title: 2004/741/ES: Doporučení Rady ze dne 14. října 2004 o provádění politik zaměstnanosti členských států

text:
               29.10.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 326/47

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 14. října 2004
   o provádění politik zaměstnanosti členských států
   (2004/741/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská strategie zaměstnanosti hraje hlavní úlohu při dosahování cílů lisabonské strategie týkajících se zaměstnanosti a trhu práce. Úspěšné provedení lisabonské agendy vyžaduje, aby politiky zaměstnanosti členských států vyváženým způsobem zohledňovaly tři vzájemně se doplňující a podporující cíle plné zaměstnanosti, kvality pracovního místa a produktivity práce a sociální soudržnosti a sociální integrace. K dosažení těchto cílů jsou nezbytné další strukturální reformy, které se soustředí na deset hlavních zvláštních priorit a na lepší správu.

               (2)

               Reforma evropské strategie zaměstnanosti z roku 2003 zdůraznila význam střednědobého zaměření a provádění celého souboru politik doporučených v hlavních zásadách zaměstnanosti. Hlavní zásady zaměstnanosti by měly být důkladně přezkoumávány pouze jednou za tři roky a jejich aktualizace během tohoto období by měla být přísně omezena.

               (3)

               Rada přijala beze změny hlavní zásady politik zaměstnanosti členských států v roce 2004 rozhodnutím 2004/740/ES (1).

               (4)

               Dne 22. července 2003 přijala Rada doporučení k provádění politik zaměstnanosti členských států (2). Přezkoumání národních akčních plánů členských států pro zaměstnanost, uvedené ve společné zprávě o zaměstnanosti za roky 2003–2004, ukazuje, že členské státy a sociální partneři reagovali na tato doporučení Rady jen omezeně.

               (5)

               Evropská úkolová skupina pro zaměstnanost doporučila, aby EU vydala doporučení členským státům důrazněji. Prioritami by mělo být zlepšit adaptabilitu pracovníků a podniků; přilákat více lidí, aby vstoupili na trh práce a aby na něm zůstali; dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny; investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení; a zajistit účinné provedení reforem prostřednictvím lepší správy. Rada a Komise sdílejí toto hodnocení a začlenily politická poselství obsažená ve zprávě Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost do společné zprávy o zaměstnanosti.

               (6)

               Základem pro formulování doporučení EU pro politiky zaměstnanosti členských států v roce 2004 je analýza provedení hlavních zásad a doporučení Rady z roku 2003 ve společné zprávě o zaměstnanosti a obecná poselství i poselství určená jednotlivým zemím obsažená ve zprávě Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost.

               (7)

               Hlavní zásady zaměstnanosti se vztahují na nové členské státy ode dne jejich přistoupení. Všechny nové členské státy informovaly v posledních letech o provedení společných hodnoticích dokumentů, které se vztahují na hlavní zásady zaměstnanosti. Pro úspěšné pokračování probíhající reformy hospodářství musí většina nových členských států společně se sociálními partnery dále vyvíjet úsilí k modernizaci svých politik zaměstnanosti. Je nezbytné vytvořit novou rovnováhu mezi pružností a bezpečností, zvýšit účast na zaměstnanosti a investice do lidského kapitálu prostřednictvím celoživotního učení a zlepšit ochranu zdraví při práci. Sociální partnerství a významné zlepšení administrativní kapacity orgánů veřejné moci je ve většině nových členských států i nadále rozhodující k dosažení plné zaměstnanosti a účinnému využití podpory z Evropského sociálního fondu, hlavního nástroje pro investice do lidského kapitálu a celoživotního učení.

               (8)

               Poselství určená jednotlivým zemím obsažená ve zprávě Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost jsou plně v souladu s posuzováním zpráv o provedení společných hodnoticích dokumentů a mohou sloužit jako vodítko pro provedení hlavních zásad zaměstnanosti v nových členských státech,

         DOPORUČUJE, aby členské státy přijaly opatření, která se vztahují konkrétně na ně a jsou stanovena v příloze. Toto doporučení nahrazuje doporučení Rady ze dne 22. července 2003.

      V Lucemburku dne 14. října 2004.

            Za Radu

         P. VAN GEEL

            předseda

      (1)  Viz strana 45 tohoto čísla Úředního věstníku.

      (2)  Úř. věst. L 197, 5.8.2003, s. 22.

      PŘÍLOHA
      DOPORUČENÍ A PRIORITY PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ
      Nejnaléhavější otázkou, kterou je třeba se zabývat, je zajištění více a lepších pracovních míst. V souvislostech souhrnné strategie zaměstnanosti zdůraznila Evropská rada na jarním zasedání, že by členské státy měly neprodleně věnovat pozornost čtyřem konkrétním problémům: adaptabilitě, přilákání více lidí na trh práce, zlepšení kvality pracovních míst a investicím do lidského kapitálu. Evropská rada rovněž zdůraznila, že podpora a prosazování změn musí přesahovat úroveň vlády. K vytvoření této podpory vyzvala Rada členské státy, aby vytvořily reformní partnerství, která budou zahrnovat sociální partnery, občanskou společnost a orgány veřejné moci podle uspořádání a tradic jednotlivých členských států.
      Klíčová poselství Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdravotnictví a spotřebitelské záležitosti, která schvalují hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýzu ve společné zprávě o zaměstnanosti o provedení hlavních zásad a doporučení Rady z roku 2003, ukazují, že bezprostřední prioritou všech členských států a sociálních partnerů by mělo být:

                  —

                  zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků, mimo jiné prosazováním pružnosti společně s bezpečností na trhu práce; modernizací a rozšířením pojmu bezpečnosti pracovního místa; maximalizací tvorby pracovních příležitostí a zvyšováním produktivity,

                  —

                  přilákat více lidí, aby vstoupili na trh práce a aby na něm zůstali: dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny, mimo jiné vytvořením komplexních strategií aktivního stárnutí; dalším rozvojem politik ke zvýšení zapojení na trhu práce; posílením aktivních politik trhu práce s personalizovanými službami pro všechny, kdo hledají zaměstnání; sledováním politik „aby se práce vyplatila“ prostřednictvím finančních i nefinančních pobídek,

                  —

                  více a účinněji investovat do lidského kapitálu a celoživotního učení, mimo jiné rozdělením nákladů a odpovědnosti mezi orgány veřejné moci, společnosti a jednotlivce; rozšířením podpory odborného vzdělávání, zejména u těch, kteří to nejvíce potřebují, např. osoby s nízkou kvalifikací a starší pracovníci, a

                  —

                  zajistit účinné provedení reforem prostřednictvím lepší správy, mimo jiné vytvořením reformních partnerství k mobilizaci podpory a zapojení sociálních partnerů a různých dotčených subjektů; případně definováním cílů, které budou reflektovat cíle stanovené na evropské úrovni, a zajištěním účinného využití veřejných prostředků; zvýšením významu národních akčních plánů a jejich zviditelněním; posílením úlohy doporučení pro jednotlivé země a rozvojem účinnějšího vzájemného učení.

            V tomto rámci jsou stanovena tato doporučení a priority pro jednotlivé země:
      DOPORUČENÍ PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ
      BELGIE
      Navzdory pozitivnímu vývoji od roku 1997 zůstává míra zaměstnanosti v Belgii značně pod průměrem EU a daleko za lisabonskými cíli. Míra zaměstnanosti starších pracovníků patří k nejnižším v EU 25. Míra zaměstnanosti cizích státních příslušníků je nápadně nízká. Po několika letech trvalého poklesu začala nezaměstnanost růst. Účast dospělých na vzdělávání a odborné přípravě stagnuje.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Belgie by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              lépe předvídat a zvládat restrukturalizaci podniků, zejména v případě hromadného propouštění,

                              —

                              dále snížit nemzdové náklady práce, zejména u pracovníků s nízkou mzdou, při současném zajištění rozpočtové konsolidace,

                              —

                              zlepšit spolupráci mezi regionálními službami zaměstnanosti na podporu mobility mezi regiony.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              přezkoumat daňové systémy a systémy sociálních dávek k odstranění existujících pastí nezaměstnanosti a vytvořit odpovídající pobídky pro aktivní hledání zaměstnání přezkoumáním podmínek pro vyplácení sociálních dávek,

                              —

                              více zapojit nezaměstnané dospělé osoby, znevýhodněné mladé lidí a přistěhovalce do opatření služeb zaměstnanosti,

                              —

                              definovat komplexní strategii pro aktivní stárnutí, přístup k dalšímu odbornému vzdělávání, prosazování pružného pracovního prostředí a účinné hledání zaměstnání u starších nezaměstnaných pracovníků, včetně odhodlání omezit systémy předčasného odchodu do důchodu.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              přijmout opatření ke snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání,

                              —

                              sledovat nedávné meziprofesní dohody ke zvýšení účasti pracovníků na odborném vzdělávání, zvláštní pozornost přitom věnovat osobám s nízkou kvalifikací.

