				|

		52013PC0382

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o výzvě Belgii, aby učinila opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku /* COM/2013/0382 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o výzvě Belgii, aby učinila
opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro
nápravu situace nadměrného schodku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 2. prosince 2009 Rada
v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla[1], že Belgie má nadměrný
schodek, a v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU
a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne
7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku vydala doporučení k odstranění
nadměrného schodku nejpozději do roku 2012[2]. V zájmu snížení schodku
veřejných financí pod 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným
způsobem bylo belgickým orgánům doporučeno, aby a) provedly
opatření k snížení schodku v roce 2010, jak bylo naplánováno v návrhu rozpočtu
na rok 2010, a v letech 2011 a 2012 zvýšily plánované fiskální úsilí; b)
v období let 2010–2012 zajistily průměrné roční fiskální
úsilí odpovídající 0,75 % HDP, což by také mělo
přispět k postupnému návratu poměru hrubého veřejného
dluhu k HDP k referenční hodnotě uspokojivým tempem
prostřednictvím obnovení odpovídající úrovně primárního
přebytku; c) upřesnily opatření, která jsou nezbytná
k odstranění nadměrného schodku do roku 2012
v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí,
a zrychlily snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo
rozpočtové podmínky jsou lepší, než se v době vydání doporučení
při nadměrném schodku předpokládalo; a d) aby v zájmu dodržení
fiskálních cílů posílily mechanismy monitorování. Rada ve svých doporučeních
stanovila 2. červen 2011 jako lhůtu pro přijetí účinných
opatření v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 nařízení (ES)
č. 1467/97.
(4)       V souladu s ustanoveními
čl. 126 odst. 8 SFEU Rada dne [21. června 2013] rozhodla, že Belgie v
reakci na doporučení Rady z prosince 2009 nepřijala ve lhůtě
stanovené v uvedeném doporučení žádná účinná opatření.
(5)       Pokud podle čl. 10 odst.
3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 aktuální údaje poskytnuté podle
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ukazují, že členský stát schodek
neodstranil ve lhůtách stanovených doporučením vydaným podle čl.
126 odst. 7, přijme Rada okamžitě rozhodnutí podle čl. 126 odst.
9, ve kterém vyzve členský stát, aby v určité stanovené
lhůtě učinil opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje
za nezbytná pro nápravu situace.
(6)       Z prognózy útvarů Komise
z jara 2013 vyplývá, že reálný HDP bude v roce 2013 beze změn a domácí
poptávka se bude stejně jako v roce 2012 dále snižovat. Zatímco
spotřeba domácností bude pravděpodobně stagnovat, u investic se
očekává pokles způsobený absencí důvěry panující v rámci
celého hospodářství, oslabením stavebního odvětví,
zpřísněním podmínek pro poskytování úvěrů a
skutečností, že průmyslové odvětví vykazuje velké nevyužité
kapacity. Předpokládá se, že k oživení soukromé spotřeby a investic
dojde až v roce 2014, kdy se hlavní hnací silou míry růstu reálného HDP o
1,2 % stane domácí poptávka. V této situaci větší domácí poptávky se
počítá s tím, že zvýšení vývozu se přiblíží růstu dovozu. To by
v roce 2014 omezilo další zisky z čistého vývozu oproti roku 2013, kdy
podle předpokladů snížení HDP zabrání příznivý čistý
růst zahraniční poptávky.
(7)       Podle prognózy útvarů
Komise z jara 2013 se předpokládá, že schodek veřejných financí v
roce 2013 klesne na 2,9 %. Původní rozpočet na rok 2013 si kladl
za cíl dosáhnout nominálního schodku odpovídajícího 2,15 % HDP. Od návrhu
rozpočtu však byly oficiální projekce růstu, na nichž se
rozpočet zakládá (+0,7 % v souladu s prognózou útvarů Komise z
podzimu 2012), výrazně zrevidovány směrem dolů, a to na
0,2 % v programu stability na rok 2013 a 0,0 % v jarní prognóze.
Vláda tedy od cílového nominálního schodku upustila a nahradila jej závazkem
zlepšit strukturální saldo o 1,0 % HDP. V březnu 2013 přijala
vláda k opatřením odpovídajícím 0,75 % HDP, jež byla přijata v
původním rozpočtu na rok 2013, další opatření odpovídající
0,2 % HDP, k čemuž přihlédly útvary Komise ve své prognóze z
jara 2013. Tato prognóza předpokládá pro rok 2013 strukturální zlepšení
odpovídající 0,75 % HDP, včetně 0,25 procentního bodu, který
přinesou nižší výdaje na úroky.
(8)       Pro rok 2014 při
nezměněné politice počítá prognóza útvarů Komise z jara
2013 navzdory předpokládanému růstu přesahujícímu potenciál s
novým zvýšením schodku nad referenční hodnotu, a to na 3,1 % HDP. Toto
nové zvýšení je důsledkem samovolného zvyšování sociálních transferů
a skutečnosti, že rozpočet na rok 2013 rovněž zahrnoval zhruba
0,4 % HDP jednorázových a dočasných příjmů, jako je
daňová amnestie, prodej telekomunikačních licencí a
mimořádně vysoké dividendy od Belgické národní banky.
(9)       Veřejný dluh se zvýšil z
84 % HDP v roce 2007 na téměř 100 % HDP v roce 2012.
Dynamika schodku a HDP vysvětluje zvýšení o zhruba 6,5 procentního
bodu, zatímco vnější faktory odpovídají zhruba 9 procentním bodům, a
to zejména v důsledku záchranných operací ve finančním sektoru v
podobě kapitálových injekcí. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013
se předpokládá, že se dluh v roce 2014 zvýší na 102 %. Belgická vláda
má v úmyslu prodat finanční aktiva, aby dluh v roce 2013 udržela pod
