší od podzimní předpovědi. . 3 Aktualizovaný program předkládá primární salda s vyloučením čistých úrokových výdajů a nikoliv hrubých úrokových výdajů, což je jinak obvyklé; tato tabulka předkládá primární salda bez hrubých úrokových výdajů. Zdroje: Aktualizovaný konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (KP); hospodářské předpovědi útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM; viz pozn. 2 výše); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na které se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 ze dne 27.6.2001 schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na které se odkazuje v tomto textu, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.