            DÁNSKO
      V Dánsku přesahují míry zaměstnanosti značně cíle v oblasti zaměstnanosti stanovené v Lisabonu, a to včetně u žen a starších pracovníků. Nezaměstnanost zůstává poměrně nízká, i navzdory nedávnému zvýšení, které postihlo zejména absolventy a zhoršilo dlouhodobou nezaměstnanost. Vzhledem k vysokým mírám zaměstnanosti je pro Dánsko hlavní prioritou zajistit z dlouhodobějšího hlediska odpovídající nabídku pracovních sil.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Dánska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              dále snížit celkový daňový tlak na práci a současně zajistit rozpočtovou konsolidaci.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              sledovat komplexní strategii aktivního stárnutí, včetně případného odstranění pobídek k předčasnému odchodu do důchodu,

                              —

                              přezkoumat daňové systémy a systémy sociálních dávek ke snížení mezních daňových sazeb a zvýšení pobídek k práci u nízkopříjmových skupin, včetně nezaměstnaných a neaktivních osob,

                              —

                              sledovat dopad posledních reforem k integraci přistěhovalců na trh práce, zejména opatření zaměřená na to, vytvořit potřebné základní kvalifikace nutné k tomu, aby vyhověli požadavkům trhu práce.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              sledovat tendence v odborném vzdělávání s ohledem na nedávné zvýšení poplatků v oblasti odborného vzdělávání.

            NĚMECKO
      Míra zaměstnanosti je v Německu nad průměrem EU, avšak stále ještě daleko za lisabonskými cíli. Míra zaměstnanosti starších pracovníků zaostává. Míra zaměstnanosti žen přesahuje průměr EU, avšak stagnuje. I když se výkonnost v jednotlivých regionech liší, těžil německý trh práce jako celek z let hospodářského růstu v EU v období mezi roky 1997 a 2000. V následujících letech se zaměstnanost snižovala a rostla nezaměstnanost. Nezaměstnanost, a zejména dlouhodobá nezaměstnanost, patří k nejvyšším v Evropě. Přetrvávají značné regionální nerovnosti mezi východní a západní částí země.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Německa by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              přezkoumat financování systémů sociální ochrany ke snížení nemzdových nákladů práce při současném zajištění rozpočtové konsolidace,

                              —

                              podněcovat sociální partnery, aby v systémech odměňování zohlednili přetrvávající místní, regionální a odvětvové rozdíly v produktivitě a podmínkách trhu práce, a zaměřit se na další pokrok v oblasti pružné pracovní doby a nabídce odborného vzdělávání, např. prostřednictvím účtů odborného vzdělávání (viz hlavní směry hospodářské politiky členských států a Společenství, bod 5),

                              —

                              prosazovat rozvoj malých a středních podniků, zejména jednodušší regulací a lepším přístupem k financím; posílit podnikatelskou kulturu, zejména ve východní části země.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              pokračovat v reformě daňového systému a systému sociálních dávek a tím zajistit dostatečné pobídky k práci; podrobně sledovat a hodnotit Hartzovu reformu a další reformy trhu práce, zajistit neustálé zlepšování účinnosti veřejných služeb zaměstnanosti při podpoře nezaměstnaných,

                              —

                              přezkoumat případné negativní daňové pobídky pro zapojení žen na trhu práce; zvýšit nabídku zařízení péče o dítě, zejména v západních spolkových zemích, a zlepšit soulad mezi dobou vyučování ve školách a pracovní dobou; podněcovat sociální partnery, aby převzali zodpovědnost za významné snížení platových rozdílů mezi muži a ženami,

                              —

                              dále rozvíjet komplexní strategii aktivního stárnutí k zajištění toho, aby lidé pracovali déle, zejména po překročení 60 let; dále podporovat práci na částečný úvazek u mužů a zlepšit přístup starších pracovníků k odbornému vzdělávání,

                              —

                              posílit snahy o integraci přistěhovalců.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              zlepšit úroveň vzdělání pracovních sil a posílit pobídky ke zvýšení účasti na celoživotním učení, zejména u osob s nízkou kvalifikací, zaměstnanců v malých a středních podnicích a starších pracovníků,

                              —

                              pokračovat v modernizaci duálního systému; snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání.

            ŘECKO
      I když se v poslední době tvorba pracovních příležitostí zvýšila, má Řecko stále jednu z nejnižších měr zaměstnanosti v EU, zejména u žen, a snižující se, ale přesto vysokou nezaměstnanost. Podíl nenahlášené práce je značný. Produktivita práce se významně zvýšila, avšak zůstává na nízké úrovni. Účast dospělých na odborném vzdělávání je také velmi nízká, zejména vzhledem k nízké úrovni dosaženého vzdělání u obyvatelstva v produktivním věku. V posledních letech přispěl k nabídce pracovních sil nárůst přistěhovalectví.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Řecka by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              provést plně dohodnutý balíček reformy trhu práce; dále zvýšit přitažlivost zkráceného pracovního úvazku a zřídit agentury pro dočasné zaměstnávání ke zvýšení rozmanitosti forem zaměstnání,

                              —

                              snížit nemzdové náklady práce a současně zajistit rozpočtovou konsolidaci; učinit více pro přeměnu nenahlášené práce na regulérní zaměstnání zvýšením přitažlivosti standardních i nestandardních pracovních smluv pro zaměstnavatele a zaměstnance a posílit vymahatelnost práva,

                              —

                              prosazovat podnikatelské prostředí, které je příznivější pro zaměstnanost.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              přijmout účinnější opatření ke zvýšení úrovně a účinnosti aktivních politik trhu práce, aby zahrnovaly větší podíl neaktivních a nezaměstnaných osob,

                              —

                              urychlit v celé zemi rozvoj účinných služeb zaměstnanosti, které nabízejí preventivní a personalizované služby; aktualizovat statistické sledovací systémy,

                              —

                              dále zvyšovat pobídky pro zapojení žen na trhu práce, včetně prostřednictvím práce na částečný úvazek; zvýšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby,

                              —

                              definovat komplexní strategii aktivního stárnutí zajišťující pružné formy zaměstnání, pobídky k podněcování starších pracovníků, aby zůstali déle v zaměstnání, a podporu rozvoje kvalifikací.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zlepšit orientaci vysokoškolského vzdělávání na trh práce,

                              —

                              přezkoumat pobídky k podpoře celoživotního učení a zvýšit účast na odborném vzdělávání, zejména u pracovníků s nízkou kvalifikací a u přistěhovalců.

            ŠPANĚLSKO
      V letech 1997 a 2002 došlo ve Španělsku k nejvyššímu růstu míry zaměstnanosti a nejvyššímu snížení míry nezaměstnanosti ze všech členských států. Nezaměstnanost však zůstává vysoko nad průměrem EU, zatímco míra zaměstnanosti je značně nižší. Při velkých rozdílech ve výkonnosti mezi jednotlivými regiony zůstává prioritou řešení regionálních nerovností. Zvlášť nízké je zapojení žen a míra zaměstnanosti starších pracovníků. Kromě toho má velký počet lidí (přibližně třetina všech pracovníků) pracovní smlouvy na dobu určitou. Produktivita práce je na nízké úrovni. Celková úroveň dosaženého vzdělání a účasti dospělých na odborném vzdělávání je velmi nízká. V posledních letech přispěl k nabídce pracovních sil nárůst přistěhovalectví.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Španělska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              podporovat modernizaci organizace práce k posílení produktivity a kvality pracovního místa,

                              —

                              přezkoumat regulativní rámec s cílem zatraktivnit pro zaměstnavatele pracovní smlouvy na dobu neurčitou a odrazovat je od využívání smluv na dobu určitou, aby se čelilo segmentaci trhu práce; zvýšit pro pracovníky přitažlivost dočasného zaměstnání; odstranit překážky pro práci na částečný úvazek,

                              —

                              využít na místní, regionální a odvětvové úrovni možností mzdové diferenciace podle vývoje produktivity (viz hlavní směry hospodářské politiky, bod 5).

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              zvýšit u žen pobídky pro zapojení na trhu práce; zvýšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby,

                              —

                              zajistit větší přístup znevýhodňovaných osob k aktivním opatřením trhu práce a větší účinnost těchto opatření, a to zejména u mladých lidí, zdravotně postižených, přistěhovalců a dlouhodobě nezaměstnaných; dokončit modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti, včetně statistického sledovacího systému; posílit koordinaci mezi regionálními službami zaměstnanosti a zabývat se zbývajícími překážkami geografické mobility,

                              —

                              definovat komplexní strategii aktivního stárnutí zajišťující pružné formy zaměstnání, pobídky k podněcování starších pracovníků, aby zůstali déle v zaměstnání a dále se vzdělávali.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zajistit kvalitu vysokoškolského vzdělání a jeho a orientaci na trh práce,

                              —

                              posílit pobídky k celoživotnímu učení, aby se zvýšila účast, zejména osob s nízkou kvalifikací.

            FRANCIE
      Ve Francii je celková míra zaměstnanosti pod průměrem EU. Míra zaměstnanosti starších pracovníků (55–64) patří k nejnižším v EU. Nezaměstnanost se v letech 1997 až 2000 významně snížila, ale s nástupem zpomalení hospodářského růstu se opět zvýšila. Nezaměstnanost patří i nadále k nejvyšším v EU a je zvlášť vysoká u mladých lidí (15–24). Míra zaměstnanosti cizích státních příslušníků je nápadně nízká, zejména u žen. Podíl pracovních smluv na dobu určitou překračuje i nadále průměr EU 15 a účast dospělých na vzdělávání a odborné přípravě je těsně pod průměrem.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Francie by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              usnadnit přechod osob s pracovními smlouvami na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou, aby se předešlo segmentaci trhu práce a zlepšily se možnosti zůstat na trhu práce a profesně postupovat,

                              —

                              vyvinout účinnější systém pro předvídání a zvládnutí restrukturalizace,

                              —

                              prosazovat podnikatelsky příznivé prostředí pro rozvoj malých a středních podniků a sledovat pokrok při zvyšování počtu nových podniků.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              sledovat dopad penzijní reformy na věk odchodu ze zaměstnání a vypracovat komplexní strategii aktivního stárnutí s cílem udržet starší pracovníky déle v zaměstnání úpravou pracovních podmínek, větším přístupem k odbornému vzdělávání a odhodláním omezit systémy předčasného odchodu do důchodu,

                              —

                              zlepšit koordinaci služeb zaměstnanosti k posílení poskytování individualizovaných služeb; vytvořit účinné cesty k práci a k odbornému vzdělávání pro nezaměstnané mladé lidi a pro přistěhovalce, zejména ženy,

                              —

                              zajistit správné vyhodnocení nedávné reformy systému pojištění pro případ nezaměstnanosti a zajistit, aby toto bylo doprovázeno vhodnými požadavky a účinným hledáním zaměstnání.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              zajistit, aby dohoda sociálních partnerů o odborné přípravě a zákon o odborném vzdělávání během celého pracovního života vedly k zvýšení počtu osob, které se účastní na odborném vzdělávání, zvláštní pozornost je přitom třeba věnovat osobám s nízkou kvalifikací a pracovníkům v malých a středních podnicích,

                              —

                              snížit podíl mladých lidí bez ukončeného vzdělání; usnadnit a podněcovat širší a snazší přístup k učňovskému vzdělávání.