hranicí 100 %. V této souvislosti belgická vláda nedávno oznámila prodej
organizace Royal Park Investment (zvláštní účelová jednotka vytvořená
v rámci operace na záchranu společnosti Fortis), což by výši dluhu snížilo
o 0,2 % HDP.
(10)     Ze zprávy Evropské komise o
fiskální udržitelnosti z roku 2012 vyplývá, že Belgie zřejmě není v
krátkodobém výhledu vystavena riziku fiskálního tlaku. Ve střednědobém
a dlouhodobém výhledu jsou však rizika pro fiskální udržitelnost vysoká.
Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Belgii vysoce nad
průměrem EU, což je způsobeno hlavně rychlým nárůstem
výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících
desetiletí. Přestože důchodová reforma z prosince 2011 byla významným
pozitivním krokem, zdá se, že pro úplnou obnovu dlouhodobé udržitelnosti
veřejných financí budou nezbytná další opatření.
(11)     V současné době se
očekává, že opatření přijatá v původním rozpočtu na
rok 2013 a v rozpočtové kontrole z března 2013 sníží v roce 2013
schodek pod 3 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 je však
rezerva chránící proti překročení referenční hodnoty podle
Smlouvy příliš malá. Náprava navíc ještě není v současné
době udržitelná.
(12)     V situaci, kdy je
hospodářský i rozpočtový vývoj nejistý, je třeba v zájmu
zajištění účinné a trvalé nápravy v požadované lhůtě
rozpočtový cíl doporučený pro konečný rok v období nápravy
stanovit jednoznačně pod referenční hodnotou.
(13)     Proto je opodstatněné
další snížení schodku za rok 2013 na 2,7 % HDP, což je v souladu se
strukturálním zlepšením odpovídajícím 1 % HDP v roce 2013. Také vzhledem k
případným nepříznivým vedlejším účinkům se za nezbytná považují
další opatření, jejichž odhadovaný dopad odpovídá 0,25 % HDP.
(14)     Belgie se ve svém programu
stability zavázala, že v roce 2015 docílí vyváženého rozpočtu ve
strukturálním vyjádření, a poté v roce 2016 dosáhne svého
střednědobého cíle, kterým je přebytek odpovídající 0,75 %
HDP ve strukturálním vyjádření. V dopise zaslaném Komisi dne
28. května 2013 se pak belgické orgány zavázaly, že v roce 2014 bude
jejich cílem vyšší fiskální úsilí odpovídající 0,75 % HDP. I vzhledem k
vyššímu dluhu jde o odpovídající snahu a bude v souladu s referenčního
hodnotou pro snížení dluhu. V návaznosti na to by Belgie měla dále
postupovat směrem ke svému střednědobému cíli zahrnujícímu
splnění výdajového kritéria, a k dosažení souladu s referenční
hodnotou pro snížení dluhu.
(15)     Kromě toho by Belgie
měla posílit dlouhodobou udržitelnost svých systémů důchodového
a sociálního zabezpečení. V tomto ohledu je nutné další úsilí k
odstranění mezery mezi skutečným a zákonným věkem pro odchod do
důchodu; opatření navazující zákonný věk pro odchod do
důchodu na prodlužování života by umožnila zaručit udržitelnost
důchodového systému v dlouhodobém horizontu.
(16)     Kromě toho by měla
Belgie přijmout jasná koordinační opatření, aby byly v rámci
střednědobého plánovacího horizontu rozpočtové cíle na federální
úrovni závazné i na subfederálních úrovních, a to včetně okamžitého
přijetí pravidla pro saldo/přebytek veřejných financí, které je
v souladu s požadavky Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské
a měnové unii.
(17)     V zájmu zajištění
úspěchu strategie fiskální konsolidace bude rovněž důležité
fiskální konsolidaci podpořit komplexními strukturálními reformami v
souladu s doporučeními Rady adresovanými Belgii v rámci evropského
semestru a zejména s těmi, která souvisejí s postupem při
makroekonomické nerovnováze,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1.           Belgie stávající
nadměrný schodek odstraní do roku 2013.
2.           Belgie v roce 2013 sníží celkový schodek na 2,7 % HDP. Toto nominální
zlepšení odpovídá zlepšení strukturálního salda veřejných financí ve výši
1 % HDP v roce 2013 podle prognózy útvarů Komise z jara 2013.
3.           Belgie v zájmu dosažení
doporučovaného strukturálního úsilí pro rok 2013 přijme a v plném
rozsahu provede všechna konsolidační opatření začleněná v
rozpočtu na rok 2013.
4.           Belgie by měla být
připravena přijmout další opatření, pokud se naplní rizika
ohrožující rozpočtové plány. Opatření rozpočtové konsolidace by
měla přinést trvalé zlepšení veřejného strukturálního salda veřejných
financí a měla by toho dosáhnout způsobem podporujícím růst.
Článek 2
1.           Belgie předloží Komisi
nejpozději do 21. září 2013 zprávu o opatřeních přijatých
pro dodržení tohoto rozhodnutí. Komise tuto zprávu posoudí za účelem
zhodnocení pokroku dosaženého při odstraňování nadměrného schodku.
2.           Belgie Komisi předloží
další čtvrtletní zprávy, v nichž bude zkoumat pokrok v dosahování souladu
s tímto rozhodnutím.
3.           Belgie do 31. prosince
2013 předloží zprávu o zamýšleném provádění prvního doporučení
vydaného v rámci evropského semestru ohledně přijetí explicitních
koordinačních opatření s cílem zajistit, aby byly rozpočtové
cíle na federální úrovni závazné také na subfederálních úrovních v rámci
střednědobého plánování.
4.           Belgie předloží
strukturální opatření na rok 2014, která zajistí udržitelné
odstranění nadměrného schodku a náležitý pokrok v dosahování
střednědobého cíle.
Článek 3
Toto rozhodnutí
je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Všechny dokumenty související s
postupem při nadměrném schodku Belgie jsou k dispozici na adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm
[2]               Úř. věst. L 209,
2.8.1997, s. 6.