            IRSKO
      Irsko dosáhlo od roku 1997 působivého pokroku v oblasti zaměstnanosti a produktivity práce. Celková míra zaměstnanosti vzrostla z 56,1 % na 65,3 %, přičemž nezaměstnanost se snížila téměř o dvě třetiny a dlouhodobá nezaměstnanost klesla z 5,6 % na 1,3 %. Zvýšil se podíl žen na pracovní síle, ale stále existuje významný rozdíl mezi mírou zaměstnanosti u žen a u mužů a rovněž velké platové rozdíly mezi muži a ženami. Problémem je i nadále nedostatek pracovních sil, i když se zmírňuje nárůstem přistěhovalectví. Významným prvkem irského úspěchu je jeho schopnost přilákat přímé zahraniční investice. Významnými faktory jsou rovněž sociální partnerství, daňový systém, dobré regulativní prostředí a investice do lidského kapitálu.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Irska by mělo být:

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              zlepšit přístup k aktivním opatřením trhu práce u větší části nezaměstnaného a neaktivního obyvatelstva a zajistit účinnost těchto opatření,

                              —

                              zvýšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a přijmout bezodkladně opatření k řešení příčin platových rozdílů mezi muži a ženami.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              provést soudržnou strategii celoživotního učení, aby se snížil počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zvýšila se účast na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací a starších pracovníků.

            ITÁLIE
      Navzdory slabé hospodářské situaci je růst zaměstnanosti i nadále pozitivní a potvrzuje zlepšení od roku 1997. Míra zaměstnanosti však i nadále patří k jedněm z nejnižších v EU. Zapojení žen a míra zaměstnanosti starších pracovníků patří rovněž k nejnižším v EU 25. Nezaměstnanost se v uplynulém období snižovala, stále je však nad průměrem EU 15. Vzhledem k nezaměstnanosti ve výši přibližně 5 % ve střední a severní Itálii oproti 18 % v jižní Itálii je prioritou řešení regionálních nerovností. Podíl nenahlášené práce je i nadále značný, i když se uzákonila pracovní situace 700 000 přistěhovalců. Celková úroveň dosaženého vzdělání a účast na odborném vzdělávání jsou i nadále velmi nízké.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Itálie by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              podrobně sledovat právní reformy zaměřené na snížení nerovnováhy mezi pracovním poměrem na dobu určitou a dobu neurčitou a segmentaci trhu práce; zlepšit úroveň, pokrytí a účinnost pojištění pro případ nezaměstnanosti,

                              —

                              dále pokračovat ve snižování nemzdových nákladů práce, zejména u pracovníků s nízkou mzdou, a současně zajistit rozpočtovou konsolidaci; učinit více pro přeměnu nenahlášené práce na regulérní zaměstnání odstraněním negativních daňových pobídek a zlepšením vymahatelnosti práva,

                              —

                              podněcovat sociální partnery, aby přezkoumali systémy vyjednávání mezd, aby se zohlednily regionální rozdíly na trhu práce (viz hlavní směry hospodářské politiky, bod 5).

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              zajistit společně s místními samosprávami rozvoj účinných služeb zaměstnanosti v celé zemi a vytvořit partnerství mezi veřejnými a soukromými subjekty; zlepšit přístup k účinným personalizovaným službám a zapojení do aktivních opatření trhu práce, zejména na jihu země; věnovat zvláštní pozornost situaci mladých lidí, znevýhodňovaných osob a osob s nízkou kvalifikací; neprodleně zavést celostátní počítačový systém s údaji o trhu práce,

                              —

                              zvýšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší tří let, a další závislé osoby s cílem podpořit zapojení žen na trhu práce, včetně formou zkráceného pracovního úvazku,

                              —

                              rozvíjet strategii aktivního stárnutí a zajistit, aby plánované reformy vytvořily odpovídající pobídky k udržení pracovníků déle v zaměstnání a odrazovaly je od předčasného odchodu do důchodu.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              sledovat nedávné reformy, aby bylo zajištěno, že se u pracovní síly zvýší úroveň dosaženého vzdělání, sníží počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zvýší orientace vysokoškolského vzdělávání na trh práce, aby se usnadnil přechod do práce,

                              —

                              zajistit účinné pobídky k celoživotnímu učení a společně se sociálními partnery zvýšit účast na odborném vzdělávání, zejména u pracovníků s nízkou kvalifikací – mimo jiné prostřednictvím účinného rozvoje meziprofesních fondů.

            LUCEMBURSKO
      V Lucembursku se míra zaměstnanosti blíží průměru EU, stále však zůstává nižší než cíl EU. Nezaměstnanost je i nadále nízká a míra dlouhodobé nezaměstnanosti je jedna z nejnižších v EU.
      Hospodářský boom na konci 90. let však nevedl k všeobecnému růstu míry zaměstnanosti. Nová pracovní místa obsadili hlavně přeshraniční pracovníci a ženy, zatímco zaměstnanost starších pracovníků zůstala na velmi nízké úrovni. Účast na vzdělávání a odborné přípravě je pod průměrem EU 15.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Lucemburska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              podporovat rozvoj nových podniků a podporovat odborné vzdělávání na pracovišti s cílem podněcovat alternativní zdroje tvorby pracovních příležitostí.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              rozvíjet komplexní strategii aktivního stárnutí, zejména v soukromém sektoru, a posílit nedávné pobídky k udržení pracovníků déle v zaměstnání odhodláním omezit systém předčasného odchodu do důchodu,

                              —

                              podporovat zapojení do práce u zdravotně postižených pobírajících sociální dávky, kteří však mohou pracovat,

                              —

                              zlepšit služby, aby se usnadnilo lepší sladění pracovního a soukromého života, a podněcovat ženy, aby se po delším období, kdy byly mimo trh práce, opět vrátily do práce; přijmout opatření k řešení platových rozdílů mezi muži a ženami.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              zajistit účinné provedení rámcového zákona o dalším odborném vzdělávání s cílem posílit pobídky k celoživotnímu učení a zvýšit účast na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací,

                              —

                              revidovat celkový systém celoživotního učení k dosažení lepší soudržnosti mezi systémem vzdělávání a odborné přípravy a snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání.

            NIZOZEMSKO
      I když míra zaměstnanosti žen i mužů překračuje značně lisabonské cíle, zůstává míra zaměstnanosti přistěhovalců nízká. Pro trh práce je charakteristická mimořádně vysoká úroveň zkrácených pracovních úvazků (přibližně 44 % pracovních sil) a vysoký počet osob, které pobírají dávky při invaliditě. Míra zaměstnanosti starších pracovníků je vyšší než průměr EU, je však stále daleko nižší než cíl EU.
      Od roku 2001 se významně zvyšovala nezaměstnanost, ačkoli i nadále patří k nejnižším v EU. Na podzim roku 2003 podepsala vláda a sociální partneři dohodu, která zahrnuje mimo jiné zmrazení mezd v letech 2004 a 2005.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Nizozemska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              podrobně sledovat vývoj mezd, zda je dodržována „podzimní dohoda“ mezi vládou a sociálními partnery (viz hlavní směry hospodářské politiky, bod 5).

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              provádět systematický screening pracovní schopnosti u lidí, kteří pobírají dávky při invaliditě, a pomáhat těm, kteří mohou pracovat, aby se připravili na práci a našli odpovídající zaměstnání; věnovat zvláštní pozornost skupinám nadměrně zastoupeným v systému sociálních dávek vyplácených při invaliditě, např. ženy mladší 40 let,

                              —

                              posílit u dospělých preventivní přístup; zvýšit účinnost aktivních opatření u příjemců sociálních dávek a těch, kteří jsou nejvíce ohroženi neaktivitou, a zlepšit přístup k těmto opatřením; usnadnit integraci přistěhovalců,

                              —

                              spojit zrušení systému předčasného odchodu do důchodu s pobídkami k udržení pracovníků déle v zaměstnání a k jejich odbornému vzdělávání, zejména u nedostatečně kvalifikovaných starších pracovníků,

                              —

                              usnadnit přechod ze zkráceného pracovního úvazku na plný úvazek; přijmout neodkladně opatření k řešení příčin platových rozdílů mezi muži a ženami; zlepšit cenovou dostupnost zařízení péče o dítě.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              přijmout opatření ke snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání; posílit pobídky k rozvoji celoživotního učení a zvýšit účast na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací a neaktivních osob.

            RAKOUSKO
      Rakousko dosáhlo v souladu s lisabonskými cíli celkově vysoké míry zaměstnanosti a poměrně vysoké míry zaměstnanosti žen. Nezaměstnanost patří k nejnižším v EU. Důležitou roli při modernizaci organizace práce, zlepšení pracovního zákonodárství a zajištění uspokojivého mzdového vývoje hraje sociální partnerství. Velmi nízká je však míra zaměstnanosti starších pracovníků. Růst zaměstnanosti se zpomalil a začala se zvyšovat nezaměstnanost. Účast dospělých na vzdělávání a odborné přípravě je nižší než průměr EU. Platové rozdíly mezi muži a ženami patří i nadále k největším v EU.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Rakouska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              sledovat a případně doplnit reformy právních předpisů v oblasti odstupného a pokrok v oblasti plánovaného zavedení nároku na podporu v nezaměstnanosti u samostatně výdělečně činných osob s cílem zvýšit profesní mobilitu.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              rozvíjet komplexní strategii aktivního stárnutí, včetně zrušení systému předčasného odchodu do důchodu, rozšíření pobídek k udržení starších pracovníků déle v zaměstnání, zejména starších žen; sledovat dopad přezkumu důchodového systému na skutečný věk odchodu z trhu práce a pokrok při realizaci vlastních cílů,

                              —

                              přijmout opatření k řešení platových rozdílů mezi muži a ženami; zvýšit nabídku a dostupnost zařízení péče o dítě a vyhodnotit dopad současného systému příspěvků na péči o dítě na úroveň a kvalitu zaměstnanosti žen.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              přezkoumat pobídky ke zvýšení účasti na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací a u přistěhovalců.

            PORTUGALSKO
      Portugalsko se velmi přiblížilo dosažení lisabonského cíle, co se týče celkové zaměstnanosti, a u žen a starších pracovníků cíle v oblasti zaměstnanosti mírně překračuje. Nedávné zpomalení hospodářského růstu vedlo k růstu nezaměstnanosti, i když tato zůstává ve srovnání s EU na poměrně nízké úrovni. Zvlášť nízká je úroveň produktivity, celková úroveň dosaženého vzdělání a přístup k odbornému vzdělávání. Mimoto má velký počet lidí (více než 20 %) pracovní smlouvy na dobu určitou. V posledních letech přispěl k nabídce pracovních sil nárůst přistěhovalectví.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Portugalska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              podporovat modernizaci organizace práce k posílení produktivity a kvality pracovního místa,

                              —

                              na základě nového zákoníku práce zatraktivnit pro zaměstnavatele i zaměstnance pracovní smlouvy na dobu neurčitou a čelit segmentaci trhu práce,

                              —

                              vyvinout účinnější systém pro předvídání a zvládnutí restrukturalizace.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              posílit aktivní opatření trhu práce u nezaměstnaných a neaktivních osob a zajistit účinnost těchto opatření; posílit úsilí o integraci přistěhovalců,

                              —

                              přijmout opatření k řešení příčin platových rozdílů mezi muži a ženami v soukromém sektoru a zlepšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby,

                              —

                              rozvíjet komplexní strategii aktivního stárnutí, včetně odstranění pobídek k předčasnému odchodu do důchodu, zlepšení přístupu k odborné přípravě a zajištění přiměřených pracovních podmínek.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              zajistit, aby národní strategie celoživotního učení vedla ke zvýšení úrovně dosaženého vzdělání u veškeré pracovní síly, k posílení pobídek k celoživotnímu učení a k větší účasti na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací,

                              —

                              snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a posílit orientaci vysokoškolského vzdělávání na trh práce.

            FINSKO
      Finsko se přibližuje cíli celkové míry zaměstnanosti a u žen cíl v oblasti zaměstnanosti překračuje. V posledním desetiletí dosáhlo vysokého zvýšení zapojení starších pracovníků, které se blíží téměř cíli EU pro starší pracovníky. Míra nezaměstnanosti je vyšší než průměr EU, zejména u mladých lidí.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Finska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              snížit nemzdové náklady práce u pracovníků s nízkou mzdou a současně udržet zdravé veřejné finance.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              sledovat dopad nedávných reforem aktivních politik trhu práce na strukturální nezaměstnanost a regionální nerovnosti; přijmout zvláštní opatření k snazší aktivaci a integraci znevýhodňovaných mladých lidí, zdravotně postižených a přistěhovalců,

                              —

                              dále reformovat daňový systém a systém sociálních dávek k odstranění pasti nezaměstnanosti,

                              —

                              sledovat národní strategii aktivního stárnutí zlepšením pracovních podmínek, pobídek a poskytováním odborného vzdělávání pro osoby s nízkou kvalifikací a starší pracovníky.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              přijmout opatření ke snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zlepšit odbornou přípravu u osob s nízkou kvalifikací.

            ŠVÉDSKO
      Švédsko překračuje všechny cíle EU v oblasti zaměstnanosti, včetně cílů stanovených pro ženy a starší pracovníky. Celková míra nezaměstnanosti je přibližně 5 %. Je třeba zachovat úsilí k tomu, aby se předešlo omezením na straně nabídky pracovních sil. S ohledem na stárnoucí populaci bude nutno udržet nabídku pracovních sil využitím potenciálních zdrojů pracovních sil ve skupině přistěhovalců, mladých lidí a osob dlouhodobě nemocných a zlepšením pobídek k práci.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Švédska by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              usnadnit rozvoj malých a středních podniků, zejména snížením administrativní zátěže.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              zabývat se rostoucím počtem lidí, kteří mají dlouhodobé volno z důvodu nemoci prosazováním řešení orientovaných na pracovní místo a zlepšením pracovních podmínek,

                              —

                              odstranit zbývající nezaměstnanost a past neaktivity,

                              —

                              podrobně sledovat výsledky opatření k integraci přistěhovalců do pracovní síly.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zlepšit přístup osob s nízkou kvalifikací a neaktivních osob k odbornému vzdělávání; zabývat se problémem objevujících se nedostatků a nesouladu mezi nabídkou a poptávkou v oblasti nízkých a středních kvalifikací.

            SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
      Spojené království překračuje všechny cíle v oblasti zaměstnanosti, včetně cílů stanovených pro ženy a starší pracovníky. Navzdory celosvětovému zpomalení hospodářského růstu zůstávají míry zaměstnanosti poměrně stabilní a úroveň nezaměstnanosti je pod průměrem EU. Ekonomická neaktivita a v menším rozsahu i nezaměstnanost se i nadále soustředí na určité skupiny obyvatelstva a osob. Úroveň produktivity, zejména ve vyjádření na hodinu práce, je i nadále poměrně nízká. To je částečně způsobeno převážně nízkou úrovní kvalifikace pracovní síly, včetně nedostatečné úrovně základních kvalifikací. Platové rozdíly mezi muži a ženami patří i nadále k největším v EU.
      Hodnocení Evropské úkolové skupiny pro zaměstnanost a analýza uvedená ve společné zprávě o zaměstnanosti týkající se provedení hlavních zásad EU a doporučení Rady z roku 2003 ukazují, že bezprostřední prioritou Spojeného království by mělo být:

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              zajistit, aby se růst mezd nevyvíjel rychleji než růst produktivity (viz hlavní směry hospodářské politiky bod 3).

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              zajistit, aby aktivní opatření trhu práce a systémy sociálních dávek zabraňovaly ztrátě kvalifikací a podporovaly kvalitu pracovního místa zlepšením pobídek k práci a podporou trvale udržitelné integrace na trh práce a profesního postupu u neaktivních a nezaměstnaných lidí; zabývat se rostoucím počtem osob žádajících o dávky v nemoci nebo dávky při invaliditě a věnovat zvláštní pozornost osamělým rodičům a osobám žijícím v znevýhodněných oblastech,

                              —

                              zlepšit nabídku a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby, zlepšit přístup k odbornému vzdělávání pro ženy s nízkou mzdou pracující na částečný úvazek a přijmout neprodleně opatření k řešení příčin platových rozdílů mezi muži a ženami.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              vytvořit lepší pobídky k celoživotnímu učení provedením národních a regionálních strategií v oblasti kvalifikací, a tím zvýšit produktivitu a kvalitu pracovního místa; klást zvláštní důraz na zlepšení znalosti čtení a psaní a početních dovedností u pracovní síly, účast na vzdělávání a na úspěšné dokončení vzdělávání u 16–19náctiletých a u pracovníků s nízkou kvalifikací, zejména u těch, kteří zastávají málo placená pracovní místa.

            PRIORITY NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
      KYPR
      Míra zaměstnanosti na Kypru je značně nad průměrem EU 15 a míra nezaměstnanosti je nízká. V reakci na potřeby trhu práce se posledních letech značně zvýšil podíl zahraničních pracovníků, kteří jsou často zaměstnáváni dočasně.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              zvláštní výzvou pro Kypr je zvýšit inovační kapacity a diverzifikovat sektor služeb.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              i když je zapojení žen nad průměrem EU, lze k překlenutí rozdílů mezi muži a ženami učinit více. Opatření by měla zahrnovat zlepšení pečovatelských zařízení, zvýšení účasti žen na odborném vzdělávání a zvýšení přitažlivosti zkrácených pracovních úvazků,

                              —

                              zahraniční pracovníci, kteří pracují na Kypru převážně pouze dočasně, představují velkou část činného obyvatelstva. Proto by se měly přezkoumat politiky s ohledem na zaměstnávání zahraničních pracovníků, a to jak co se týče jejich příspěvku k pružnosti trhu práce, tak i co se týče práv a příležitostí pro migrující pracovníky,

                              —

                              měla by se posílit preventivní a aktivní opatření trhu práce s cílem zaměřit se na individuální potřeby a zahrnout větší část nezaměstnaných a zdravotně postižených, starších osob hledajících zaměstnání a žen. Prioritou je rovněž posílení a modernizace veřejných služeb zaměstnanosti.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              v návaznosti na reorganizaci vzdělávání, která probíhá od roku 2000, potřebuje Kypr rozvíjet komplexní národní strategii celoživotního učení. Ta by měla přispět ke snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání, ke zlepšení vazby mezi primárním vzděláváním a dalším odborným vzděláváním a k zajištění větší účasti na odborném vzdělávání.