title: 2011/622/EU: Doporučení Komise ze dne 20. září 2011 týkající se postupu pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu  Text s významem pro EHP

text:
               21.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 243/23

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 20. září 2011
   týkající se postupu pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/622/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Podle bodu 7.3.4 přílohy rozhodnutí Komise 2011/275/EU ze dne 26. dubna 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „infrastruktura“ transevropského konvenčního železničního systému (1) mohou stávající tratě, u nichž se nevyžaduje projekt obnovy nebo modernizace, umožňovat provoz vozidel, která splňují TSI, a zároveň jsou splněny základní požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (2). Provozovatel infrastruktury by měl být v takovém případě na dobrovolném základě schopen vyplnit registr infrastruktury v souladu s přílohou D rozhodnutí 2011/275/EU. Je třeba doporučit společný postup, který se má použít pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI stanovenými v rozhodnutí 2011/275/EU,
   DOPORUČUJE, ABY
   byl pro prokázání úrovně shody stávajících pevných zařízení se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu použit postup uvedený v příloze.

      V Bruselu dne 20. září 2011.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 126, 14.5.2011, s. 53.

      (2)  Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Postup pro prokázání úrovně shody stávajících železničních tratí se základními parametry technických specifikací pro interoperabilitu

      1.   Úvod

      1.1   Technická oblast působnosti

      Tento postup se vztahuje na tyto subsystémy železničního systému Unie:

                  a)

                  strukturální subsystém „infrastruktura“ a

                  b)

                  strukturální subsystém „energetika“

            Oba tyto subsystémy jsou uvedeny v seznamu subsystémů v příloze II bod 1 směrnice 2008/57/ES.
      1.2   Zeměpisná oblast působnosti

      Zeměpisnou oblastí působnosti tohoto postupu je železniční systém Unie, jak je definován ve směrnici 2008/57/ES.
      1.3   Definice

      Pro účely tohoto postupu se:

                  a)

                  „EI“ rozumí stávající infrastruktura (pevná zařízení) uvedená do provozu před vstupem směrnice 2008/57/ES v platnost nebo tratě uvedené do provozu po vstupu směrnice 2008/57/ES v platnost, aniž byly podrobeny postupu ověření ES;

                  b)

                  „prokázáním shody EI“ rozumí ověření, zda jsou základní parametry subsystému a/nebo prvky stávajících tratí v souladu s požadavky příslušných TSI;

                  c)

                  „osvědčením o prokázání shody EI“ rozumí dokument vydaný nezávislým posuzovatelem po prokázání shody EI;

                  d)

                  „prohlášením o prokázání shody EI“ rozumí dokument vydaný žadatelem poté, co obdrží osvědčení o prokázání shody EI.

            2   Postup pro prokázání shody stávajících tratí s technickými specifikacemi pro interoperabilitu

      2.1   Účel

      Podle rozhodnutí 2011/275/EU o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „infrastruktura“ transevropského konvenčního železničního systému mohou stávající tratě, u nichž se nevyžaduje projekt obnovy nebo modernizace, umožňovat provoz vozidel, která splňují TSI, a zároveň jsou splněny základní požadavky směrnice 2008/57/ES.
      Pro prokázání shody stávajících pevných zařízení s příslušnými TSI lze proto použít následující postup, aniž by se pro uvedení do provozu vyžadovalo nové schválení.
      Postup není povinný, lze jej však použít dobrovolně.
      2.2   Postup pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI

      1.   Postup pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI je postupem pro prokázání shody EI, přičemž žadatel splňuje povinnosti stanovené v bodech 2,3, 5.2 a 5.4 a na vlastní odpovědnost zajišťuje a prohlašuje, že daný subsystém, který podléhá ustanovení bodu 4, splňuje požadavky příslušných TSI.
      2.   Žadatel podá žádost o prokázání shody subsystému EI nezávislému posuzovateli dle vlastního výběru.
      Žádost obsahuje:

                  a)

                  jméno a adresu žadatele, a pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu;

                  b)

                  technickou dokumentaci.

            3.   Technická dokumentace

                  3.1

                  Žadatel vypracuje technickou dokumentaci a dá ji k dispozici nezávislému posuzovateli uvedenému v bodě 4. Dokumentace umožňuje prokázat úroveň shody stávajícího subsystému se základními parametry příslušných TSI.

                  3.2

                  Technická dokumentace obsahuje, je-li to vhodné, tyto prvky:

                              a)

                              obecný popis stávajícího subsystému;

                              b)

                              dokumenty potřebné k sestavení technické dokumentace;

                              c)

                              seznam harmonizovaných norem a/nebo dalších příslušných technických specifikací, odkazy na něž byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, a/nebo vnitrostátních technických specifikací, které se oznamují podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/57/ES, které byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení přijatých ke splnění požadavků příslušných TSI v případě, že nebyly použity harmonizované nebo vnitrostátní normy. V případě částečně použitých harmonizovaných nebo vnitrostátních norem se v technické dokumentaci uvedou ty části, jež byly použity;

                              d)

                              podmínky pro užití subsystému (omezení provozní doby nebo vzdálenosti, povolené opotřebení atd.);

                              e)

                              popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení provozu a údržby subsystému;

                              f)

                              podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému;

                              g)

                              veškeré technické požadavky příslušných TSI, které se musí brát v úvahu během údržby nebo provozu subsystému;

                              h)

                              veškeré další vhodné technické podklady, ze kterých může vyplývat, že předchozí kontroly nebo testy byly úspěšně provedeny příslušnými orgány za srovnatelných podmínek.

                  3.3

                  Žadatel uchovává technickou dokumentaci k dispozici příslušným vnitrostátním orgánům po celou dobu životnosti subsystému.

            4.   Postup pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI

                  4.1

                  Nezávislý posuzovatel vybraný žadatelem vezme v úvahu doklady o přezkoumáních, kontrolách nebo zkouškách, které byly provedeny jinými subjekty nebo žadatelem.

                  4.2

                  Důkazy shromážděné nezávislým posuzovatelem by měly být přiměřené a dostatečné, aby prokázaly shodu s požadavkem příslušných TSI i to, že byly provedeny všechny požadované a odpovídající kontroly a zkoušky.

                  4.3

                  Pokud stávající subsystém splňuje požadavky příslušných TSI, nezávislý posuzovatel vydá osvědčení o prokázání shody EI.