            ČESKÁ REPUBLIKA
      Míra zaměstnanosti je v České republice mírně nad průměrem EU 15. Nezaměstnanost je přibližně stejná jako průměr EU 15, ale od poloviny 90. let se pomalu zvyšuje. Míra zaměstnanosti starších pracovníků je přibližně stejná jako průměr EU, ale nízká, zejména u žen, vzhledem k zákonem stanovenému nízkému věku odchodu do důchodu. Významné jsou regionální nerovnosti.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              při pokračování strategie hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti musí Česká republika zajistit, aby vývoj mezd odpovídal vývoji produktivity,

                              —

                              poměrně vysoké daňové zatížení práce a nemzdové náklady práce tvoří překážku pro tvorbu pracovních příležitostí a vytlačují pracovní síly s nízkou kvalifikací z trhu práce do systému sociálních dávek nebo nenahlášené práce. Soudržná reforma daňového systému a systému sociálních dávek by proto měla dále odrazovat od závislosti na sociálních dávkách a zajistit, aby se vyplatilo regulérní zaměstnání.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              prioritou by mělo být zvýšit zapojení žen a starších pracovníků, i když jsou odpovídající míry nad průměrem EU. V tomto ohledu by mohlo významně přispět posílení pobídek k práci na částečný úvazek,

                              —

                              je zapotřebí většího úsilí k integraci nejvíce znevýhodněných skupin na trh práce. To platí pro regiony jiné než Praha a pro romské obyvatelstvo. Jsou nezbytná preventivní a aktivní opatření na trhu práce ve spojení s antidiskriminačními opatřeními, je třeba klást větší důraz na vzdělávání, odbornou přípravu, podporovat podnikavost a tvorbu pracovních příležitostí. Za prioritu by se měla považovat modernizace veřejných služeb zaměstnanosti.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              v návaznosti na nedávnou strategii k rozvoji lidských zdrojů se za rozhodující k zachování tvorby pracovních příležitostí a k podpoře profesní a geografické mobility zdá být vyšší účast na vysokoškolském vzdělávání a odborné přípravě, a to jak celkově, tak i u osob s nízkou kvalifikací.

            ESTONSKO
      Míra zaměstnanosti je v Estonsku mírně pod průměrem EU 15. V posledních letech se míra nezaměstnanosti snížila, je však i nadále vyšší než průměr EU. Kromě toho je podíl dlouhodobě nezaměstnaných vysoký. Očekává se, že Estonsko bude patřit k zemím nejvíce postiženým poklesem obyvatelstva v produktivním věku v důsledku demografické změny.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              k vytváření více pracovních příležitostí by mohlo přispět snížení daňového zatížení práce, zejména u pracovníků s nízkou mzdou, a prosazování rozmanitosti pracovních vztahů a pracovní doby. To by mělo jít ruku v ruce s úsilím o zlepšení daňových systémů a přeměnu nenahlášené práce na regulérní zaměstnání. Je rovněž důležité, aby vývoj mezd odpovídal vývoji produktivity.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              vzhledem k rychlému poklesu obyvatelstva v produktivním věku by Estonsko mělo usilovat o snížení úrovně neaktivity a o to, přilákat na trh práce více lidí a udržet je tam. Pro Estonsko je nezbytné, aby dále zvyšovalo zapojení žen, starších pracovníků a osob s nízkou kvalifikací,

                              —

                              k doplnění nedávno přijatého zákona o pojištění pro případ nezaměstnanosti se zdá být nezbytné posílit aktivní opatření trhu práce k podpoře aktivního hledání zaměstnání, zajistit větší přístup nezaměstnaných k odbornému vzdělávání a zajistit, aby trh práce integroval více lidí. Veřejné služby zaměstnanosti by měly mít větší zdroje. Zvláštní pozornost je třeba věnovat znevýhodňovaným osobám, např. dlouhodobě nezaměstnaným, mladým lidem, zdravotně postiženým nebo starším osobám hledajícím zaměstnání. Zvlášť rizikovými faktory jsou příslušnost k etnické menšině a nedostatečná znalost jazyka země.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              majíc na paměti nebezpečí neodpovídajících kvalifikací by Estonsko mělo usilovat o lepší přístup k odborné přípravě pro všechny zaměstnance, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací. Zvláštní výzvou je snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zajištění kvality vzdělávání a odborné přípravy. Na programu by mělo být rovněž vytvoření systému celoživotního učení.

            MAĎARSKO
      Míra zaměstnanosti je v Maďarsku nízká, zejména u osob s nízkou kvalifikací, znevýhodňovaných osob, žen a starších pracovníků. Nezaměstnanost zároveň zůstává značně pod průměrem EU 15. Příčinou je nízká míra zapojení, tj. velký podíl neaktivního obyvatelstva v produktivním věku. Existuje velká nerovnováha na trhu práce mezi centrálním a západním regionem, kde se soustředí „moderní hospodářství“, a zbytkem země. Regionální a odvětvová mobilita je nízká, přičemž problémy v oblasti kvalifikace odrážejí jak nedostatek kvalifikované pracovní síly, tak i nedostatečnou orientaci systémů vzdělávání a odborné přípravy na potřeby trhu práce.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              daňové zatížení práce je i nadále vysoké a představuje překážku pro tvorbu pracovních příležitostí a je faktorem, který pravděpodobně přispívá k nenahlášené práci. Vzhledem ke zpomalení hospodářského růstu je kromě toho nutné společně se sociálními partnery zajistit takový vývoj mezd, který je příznivější pro zaměstnanost. Hnací silou tohoto vývoje mezd jsou konkurenceschopnější odvětví hospodářství, a proto nemusí nutně vést k posílení tvorby pracovních příležitostí ve slabších odvětvích.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              znepokojení vzbuzuje zdravotní stav pracovníků, což lze částečně vysvětlit nízkou aktivitou. Za tímto účelem je nutná politika k prosazování lepších pracovních podmínek a zlepšení preventivní a léčebné zdravotní péče. Měly by pokračovat reformy systémů sociálních dávek, včetně dávek v nemoci, aby se dosáhlo toho, že se práce vyplatí, a aby se snížil podíl nenahlášené práce,

                              —

                              to by mělo být doprovázeno rozvojem pružnější organizace práce příznivější pro rodinný život, včetně zatraktivnění zkráceného pracovního úvazku, zejména u žen a starších pracovníků. Nutné je rovněž posílit preventivní a aktivní opatření trhu práce u nezaměstnaných a neaktivních osob, zejména v nejvíce znevýhodněných regionech. To vyžaduje moderní veřejné služby zaměstnanosti na podporu profesní a geografické mobility. V návaznosti na strategii integrace je nutné zlepšit vyhlídky romského obyvatelstva na trhu práce.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              je nutné pokračovat v úsilí o rozvíjení strategií celoživotního učení, které by měly zahrnovat opatření ke snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání, prosazování rovného přístupu k univerzitnímu vzdělání a rozšíření přístupu k odbornému vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací a znevýhodňovaných osob. Je důležité zlepšit účinnost vzdělávacího systému a zvýšit jeho pružnost, aby se mohl lépe adaptovat na potřeby trhu práce v oblasti kvalifikací.

            LITVA
      V poslední době se míra zaměstnanosti v Litvě mírně zvýšila, zaostává však značně za průměrem EU 15. Míra nezaměstnanosti se významně snížila, je však i nadále značně vyšší než průměr EU.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              problémem je i nadále poměrně nízký podíl zaměstnanosti v sektoru služeb. I přes snahu o zmírnění je daňové zatížení u pracovníků s nízkou mzdou stále ještě vysoké, což brání tvorbě pracovních příležitostí. Sociální partneři musí hrát důležitou roli při předvídání a zvládnutí restrukturalizace.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              v návaznosti na reformu systému sociální pomoci a další úsilí o to, aby se práce vyplatila, je důležité posílit aktivní opatření trhu práce s cílem pomoci nezaměstnaným nebo neaktivním osobám vrátit se zpět do zaměstnání. Klíčovými prioritami jsou větší přístup k odbornému vzdělávání, podpora při hledání zaměstnání, profesní mobilita a modernizace veřejných služeb zaměstnanosti,

                              —

                              ačkoli je zapojení žen a starších pracovníků ve srovnání s průměrem EU poměrně vysoké, mohlo by odstranění překážek pro práci na částečný úvazek přispět k jejich dalšímu zvýšení.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              je zapotřebí značného úsilí k rozvoji celoživotního učení, a zejména k další modernizaci vzdělávacího systému, snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zvýšení účasti na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací. Účast zaměstnavatelů na odborném vzdělávání je nízká, včetně jejich příspěvku k dalšímu odbornému vzdělávání zaměstnanců.