            5.   Prohlášení o prokázání shody EI

                  5.1

                  Žadatel vystaví písemné prohlášení o prokázání shody EI pro daný subsystém a uchovává je po celou dobu životnosti subsystému. Prohlášení o prokázání shody EI identifikuje subsystém, pro nějž bylo vystaveno.

                  5.2

                  Prohlášení o prokázání shody EI a průvodní dokumenty jsou napsány v souladu s kapitolou 2.5.

                  5.3

                  Kopie prohlášení o prokázání shody EI se na požádání předloží příslušným orgánům.

            6.   Soubor technické dokumentace

                  6.1

                  Nezávislý posuzovatel je odpovědný za vypracování souboru technické dokumentace, který se přikládá k prohlášení o prokázání shody EI.

                  6.2

                  Soubor technické dokumentace, který se přikládá k prohlášení o prokázání shody EI, je uložen u žadatele.

                  6.3

                  Žadatel uchovává kopii souboru technické dokumentace po celou dobu životnosti subsystému a zašle kopii každému dalšímu členskému státu, který o to požádá.

            2.3   Posuzované vlastnosti

      Vlastnosti, které se posuzují v rámci postupu pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI, jsou uvedeny:

                  —

                  v tabulce 1 pro subsystém „infrastruktura“ konvenčního železničního systému,

                  —

                  v tabulce 2 pro subsystém „energetika“ konvenčního železničního systému,

                  —

                  v tabulce 3 pro subsystém „vysokorychlostní infrastruktura“ a

                  —

                  v tabulce 4 pro subsystém „vysokorychlostní energetika“.

         Tabulka 1

         Posouzení subsystému „infrastruktura“ konvenčního železničního systému k prokázání shody EI

                  Posuzované vlastnosti (CR INF TSI)

                  Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                  Zvláštní postupy posouzení
                  (CR INF TSI)

                  1

                  2

                  Průjezdný průřez (4.2.4.1)

                  x

                  6.2.4.1

                  Osová vzdálenost kolejí (4.2.4.2)

                  x

                  6.2.4.2

                  Maximální sklony (4.2.4.3)

                  x

                  Minimální přípustný poloměr vodorovných oblouků (4.2.4.4)

                  x

                  Minimální přípustný poloměr zaoblení lomu sklonu (4.2.4.5)

                  x

                  Jmenovitý rozchod koleje (4.2.5.1)

                  x

                  Převýšení (4.2.5.2)

                  x

                  Stupeň změny převýšení (4.2.5.3)

                  x

                  Nedostatek převýšení (4.2.5.4)

                  x

                  6.2.4.3

                  Ekvivalentní kuželovitost (4.2.5.5.1) – projekt

                  není určeno

                  Ekvivalentní kuželovitost (4.2.5.5.2) – v provozu

                  Otevřený bod

                  6.2.4.5

                  Profil hlavy kolejnice pro běžnou kolej (4.2.5.6)

                  není určeno

                  Úklon kolejnice (4.2.5.7)

                  x

                  Tuhost koleje (4.2.5.8)

                  není určeno

                  Zařízení zajišťující koncovou polohu (4.2.6.1)

                  x

                  Provozní geometrie výhybek a výhybkových konstrukcí (4.2.6.2)

                  není určeno

                  Maximální nevedená část pevných výhybek a výhybkových konstrukcí (4.2.6.3)

                  x

                  6.2.4.7

                  Odolnost koleje proti svislým zatížením (4.2.7.1)

                  x

                  6.2.5

                  Podélná odolnost koleje (4.2.7.2)

                  x

                  6.2.5

                  Boční odolnost koleje (4.2.7.3)

                  x

                  6.2.5

                  Odolnost nových mostů proti zatížení dopravou (4.2.8.1)

                  není určeno

                  Náhradní svislé zatížení pro nové zemní práce a účinek zemního tlaku (4.2.8.2)

                  není určeno

                  Odolnost nových konstrukcí vedoucích nad tratí nebo přiléhajících k železniční trati (4.2.8.3)

                  není určeno

                  Odolnost stávajících mostů a zemních prací proti zatížení dopravou (4.2.8.4)

                  x

                  6.2.4.9

                  Určení meze okamžitého zásahu, zásahu a výstrahy (4.2.9.1)

                  není určeno

                  Mez okamžitého zásahu pro zborcení koleje (4.2.9.2)

                  není určeno

                  Mez okamžitého zásahu pro odchylky rozchodu koleje (4.2.9.3)

                  není určeno

                  Mez okamžitého zásahu pro převýšení (4.2.9.4)

                  není určeno

                  Užitná délka nástupiště (4.2.10.1)

                  x

                  Šířka a hrana nástupiště (4.2.10.2)

                  x

                  Konec nástupiště (4.2.10.3)

                  x

                  Výška nástupiště (4.2.10.4)

                  x

                  Odsazení nástupiště (4.2.10.5)

                  x

                  Maximální kolísání tlaku v tunelu (4.2.11.1)

                  x

                  6.2.4.6

                  Limity hluku a vibrací a prostředky na jejich zmírnění (4.2.11.2)

                  Otevřený bod

                  Ochrana proti zasažení elektrickým proudem (4.2.11.3)

                  viz ENE

                  Bezpečnost v železničních tunelech (4.2.11.4)

                  viz SRT

                  Účinek bočního větru (4.2.11.5)

                  Otevřený bod

                  Značení vzdálenosti (4.2.12.1)

                  x

                  Vyprazdňování toalet (4.2.13.2)

                  x

                  6.2.4.10

                  Zařízení pro čištění exteriérů vlaků (4.2.13.3)

                  x

                  6.2.4.10

                  Doplňování vody (4.2.13.4)

                  x

                  6.2.4.10

                  Doplňování paliva (4.2.13.5)

                  x

                  6.2.4.10

                  Elektrické přípojky (4.2.13.6)

                  x

                  6.2.4.10

         Tabulka 2

         Posouzení subsystému „energetika“ konvenčního železničního systému k prokázání shody EI

                  Posuzované vlastnosti (CR ENE TSI)

                  Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                  Zvláštní postupy posouzení
                  (CR ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napětí a kmitočet (4.2.3)

                  x

                  Parametry vztahující se k výkonnosti napájecí soustavy (4.2.4)

                  x

                  6.2.4.1

                  Kontinuita napájení v případě poruch v tunelech (4.2.5)

                  x

                  Proudová zatížitelnost, stejnosměrné soustavy, stojící vlaky (4.2.6)

                  x

                  Rekuperační brzdění (4.2.7)

                  x

                  6.2.4.2

                  Opatření pro koordinaci elektrické ochrany (4.2.8)

                  x

                  6.2.4.3

                  Účinky harmonických a dynamických jevů na střídavých soustavách (4.2.9)

                  x

                  6.2.4.4

                  Geometrie trolejového vedení: výška trolejového vodiče (4.2.13.1)

                  x

                  Geometrie trolejového vedení: změny výšky trolejového vodiče (4.2.13.2)

                  x

                  Geometrie trolejového vedení: Stranová výchylka (4.2.13.3)

                  x

                  Obrys pantografového sběrače (4.2.14)

                  x

                  Střední přítlačná síla (4.2.15)

                  x

                  Dynamické chování a jakost odběru proudu (4.2.16)

                  x

                  6.1.4.1, 6.2.4.5

                  Vzdálenost mezi pantografovými sběrači (4.2.17)

                  x

                  Materiál trolejového vodiče (4.2.18)

                  x

                  Úseky pro oddělení fází (4.2.19)

                  x

                  Úseky pro oddělení soustav (4.2.20)

                  x

                  Řízení napájení v případě nebezpečí (4.4.2.3)

                  x

                  Pravidla údržby (4.5)

                  x

                  6.2.4.6

                  Ochrana proti zasažení elektrickým proudem (4.7.2, 4.7.3, 4.7.4)

                  x

         Tabulka 3

         Posouzení subsystému „vysokorychlostní infrastruktura“ k prokázání shody EI

                  Posuzované vlastnosti (HS INF TSI)

                  Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                  Zvláštní postupy posouzení
                  (HS INF TSI)

                  1

                  2

                  Jmenovitý rozchod koleje (4.2.2)

                  x

                  Minimální průjezdný průřez (4.2.3)

                  x

                  6.2.6.1

                  Osová vzdálenost kolejí (4.2.4)

                  x

                  Maximální sklon stoupání a klesání (4.2.5)

                  x

                  Minimální poloměr oblouku koleje (4.2.6)

                  x

                  Převýšení koleje (4.2.7)

                  x

                  Nedostatek převýšení (4.2.8)

                  x

                  Ekvivalentní kuželovitost (4.2.9.2)

                  není určeno

                  Minimální hodnota průměrného provozního rozchodu koleje (4.2.9.3.1)

                  není určeno

                  Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad (4.2.10)

                  není určeno

                  Úklon kolejnice (4.2.11)

                  x

                  6.2.6.4

                  Zařízení zajišťující koncovou polohu (4.2.12.1)

                  x

                  Použití srdcovek s pohyblivými částmi (4.2.12.2)

                  x

                  Geometrické vlastnosti (4.2.12.3)

                  nepoužije se

                  Odolnost koleje (4.2.13)

                  x

                  Zatížení konstrukcí dopravou (4.2.14)

                  x

                  Celková tuhost koleje (4.2.15)

                  Otevřený bod

                  6.2.6.3

                  Maximální kolísání tlaku v tunelu (4.2.16)

                  x

                  6.2.6.5

                  Účinek bočního větru (4.2.17)

                  x

                  Elektrické vlastnosti (4.2.18)

                  x

                  Hluk a vibrace (4.2.19)

                  nepoužije se

                  Přístup na nástupiště (4.2.20.1)

                  x

                  Užitná délka nástupiště (4.2.20.2)

                  x

                  Výška nástupiště a vzdálenost od osy koleje (4.2.20.4-5)

                  x

                  Uspořádání koleje podél nástupišť (4.2.20.6)

                  x

                  Ochrana proti zasažení elektrickým proudem (4.2.20.7)

                  viz HS ENE

                  Přístup pro osoby se sníženou pohyblivostí (4.2.20.8)

                  Viz PRM

                  Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech (4.2.21)

                  Viz SRT

                  Přístup nebo vniknutí do zařízení trati (4.2.22)

                  x

                  Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici (4.2.23)

                  x

                  Délka odstavné koleje (4.2.25.1)

                  x

                  Sklon odstavné koleje (4.2.25.2)

                  x

                  Poloměr oblouku koleje (4.2.25.3)

                  x

                  Pevná zařízení pro údržbu vlaků (4.2.26)

                  x

         Tabulka 4

         Posouzení subsystému „vysokorychlostní energetika“ k prokázání shody EI

                  Posuzované vlastnosti (HS ENE TSI)

                  Stávající trať dosud nepodrobená ES ověření

                  Zvláštní postupy posouzení
                  (HS ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napětí a kmitočet (4.2.2)

                  x

                  Výkonnost systému a instalovaný výkon (4.2.3)

                  x

                  Rekuperační brzdění (4.2.4)

                  x

                  Kontinuita elektrického napájení (4.2.7)

                  nepoužije se

                  Celkový návrh trolejového vedení, geometrie (4.2.9)

                  x

                  Soulad trolejového vedení s průjezdným průřezem infrastruktury (4.2.10)

                  x

                  Materiál trolejového vodiče (4.2.11)

                  x

                  Rychlost šíření mechanické vlny v trolejovém vodiči (4.2.12)

                  nepoužije se

                  Statická přítlačná síla (4.2.14)

                  nepoužije se

                  Střední přítlačná síla (4.2.15)

                  x

                  Jakost odběru proudu při střední přítlačné síle (4.2.16)

                  x

                  4.2.16.2.1, 4.2.16.2.3

                  Vertikální pohyb kontaktního bodu (4.2.17)

                  x

                  Proudová zatížitelnost trolejového vedení (4.2.18)

                  x

                  Napájení při zastavení (4.2.20)

                  x

                  Úseky pro oddělení fází (4.2.21)

                  x

                  Úseky pro oddělení soustav (4.2.22)

                  x

                  Opatření pro koordinaci elektrické ochrany (4.2.23)

                  x

                  Účinky harmonických a dynamických jevů (4.2.25)

                  nepoužije se

                  Řízení napájení v případě nebezpečí (4.4.1)

                  x

                  Údržba – odpovědnost výrobce (4.5.1)

                  nepoužije se

                  Údržba – odpovědnost provozovatele infrastruktury (4.5.2)

                  nepoužije se

                  Ochrana proti zasažení elektrickým proudem (4.7.1, 4.7.2, 4.7.3)

                  x

            2.4   Požadavky na nezávislého posuzovatele

      1.   Nezávislý posuzovatel vybraný žadatelem provede prokázání shody EI stávajících tratí. Nezávislým posuzovatelem může být externí subjekt nebo interní součást provozovatele infrastruktury.
      2.   Ve vztahu k železniční infrastruktuře musí mít nezávislý posuzovatel:

                  a)