            LOTYŠSKO
      V důsledku silného hospodářského růstu se zaměstnanost v Lotyšsku v posledních dvou letech značně zvýšila. Celková míra zaměstnanosti však zaostává za průměrem EU 15. Nezaměstnanost je i nadále nad průměrem EU 15 s velkými regionálními rozdíly. V Rize zároveň existuje nedostatek pracovních sil i potřebných kvalifikací.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              aby bylo dosaženo větší tvorby pracovních příležitostí, je důležité podporovat rozvoj sektoru služeb, zejména v znevýhodněných regionech, a zabývat se problémem nenahlášené práce. Rozsah nenahlášené práce snižuje příspěvky na sociální zabezpečení a vede k vysokému daňovému zatížení práce.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              kombinace minimální mzdy a daňového systému a systému sociálních dávek by měla být taková, aby bylo pro mladé lidi dostatečně přitažlivé nastoupit do zaměstnání ve formální ekonomice. Zvláštní pozornost je nutno věnovat tomu, aby na trhu práce zůstaly ženy,

                              —

                              to vyžaduje také větší úsilí o vypracování aktivních a preventivních politik pro nezaměstnané, zejména opatření na podporu hledání zaměstnání, podnikavosti, geografické mobility a většího přístupu k odbornému vzdělávání. Za prioritu by se měla považovat modernizace veřejných služeb zaměstnanosti. Zvláštní pozornost je nutno věnovat tomu, aby trh práce integroval více mladých lidí a osob s nízkou kvalifikací a nabídl jim rovné podmínky. Zvláštními rizikovými faktory jsou příslušnost k etnické menšině a nedostatečná znalost jazyka země.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              zvláštní výzvou je překonat deficit v kvalifikacích a nesoulad mezi nabídkou a poptávkou v oblasti kvalifikací. Je zapotřebí většího úsilí ke zlepšení přístupu ke vzdělávání, snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání a zlepšení přístupu k odbornému vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací. To by mělo být součástí celkové strategie k rozvoji celoživotního učení.

            MALTA
      Míra zaměstnanosti je na Maltě ve srovnání s průměrem EU 15 velmi nízká. Zvlášť nízká je míra zaměstnanosti starších pracovníků. Míra zaměstnanosti žen je nejnižší v EU 25: pracuje pouze jedna třetina žen v produktivním věku. Nezaměstnanost se v posledních dvou letech mírně zvýšila, zůstává však pod průměrem EU 15.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              klíčovou výzvou, před kterou Malta stojí, je provedení privatizačního programu a případné přesunutí zaměstnanců a postupné snižování administrativních nákladů a daňového zatížení práce. V této souvislosti bude důležité provést novelu zákona na podporu podnikání a sledovat jeho dopad.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              prvořadým úkolem Malty je rozšířit svou nabídku pracovních sil zvýšením míry zaměstnanosti žen. V návaznosti na přepracovaný zákon o podmínkách zaměstnávání jsou zapotřebí další opatření ke zvýšení podílu žen na formální ekonomice. K tomu by významně přispělo zvýšení nabídky zařízení péče o dítě,

                              —

                              za prvořadou prioritu se považuje rovněž reforma daňového systému a systému sociálních dávek, jelikož rozdíl mezi minimální mzdou a úrovní sociálních dávek se považuje za příliš malý, aby mohl poskytnout dostatečné pobídky k práci. Tato reforma by také pomohla přeměnit nenahlášenou práci na regulérní zaměstnání.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              důvodem k znepokojení je nízká úroveň vzdělání pracovní síly a nesoulad v oblasti kvalifikací. Zvlášť znepokojivý je vysoký počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání, vysoká míra negramotnosti a velký počet osob s nízkou kvalifikací. Ke klíčovým prioritám patří zvýšení celkové úrovně vzdělanosti, snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání, zvýšení účasti na odborném vzdělávání, zejména u osob s nízkou kvalifikací. Měly by pokračovat snahy o zapojení sociálních partnerů do rozvoje systematičtějšího přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě.

            POLSKO
      Míra zaměstnanosti v Polsku patří v EU 25 k nejnižším. V posledních čtyřech letech se situace na trhu práce zhoršila. Zvlášť nízká je míra zaměstnanosti žen, starších pracovníků, mladých lidí a osob s nízkou kvalifikací. Míra nezaměstnanosti ve výši přibližně 20 % je nejvyšší od zahájení hospodářské transformace a zároveň nejvyšší v EU 25.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              zvláštní význam mají opatření k vytváření prostředí příznivějšího pro zaměstnanost a opatření na podporu podnikavosti, zejména v souvislosti s restrukturalizací,

                              —

                              v návaznosti na nedávná opatření ke snížení nákladů práce u osob s nízkou kvalifikací a mladých lidí je důležité přezkoumat daňový systém a systém sociálních dávek s cílem řešit daňové zatížení práce komplexním způsobem, zejména na dolním konci mzdové stupnice. To by přispělo rovněž k omezení nenahlášené práce,

                              —

                              sociální partneři mají rozhodující roli nejen při udržení mzdového vývoje, který je příznivý pro zaměstnanost, ale také při aktivním prosazování změny na úrovni podniku a usnadňování pracovní mobility.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              v rámci úsilí o vybudování účinných partnerství pro zaměstnanost na místní úrovni a rozvíjení aktivních politik trhu práce by mělo Polsko urychlit zřízení nových veřejných služeb zaměstnanosti, s dostatečnými zdroji, co se týče financování, personálu, odborné přípravy a technického vybavení,

                              —

                              je také důležité, aby pokračovala reforma různých systémů sociálních dávek, včetně dávek při invaliditě a sociální pomoci, zaměřující se na podporu aktivního hledání zaměstnání a opětovné zapojení na trhu práce. Zvláštní pozornost si zasluhují znevýhodňovaní mladí lidé,

                              —

                              snaha o odstranění překážek pro zkrácený pracovní úvazek by přispěla také k udržení pracovních příležitostí pro ženy a starší pracovníky.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              v návaznosti na úsilí o rozvoj soudržné strategie celoživotního učení bude důležité zajistit, aby systém vzdělávání a odborné přípravy vybavil nově příchozí na trh práce kvalifikacemi potřebnými na trhu práce charakterizovaném strukturální změnou. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění rovného přístupu ke vzdělání a zlepšení účinnosti a kvality vzdělávání. Hlavními předpoklady pro rozvoj strategie celoživotního učení jsou větší pobídky k investicím do vzdělávání a usnadnění přístupu k odbornému vzdělávání a angažovanost sociálních partnerů.

            SLOVINSKO
      Míra zaměstnanosti je ve Slovinsku mírně pod průměrem EU 15, ale je zvlášť nízká u starších pracovníků. Míra nezaměstnanosti je značně pod průměrem EU.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              měl by se posoudit vzájemný vztah mezi minimální mzdou a různými prvky daňového zatížení práce s cílem zvýšit aktivitu a omezit nenahlášenou práci. Je důležité dále prosazovat pružné formy práce při současném zachování rovnováhy mezi pružností a bezpečností.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              jasnou prioritou Slovinska je zvýšit zaměstnanost lidí starších 55 let. Dále by se mělo omezit využívání systému předčasného odchodu do důchodu, zajistit soudržnost daňové reformy a reformy sociálních dávek (např. opatření zaměřená na omezení nenahlášené práce a penzijní reforma), prosazování pružných forem práce a přístup starších pracovníků k odbornému vzdělávání,

                              —

                              aby se práce vyplatila, je nutno přezkoumat vzájemné vztahy mezi nezaměstnaností, sociálními dávkami a minimální mzdou s cílem zvýšit pobídky k práci ve formální ekonomice,

                              —

                              veřejné služby zaměstnanosti vypracovaly komplexní model k provedení preventivního přístupu, bylo by však žádoucí zlepšit odbornou přípravu zaměstnanců ve veřejných službách zaměstnanosti, aby mohli účinně pomáhat těm, kteří jsou nejobtížněji zaměstnatelní. Měly by se zintenzívnit vztahy mezi soukromými a veřejnými službami zaměstnanosti.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              v návaznosti na nedávný pokrok a iniciativy v oblasti systémů celoživotního vzdělávání je důležité zvýšit účast dospělé populace na dalším vzdělávání a odborné přípravě. Je zapotřebí odpovídajících zdrojů a pobídek pro pracovníky i zaměstnavatele, aby investovali do odborné přípravy, a rovněž jasné definování rolí všech dotčených osob. Důležitým problémem je snížení počtu mladých lidí bez ukončeného vzdělání.

            SLOVENSKO
      Celková míra zaměstnanosti na Slovensku je ve srovnání s průměrem EU 15 i nadále nízká. Nezaměstnanost je stále vysoká, i když se snižuje, s velkým podílem dlouhodobě nezaměstnaných. Míra zaměstnanosti žen je nízká a zvlášť nízká je míra zaměstnanosti mladých lidí, osob s nízkou kvalifikací a starších pracovníků (především žen). Významná je regionální nerovnováha.

                  Zvýšit adaptabilitu pracovníků a podniků

                              —

                              je důležité dále snížit daňové zatížení práce, které představují zejména příspěvky na sociální zabezpečení. Sociální partneři by měli být podněcováni k tomu, aby prosazovali větší rozmanitost pracovních vztahů a pracovní doby (např. odstranění překážek pro zkrácený pracovní úvazek), aby bylo možno vytvářet více pracovních příležitostí a usnadnila se pracovní mobilita.