                  řádné technické vzdělání;

                  b)

                  dostatečnou znalost požadavků vztahujících se na posouzení, které provádí, a odpovídající zkušenosti v této oblasti a

                  c)

                  schopnost vystavit osvědčení o prokázání shody EI a technickou dokumentaci, což představuje formální záznam provedeného posouzení.

            3.   Nezávislý posuzovatel, který je interní součástí provozovatele infrastruktury, splňuje tyto požadavky:

                  a)

                  posuzovatel a jeho pracovníci jsou organizačně samostatnou jednotkou a používají takové metody podávání zpráv, které zajišťují jejich nestrannost;

                  b)

                  posuzovatel ani jeho pracovníci nesmí být odpovědní za provoz nebo údržbu výrobků, které posuzují, ani se nesmí účastnit jakýchkoli činností, které by mohly ohrozit jejich nezávislý úsudek nebo nedotknutelnost ve vztahu k činnostem posuzování;

                  c)

                  posuzovatel poskytuje služby výhradně podniku, jehož je součástí.

            2.5   Prohlášení o prokázání shody

      4.   Prohlášení o prokázání shody EI a průvodní dokumenty jsou opatřeny datem a podpisem.
      5.   Prohlášení je napsáno ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a obsahuje:

                  a)

                  odkazy na Postup pro prokázání shody stávajících tratí s technickými specifikacemi pro interoperabilitu;

                  b)

                  jméno a adresu žadatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného v EU (uvede se obchodní firma a úplná adresa a v případě zplnomocněného zástupce se rovněž uvede obchodní firma žadatele);

                  c)

                  stručný popis subsystému;

                  d)

                  jméno a adresa nezávislého posuzovatele, který provedl prokázání shody EI;

                  e)

                  odkazy na dokumenty obsažené v souboru technické dokumentace;

                  f)

                  veškerá příslušná dočasná nebo konečná ustanovení, kterým má subsystém vyhovovat, a zejména případná provozní omezení nebo podmínky;

                  g)

                  dobu platnosti prohlášení o prokázání shody EU, pokud má dočasnou platnost;

                  h)

                  identifikaci podepisující osoby.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovaném programu stability Lucemburska na období 2011–2014

text:
               16.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 210/5

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovaném programu stability Lucemburska na období 2011–2014
   2011/C 210/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   Vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby předložily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Lucembursko předložilo dne 29. dubna 2011 aktualizaci svého programu stability na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               I přes mimořádně vysoké zastoupení finančního sektoru v hospodářství přestálo Lucembursko finanční a hospodářskou krizi poměrně dobře. Poté, co reálný HDP v roce 2009 klesl o 3,6 %, se hospodářství v roce 2010 rychle zotavilo. HDP vzrostl zhruba o 3,5 % díky zvýšení veřejných výdajů, o nichž rozhodla vláda v rámci programu evropské hospodářské obnovy, a díky výraznému zvýšení čistého vývozu. Zaměstnanost odolala, částečně díky značnému využívání krátkodobých pracovních poměrů, které státní správa podpořila. Nezaměstnanost se začala zvyšovat od počátku roku 2008 a obecně se stabilizovala na zhruba 6 %, což je v Lucembursku historické maximum. Veřejné finance v Lucembursku jsou navzdory hospodářskému poklesu relativně zdravé (schodek odpovídající 1,7 % a hrubý státní dluh odpovídající 18,4 % v roce 2010) díky velice příznivé počáteční situaci.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové výhledy, je ve srovnání s předpovědí útvarů Komise z jara 2011 poněkud opatrný. Podle programu stability je cílem na rok 2011 deficit ve výši 1 %, což je v souladu s jarní předpovědí útvarů Komise. Program stability podle nezměněného politického scénáře předpokládá zhoršení celkového schodku v roce 2012 na 1,5 % HDP. Později, do roku 2014, by se měl postupně znovu zlepšit na 0,8 % HDP. Předpověď útvarů Komise je mírně optimističtější a předpokládá na základě příznivějšího makroekonomického scénáře a pomalejšího růstu ve výdajích v roce 2012 schodek ve výši 1,1 % HDP. Program stability nepředpokládá, že by v programovém období 2011–2014 bylo dosaženo střednědobého cíle, který je definován jako strukturální přebytek ve výši přibližně 0,5 % HDP. Naopak se očekává, že se strukturální saldo (přepočítané útvary Komise společně dohodnutými metodami na základě informací v programu stability) bude postupně zhoršovat z 0,3% přebytku v roce 2011 na 0,8% schodek roce 2014.

               (9)

               Vzhledem k tomu, že se očekává i nadále významný růst HDP, mohlo by být pro veřejné finance Lucemburska přínosem další zlepšení strukturálního salda s cílem dosáhnout střednědobého cíle již v roce 2012. To by Lucembursku zajistilo bezpečnou rezervu pro případ budoucího hospodářského poklesu a pomohlo zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Navíc vzhledem k odhadovanému dopadu závazků přirozeně souvisejících se stárnutím obyvatelstva by mu ambicióznější střednědobý cíl prospěl.

               (10)

               Podle posledního posouzení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední. Růst veřejných výdajů ve spojitosti se stárnutím obyvatelstva v nadcházejících desetiletích má být v Lucembursku nejvyšší z celé EU. Krátkodobé financování důchodového systému je v současné době podporováno nízkým indexem závislosti starých osob a částečně závisí na příspěvcích placených relativně mladou populací přeshraničních pracovníků. V budoucnosti se oba faktory obrátí a očekává se výrazné zvýšení nákladů na důchody. Přestože vláda nashromáždila značná aktiva a důchodové rezervy stále rostou, nebudou pro zajištění udržitelnosti systému dostatečné. Navíc míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věku 55–64) dosahuje 38,2 % a je jedna z nejnižších v EU (průměr v EU činí 46 %). Přestože je zákonem stanovený důchodový věk v zásadě 65 let, lucemburský důchodový systém umožňuje často dřívější odchod do důchodu prakticky bez snížení pobírané částky, která je navíc poměrně vysoká. V důsledku toho je průměrný věk opuštění trhu práce 59,4 roku, což představuje významnou zátěž pro důchodový systém. Vláda v rámci důchodové reformy plánuje nový model, jehož cílem bude, aby lidé dobrovolně pracovali déle. Zlepšil by se tak index závislosti důchodového systému. Tento mechanismus by se však týkal pouze nových důchodců a vztahoval by se pouze na část kariéry po vstupu reformy v platnost, takže by se jeho plný účinek projevil až za 40 let.

               (11)

               Cenová a nákladová konkurenceschopnost Lucemburska se od počátku posledního desetiletí výrazně zhoršila. Je tomu tak v důsledku vývoje mezd a produktivity. V období 2000–2010 se náklady na jednotku pracovní síly v Lucembursku zvýšily zhruba jedenapůlkrát rychleji, než byl průměr v EU-15, a více než pětkrát rychleji než v Německu. Vzhledem k dohodě mezi vládou a odbory na odkladu mechanismu automatické indexace mezd z jara 2011 na říjen téhož roku se růst reálných mezd za rok 2011 výrazně zmírní. Je třeba ještě přijmout rozhodnutí týkající se následné prahové hodnoty. Vzhledem k současným inflačním výhledům by příští automatická indexace mohla připadnout už na jaro 2012, čímž by se dříve nabyté výhody z hlediska nákladové konkurenceschopnosti ztratily.

               (12)

               Navzdory historicky silnému růstu zaměstnanosti je míra zaměstnanosti místních obyvatel nižší než průměr v EU, a to zejména na obou koncích věkového spektra. Tvorba pracovních míst v posledních letech prospívala zejména osobám s bydlištěm v jiných členských státech. Přestože je růst nezaměstnanosti od roku 2008 spojen s hospodářským poklesem, nabývá stále více strukturální povahy, což dokládá skutečnost, že v průběhu let růstu před krizí byl k dosažení zanedbatelného poklesu nezaměstnanosti potřebný růst zaměstnanosti zhruba 4 % ročně. Nezaměstnanost mladých lidí je relativně vysoká a v roce 2010 dosahovala 16,1 % ve srovnání s 6 % u aktivní populace. Míra nezaměstnanosti výrazně závisí na dosažené úrovni vzdělání. Mladí místní obyvatelé jsou vystaveni ostré konkurenci ze strany zahraničních uchazečů, kteří jsou často stejně nebo lépe kvalifikovaní.

               (13)

               Vláda nastínila řadu závazků v souvislosti s Paktem euro plus. Tyto závazky se týkají čtyř oblastí paktu. Ve fiskální oblasti vláda schválila prvky důchodové reformy a zavazuje se k finalizaci reformy do konce roku 2011. V zájmu posílení finanční stability se opatření zaměřují na posílení odolnosti finančního odvětví prostřednictvím regulace a dozoru na evropské a mezinárodní úrovni a úsilím o diverzifikaci struktury lucemburského hospodářství. Opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na zvyšování účinnosti aktivní politiky zaměstnanosti (reforma „Administration de l'Emploi“) a podporu celoživotního učení v soukromém sektoru formou vyšší finanční spoluúčasti státu. Opatření v oblasti konkurenceschopnosti zahrnují odklad indexace mezd z jara 2011 (vyplývající z automatického systému indexace) na říjen 2011 a závazek k jednání se sociálními partnery o podobném odkladu v roce 2012. Vláda se navíc zavázala ke zlepšení podnikatelského prostředí zjednodušením administrativy a lepší infrastrukturou. Tyto závazky jsou v souladu s širším plánem reformy nastíněné v programu stability a v národním programu reforem a řeší problém v oblasti důchodů, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti (zejména u mladých a starších pracovníků) a ve finančním odvětví. Některé navrhované reformy však nejsou dostatečně podrobné. Závazky Paktu euro plus byly posouzeny a zohledněny v doporučeních.

               (14)

               Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků v rámci Paktu euro plus pro Lucembursko. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Lucemburska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že ambicióznější snížení schodku v roce 2011 by bylo vzhledem k příznivým makroekonomickým výhledům možné a že výraznější fiskální úsilí by Lucembursku umožnilo dosáhnout střednědobých cílů v roce 2012. Měly by být přijaty také další kroky pro reformu důchodového systému a podporu aktivního stárnutí, k posílení konkurenceschopnosti a na pomoc mladým lidem při získávání pracovních míst.

               (15)

               Rada na základě tohoto posouzení přezkoumala aktualizaci paktu stability Lucemburska a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejích doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Lucemburska,

         DOPORUČUJE, aby Lucembursko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Využít zlepšujících se cyklických podmínek k posílení fiskálního úsilí a k využití neočekávaných dodatečných příjmů s cílem dále snížit celkový schodek a dosáhnout střednědobého cíle v roce 2012.

               2.

               Navrhnout a provést rozsáhlou reformu důchodového systému s cílem zajistit jeho dlouhodobou udržitelnost počínaje opatřeními, která zvýší účast starších pracovníků. S cílem zvýšit skutečný věk odchodu do důchodu by mohla být zvažována opatření, jako je navázání zákonného důchodového věku na očekávaný věk dožití.

               3.