                  Přilákat více lidí na trh práce a dbát na to, aby se práce vyplatila pro všechny

                              —

                              v návaznosti na probíhající reformy daňového systému a systému sociálních dávek je nutno dále účinně odstraňovat past nezaměstnanosti a neaktivity a přeměňovat nenahlášenou práci na řádné zaměstnání. Mělo by se řádně sledovat provádění reforem a jejich dopad,

                              —

                              kromě úsilí zaměřeného na to, aby se práce vyplatila, je nutno věnovat i nadále zvláštní pozornost podílu starších pracovníků na zaměstnanosti, zejména provedením reformy pracovněprávních předpisů a penzijní reformy, pružnějším formám práce a většímu využití zkráceného pracovního úvazku. To by mohlo rovněž přispět k větší zaměstnanosti žen,

                              —

                              je nutno zvýšit v současné době nízké finanční prostředky na financování aktivní politiky trhu práce a nízký podíl lidí zahrnutých do aktivních opatření. Je důležité zajistit, aby trh práce lidi více integroval, a provést reformy na podporu aktivního hledání zaměstnání. To vyžaduje moderní aktivní politiky trhu práce, větší přístup nezaměstnaných a neaktivních lidí k odbornému vzdělávání a moderní veřejné služby zaměstnanosti k zajištění většího pokrytí populace. Pozornost je třeba věnovat ohroženým skupinám (např. dlouhodobě nezaměstnaní, mladí lidé, zdravotně postižení, starší pracovníci) a znevýhodněným regionům. Je třeba urychleně realizovat v praxi novou prioritu, a to integraci romského obyvatelstva.

                  Investovat více a účinněji do lidského kapitálu a celoživotního učení

                              —

                              znepokojivě vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí naznačuje nutnost překlenout propast mezi kvalifikacemi získanými v primárním vzdělávání a kvalifikacemi potřebnými k tomu, aby člověk uspěl na trhu práce. Hospodářská restrukturalizace, regionální nerovnováha a nesoulad v oblasti kvalifikací vyžadují také větší podporu profesní a geografické mobility během celého života,

                              —

                              hlavními předpoklady pro rozvoj strategie celoživotního učení jsou větší pobídky k investicím do odborného vzdělávání a usnadnění přístupu k odborné přípravě. Je třeba podněcovat investice do lidského kapitálu a podporovat celoživotní učení další reformou vzdělávacího systému a zvážit, jak mohou přispět jednotlivci, podniky a společnost jako celek.


				|

		52014PC0433

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/287/EU o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku /* COM/2014/0433 final */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/287/EU o
existenci nadměrného schodku v Nizozemsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/287/EU
ze dne 2. prosince 2009[1]
bylo na základě doporučení Komise rozhodnuto, že v Nizozemsku
existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován
schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP, který tudíž
překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve
Smlouvě, zatímco hrubý veřejný dluh měl v témže roce dosáhnout
59,7 % HDP, tedy zůstat pod referenční hodnotou 60 % HDP
podle Smlouvy[2].

(2)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] a na základě
doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Nizozemsku
doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek
odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno.
(3)       Dne 21. června 2013 Rada
usoudila, že Nizozemsko přijalo účinná opatření v souladu
s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a že
po přijetí původního doporučení nastaly nepředvídané
nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní
důsledky pro veřejné finance. Proto Rada (na základě
doporučení Komise) dospěla k závěru, že jsou splněny
podmínky stanovené v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES)
č. 1467/97 pro vydání nového doporučení Nizozemsku podle
čl. 126 odst. 7 Smlouvy, aby odstranilo nadměrný schodek
veřejných financí nejpozději do roku 2014. Doporučení bylo
zveřejněno.
(4)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy
oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a
další související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o
použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného
ke Smlouvě o založení Evropského společenství[4].
(5)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno
pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek
nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP[5].
(6)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Nizozemskem
před 1. dubnem 2014, podle programu stability na rok 2014 a podle prognózy
Komise z letošního jara jsou oprávněné následující závěry:
–
Po dosažení nejvyšší hodnoty 5,6 % HDP
v roce 2009 byl schodek veřejných financí v Nizozemsku
postupně snižován a v roce 2013 činil 2,5 % HDP[6]. Tohoto zlepšení bylo
dosaženo díky konsolidačním opatřením na straně výdajů
i příjmů, zejména zvýšením (nepřímých) daní a omezením veřejných
výdajů.
–
Program stability Nizozemska na rok 2014
předpokládá, že se schodek veřejných financí zvýší na 2,9 %
HDP v roce 2014 a klesne na 2,1 % HDP v roce 2015, zatímco
Komise ve své letošní jarní prognóze stanoví jeho projekci na 2,8 % HDP
v roce 2014 a 1,8 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy
tedy schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP podle
Smlouvy.
–
Po zlepšení o 1,4 % HDP v roce 2013 by
strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných
financi bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření,
mělo za předpokladu neměnné politiky zůstat v roce 2014
stabilní a v roce 2015 by se mělo zlepšit o 0,5 procentního bodu.
V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální
saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou
korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce
2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová
opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou
Paktu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému
odchýlení od požadovaného postupu korekce.
–
Poměr dluhu k HDP se
mezi lety 2010 a 2013 zvýšil zhruba o 10 procentních bodů
na 73,5 %. Letošní jarní prognóza Komise
předpokládá další nárůst hrubého veřejného dluhu na 73,8 %
HDP v roce 2014 a jeho snížení na 73,4 % HDP v roce 2015.
(7)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, podléhá Nizozemsko preventivní složce Paktu o
stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem
směřovat k dosažení svého střednědobého cíle,
včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit
dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu
v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení
a vyjasnění postupu při nadměrném schodku.
(8)       V souladu s čl. 126
odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném
členském státě napraven.
(9)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v Nizozemsku napraven a rozhodnutí 2010/287/EU by proto
mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný
schodek v Nizozemsku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/287/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému
království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 42.
[2]               Schodek veřejných financí a veřejný dluh za
rok 2009 byly následně revidovány na 5,6 % HDP a 60,8 % HDP.
[3]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V souladu s dokumentem „Technické podmínky
provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu
a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze
dne 3. září 2012.
[6]               Schodek veřejných financí v roce 2013 byl
značně ovlivněn zestátněním společnosti SNS
Reaal, které podle nejnovějšího vyhodnocení nizozemského statistického
úřadu Statistics Netherlands (CBS) nemělo na výsledný schodek žádný
dopad, avšak stále se čeká na konečné rozhodnutí Eurostatu
o klasifikaci. Na základě informací, které jsou
v současné době k dispozici, mohlo dojít ke zvýšení schodku
maximálně o 0,3 % HDP.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/97

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2014
   2014/C 247/19
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Polska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 24. dubna 2014 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2014 a svůj konvergenční program z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu z roku 2014 je snížit do roku 2015 schodek pod referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a splnit střednědobý rozpočtový cíl do roku 2018. Střednědobý cíl (‐ 1 % HDP ve strukturálním vyjádření) je přísnější než požadavek obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Cíle týkající se celkového schodku předložené v rámci konvergenčního programu z roku 2014 jsou v souladu s včasnou nápravou nadměrného schodku. Navíc, ačkoliv je (přepočítané) strukturální přizpůsobení v roce 2014 v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, je nižší než zlepšení požadované v roce 2015. V letech následujících po plánované nápravě nadměrného schodku je plánovaný (přepočítaný) roční pokrok k dosažení střednědobého cíle nižší než požadavek obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Programové cíle jsou proto v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu částečně. Předpokládá se, že veřejný dluh v průběhu programového období zůstane nižší než 60 % HDP. Polské orgány předpokládají, že prudce poklesne z 57,1 % HDP v roce 2013 na 49,5 % v roce 2014, a to zejména díky velkému jednorázovému převodu aktiv penzijního fondu, a že na této úrovni zůstane i v roce 2015. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, je realistický pro rok 2014 a optimistický pro rok 2015, s vyšším růstem reálného HDP ve výši 3,8 % oproti prognóze útvarů Komise z jara 2014 ve výši 3,4 %. Na základě prognózy Komise a posouzení konvergenčního programu provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že ačkoliv se očekává, že Polsko nepřekročí strop celkového schodku, který Rada doporučila na rok 2014, stále existují rizika, pokud jde o udržitelnou nápravu nadměrného schodku v roce 2015, a tedy pro vhodný průběh přizpůsobení vedoucí k dosažení střednědobého cíle.

               (9)

               K zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace je zapotřebí, aby byla fiskální konsolidace podpořena komplexními strukturálními reformami. Nízký podíl prorůstových výdajů (vzdělávání, výzkum a inovace) omezuje vyhlídky na dlouhodobý růst. S ohledem na stárnutí populace se ve střednědobém až dlouhodobém horizontu očekává značný nárůst výdajů na zdravotní péči. Posílením primární péče a systémů předávání pacientů mezi pracovišti a využitím potenciálu pro úspory vyplývajících z nákladové efektivity v nemocniční péči je možné snížit zátěž veřejných financí a zlepšit přístup ke zdravotní péči. Problémem zůstává nízká míra dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o efektivitu daňové správy a míru administrativní zátěže pro daňové poplatníky. Polsko však nedávno zveřejnilo akční plán pro lepší dodržování daňových předpisů a vyšší efektivnost daňové správy na období 2014–2017. Polsko má systém snížených sazeb DPH, který přispívá k největší mezeře v oblasti DPH v rámci Unii. To vede ke ztrátám na straně příjmů a zvýšeným nákladům na dodržování daňových předpisů. Úroveň zdanění energií je poměrně nízká. V nedávné minulosti byly přijaty kroky ke zlepšení polského fiskálního rámce. Rámec by nicméně posílilo zavedení plnohodnotné nezávislé fiskální rady odpovědné za předběžné kontroly dodržování fiskálních pravidel, posuzování makroekonomických a rozpočtových předpovědí a analýzu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a také za následné hodnocení dodržování fiskálních pravidel.

               (10)

               V průběhu uplynulého roku se postupně zvyšovala nezaměstnanost mladých lidí, což je částečně důsledkem pokračujícího nesouladu mezi výstupy vzdělávacího systému a potřebami trhu práce a částečně důsledkem narůstajícího počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Navzdory pokračujícím snahám o reformu sytému odborného vzdělávání a přípravy stále existuje potřeba dále usnadnit přístup ke kvalitní učňovské přípravě a učení se prací, posílit spolupráci mezi školami a zaměstnavateli a oslovit mladé lidi neregistrované v evidenci úřadů práce, v souladu s cíli záruk pro mladé lidi. Přizpůsobení dovedností požadavkům trhu práce je velmi důležité také v souvislosti s programy celoživotního učení, kterých se účastní stále velmi málo osob, zejména pokud jde o starší pracovníky, jejichž schopnosti často neodpovídají současným nárokům. Přetrvává segmentace trhu práce s rozsáhlým využíváním pracovních smluv na dobu určitou i smluv občanského práva. Uzavírání pracovních smluv na dobu určitou je značně rozšířené zejména v případě mladých lidí. Ačkoliv jsou pracovní smlouvy na dobu určitou často považovány za nástroj, který má nezaměstnaným umožnit vstup na trh práce s výhledem na pozdější získání smlouvy na dobu neurčitou, u většiny polských pracovníků tomu tak zřejmě není, neboť k přechodu od pracovní smlouvy na dobu určitou k trvalému zaměstnání dochází v malé míře, což často negativně ovlivňuje produktivitu a kvalitu lidského kapitálu.

               (11)

               Účast žen na trhu práce zůstává na nízké úrovni. Polsko přijalo několik opatření pro posílení zaměstnanosti žen, včetně zvýšení dostupnosti zařízení péče o malé děti (jesle) a navýšení veřejného financování pro školky s cílem povzbudit rodiče k tomu, aby své děti zapisovali do předškolního vzdělávání. Dostupnost zařízení péče o malé děti však zůstává nízká, zejména ve venkovských oblastech, a přetrvávají nerovnosti v oblasti dostupnosti předškolního vzdělávání. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v Polsku na nízké úrovni. Možnosti předčasného odchodu do důchodu byly výrazně omezeny, avšak je nezbytné vyvinout další úsilí pro zvýšení zaměstnatelnosti starších pracovníků a prodloužení skutečné délky pracovního života. Problémem zůstává reforma zvláštních důchodových systémů pro horníky a zemědělce. Systém sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) motivuje malé zemědělce k setrvání v odvětví zemědělství, což vede ke skryté nezaměstnanosti ve venkovských oblastech a podpoře neformální ekonomiky. Horníci i nadále požívají výsad, pokud jde o důchodové nároky a požadovanou minimální odpracovanou dobu. Oba důchodové systémy poškozují odvětvovou a územní mobilitu pracovních sil.

               (12)

               Polsko je jedním z členských států, které vykazují nejnižší úroveň výdajů na výzkum a vývoj, a má jedny z nejhorších výsledků, pokud jde o širší ukazatele inovací. Zejména výdaje soukromého sektoru na výzkum a vývoj jsou na zvláště nízké úrovni. Nízké výdaje na výzkum a vývoj souvisejí s nízkou aktivitou společností v oblasti výzkumu a inovací a s podnikatelským prostředím, které není dostatečně příznivé pro inovace. Systém podpory inovací v Polsku se vyhýbá riziku, je založen především na grantech a podporuje absorpci a přenos technologií bez výrazného dopadu na skutečně nové inovace. Stávající daňové pobídky pro výzkum a vývoj nejsou účinné, pokud jde o podporu vnitřního výzkumu a vývoje v soukromém sektoru, a využívají je pouze velké společnosti. Polské podniky se ve velké míře spoléhají na absorpci technologií. Tento přístup sice zajišťuje zvyšování produktivity a hospodářský růst, ale Polsko by v současné době již mělo přejít na model více založený na vlastních inovacích. Výzvou i nadále zůstává zvýšení inovační kapacity polských společností, lepší propojení vědy a průmyslu a vývoj cílených nástrojů přizpůsobených celému inovačnímu cyklu.

               (13)

               Všechna odvětví polského hospodářství také stále mohou velmi mnoho získat zvýšením energetické účinnosti; tím by se také mohl podpořit růst, zlepšit konkurenceschopnost a snížit energetická závislost Polska. Domácí kapacity na výrobu energie zastarávají a rozvodná síť je stále přetížená, ale postupuje realizace projektů na vytvoření větší propojovací kapacity se sousedními členskými státy. Klíčovým problémem na trhu se zemním plynem zůstává nedostatečná diverzifikace a hospodářská soutěž.

               (14)

               Významnou překážkou růstu zůstává v Polsku i nadále nedostatečně rozvinutá dopravní a pevná širokopásmová infrastruktura. Jsou potřebné zejména významné investice do železniční sítě, která je ve špatném stavu, aby se zvýšila konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy a bylo dosaženo lepší rovnováhy mezi silniční a železniční dopravou. Pouze přibližně jedna třetina z celkových zhruba 20 000 km provozovaných železničních tratí je v dobrém technickém stavu. Přetrvávají problémy s včasným prováděním projektů v oblasti železniční dopravy. Efektivnost využívání zdrojů lze zvýšit prostřednictvím lepšího nakládání s odpady.

               (15)

               Vymáhání plnění smluv je v Polsku zdlouhavé a postup pro získání stavebního povolení je dlouhý a složitý. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou vysoké, což představuje významný problém pro podnikatelské prostředí. Polsko dosáhlo významného pokroku při provádění ambiciózní reformy, která usnadňuje přístup k regulovaným povoláním.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu polské hospodářské politiky Polska. Posoudila národní program reforem i konvergenční program. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Polsku v období 2014–2015:

               1.

               Posílit rozpočtovou strategii, aby se zajistilo, že do roku 2015 dojde k udržitelné nápravě nadměrného schodku, a to prostřednictvím dosažení strukturálního přizpůsobení uvedeného v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po nápravě nadměrného schodku a až do dosažení střednědobého cíle dodržovat doporučenou hodnotu ročního strukturálního přizpůsobení ve výši 0,5 % HDP. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje spolehlivou realizaci ambiciózních strukturálních reforem, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství a posílily růst i zaměstnanost. Minimalizovat v tomto ohledu škrty v oblasti investic posilujících růst, zlepšit cílenost sociálních politik a nákladovou efektivitu výdajů a celkovou efektivitu odvětví zdravotní péče, rozšířit daňovou základnu například řešením problému s rozsáhlým systémem snížených sazeb DPH a zlepšit dodržování daňových předpisů, zejména zvýšením efektivity daňové správy. Zřídit nezávislou fiskální radu.

               2.

               Vystupňovat úsilí o snížení nezaměstnanosti mladých lidí, zejména dalším zlepšením relevantnosti vzdělání z hlediska potřeb trhu práce, zvýšením dostupnosti učňovských míst a míst pro učení se prací, posílením pomoci mladým lidem neregistrovaným v evidenci úřadů práce a posílením spolupráce mezi školami a zaměstnavateli, v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Zvýšit účast dospělých na celoživotním učení, aby se nabídka dovedností přizpůsobila poptávce. Bojovat proti segmentaci trhu práce zajištěním lepšího přechodu od pracovních smluv na dobu určitou ke smlouvám na dobu neurčitou a omezením nadměrného využívání smluv občanského práva.

               3.

               Pokračovat v úsilí o zvýšení účasti žen na trhu práce, zejména přijetím dalších opatření k zajištění toho, aby byl k dispozici větší počet finančně dostupných a kvalitních zařízení péče o malé děti a předškolního vzdělávání, a zabezpečením stabilního financování. Integrovat zemědělce do všeobecného důchodového systému a v první řadě urychlit vytvoření systému pro posuzování a registraci příjmu zemědělců. Postupně ukončit zvláštní důchodový systém pro horníky s cílem integrovat je do všeobecného důchodového systému. Podpořit celkovou reformu důchodového systému zvýšením úsilí o podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků, aby se zvýšil věk odchodu z trhu práce.

               4.

               Zlepšit efektivitu daňových pobídek na podporu výzkumu a vývoje v soukromém sektoru jako součást úsilí o silnější propojení výzkumu, inovací a průmyslové politiky a lépe zaměřovat stávající nástroje v různých fázích inovačního cyklu.

               5.

               Obnovit a rozšířit kapacity na výrobu energie a posílit efektivnost celého energetického řetězce. Urychlit a rozšířit rozvoj elektrické rozvodné sítě, včetně přeshraničních propojení se sousedními členskými státy, a vybudovat propojovací plynovod s Litvou. Neprodleně zajistit účinné provádění investičních projektů do železniční dopravy a zlepšit administrativní kapacitu v tomto odvětví. Intenzivněji usilovat o rozšíření pevného širokopásmového pokrytí. Zlepšit nakládání s odpady.

               6.

               Přijmout další opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí tím, že se zjednoduší vymáhání plnění smluv a požadavky na získání stavebního povolení. Zintenzivnit snahy o snížení nákladové a časové náročnosti dodržování daňových předpisů pro podniky. Dokončit probíhající reformu zaměřenou na usnadnění přístupu k regulovaným povoláním.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 63.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.