               Učinit po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními zvyklostmi nezbytné kroky k reformě systémů vyjednávání mezd a indexace mezd s cílem zajistit, aby růst mezd lépe odrážel vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti.

               4.

               Přijmout kroky ke snížení nezaměstnanosti mladých lidí zintenzivněním opatření pro odborné vzdělávání a vzdělávání, jejichž cílem je lépe sladit kvalifikace mladých lidí s požadavky trhu práce.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52011SC0824

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Polandand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Poland, 2011-2014

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Polska na rok
2011
a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2011-2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o
posílení koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským
a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada schválila dne 26. března 2010
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a
růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských
politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je
třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro
udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Rada dne 13. července 2010 přijala
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (pro období 2010–2014) a dne 21. října
2010 přijala Rada rozhodnutí o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států[3],
jež společně představují „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby integrované hlavní směry zohlednily
ve svých vnitrostátních hospodářských politikách a politikách
zaměstnanosti.
(3)
Komise dne 12. ledna 2011 přijala první
roční analýzu růstu, která zahájila nový cyklus správy ekonomických
záležitostí v Evropské unii a první evropský semestr integrované politické
koordinace ex-ante, která je zakotvena ve strategii Evropa 2020.
(4)
Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila
priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se
závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a roční
analýzou růstu vypracovanou Komisí). Rada zdůraznila, že je
přednostně nutné obnovit zdravé rozpočty a fiskální udržitelnost,
prostřednictvím reforem trhu práce snížit nezaměstnanost a dále
usilovat o posílení růstu. Rada požádala členské státy, aby tyto
priority promítly do konkrétních opatření, jež budou součástí
programů stability či konvergenčních programů a národních
programů reforem.
(5)
Evropská rada dne 25. března 2011 také vyzvala
členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas
předložily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů
stability či konvergenčních programů a jejich národních
programů reforem.
(6)
Dne 27. dubna 2011 předložilo Polsko
aktualizaci konvergenčního programu pro rok 2011 zahrnující období
2011–2014 a dne 29. dubna 2011 národní program reforem. Aby se vzaly v úvahu
jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(7)
Globální finanční krize způsobila v
Polsku zpomalení hospodářské aktivity. Růst reálného HDP se v roce
2009 snížil na 1,7 % a ekonomika se těsně vyhnula recesi. Díky
výrazné vnější poptávce, která posílila výrobu a změnila vývoj cyklu
zásob, a díky pružnému pracovnímu trhu, který podpořila soukromá
spotřeba, vzrostl reálný HDP v roce 2010 na 3,8 %. Míra
nezaměstnanosti vzrostla v roce 2010, i přes rostoucí
zaměstnanost, na 9,6 % (v porovnání s 7,1 % v roce 2008). Tato krize
výrazně zatížila veřejné finance. Schodek veřejných financí
vzrostl z 3,7 % HDP (2008) na 7,3 % (2009). V roce 2010 dosáhl
schodek navzdory umírněnému konsolidačnímu balíčku a silnému
růstu 7,9 % HDP. Poměr míry zadlužení k HDP vzrostl z 50,9 % (2009)
na 55,1 % (2010), je tedy stále nižší než prahová hodnota 60 % stanovená
Smlouvou a prahová hodnota zadlužení stanovená polskou ústavou.
(8)
Na základě posouzení aktualizovaného
konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou
založeny rozpočtové projekce je realistický, i když vychází z
předpokladů růstu na rok 2012, které jsou až příliš
příznivé. Program plánuje snížení schodku pod referenční hodnotu 3 %
HDP do roku 2012, který Rada stanovila jako konečný termín.
Průměrné roční fiskální úsilí v období 2010–2012 je obecně
v souladu s 1,25 % HDP, které Rada dne 6. července 2009
doporučila v rámci postupu při nadměrném schodku.
Nepředpokládá se, že střednědobého cíle bude dosaženo během
daného programového období. Změna penzijní reformy – která snižuje
strukturální schodek rozpočtu o 0,7 % v roce 2011 a o další 0,5% HDP v
roce 2012 – nezlepšuje základní rozpočtovou situaci, neboť stejnou
měrou zvyšuje dlouhodobé závazky. Rizika pro rozpočtové cíle ukazují
spíše na nepříznivý vývoj. Zejména příjmy z přímých daní by
mohly být ve výsledku nižší, než se předpokládalo, a to z těchto
důvodů: odhady týkající se elasticity daňové základny jsou
optimistické; projekce programu ohledně sociálních příspěvků
vycházejí z příznivého scénáře růstu zaměstnanosti a mezd a
potenciální zpoždění provádění a změny opatření snižujících
schodek, na které vláda rovněž nemá přímý vliv, by mohly vést ke
zpoždění v plnění rozpočtu.
(9)
Polská vláda se sama zavázala, že do roku 2012
sníží schodek veřejných financí pod 3 % HDP, jak doporučila
Rada, a dlouhodobě zajistí stabilitu veřejných financí. Proto v roce
2011 zahájila plán, jež má významně konsolidovat veřejné finance a
jež zahrnuje opatření týkající se jak příjmů, tak i výdajů,
včetně významných škrtů veřejných investičních
výdajů. Návrh rozpočtu na rok 2012 byl vládou přijat dne 5.
května 2011. Očekává se, že přispěje k dalšímu významnému
snížení schodku. Je možné, že kromě opatření předložených v návrhu
rozpočtu na rok 2012 bude nutné provést dodatečná opatření, aby
byl dodržen termín nápravy nadměrného schodku stanovený na rok 2012. Další
škrty v oblasti veřejných investičních výdajů by však mohly
znamenat riziko omezení kapacity pro spolufinancování investičních projektů
financovaných Evropskou unií.
(10)
Polsko v posledních letech posílilo svůj
fiskální rámec. Zdá se však, že stávající fiskální pravidla a
střednědobé programové postupy neposkytují v dostatečné
míře transparentnost rozpočtového procesu, pobídky pro koordinaci
mezi různými úrovněmi správy a flexibilitu pro řešení
makroekonomických otřesů a nerovnováhy, aby bylo možné ve
střednědobém až dlouhodobém výhledu zajistit udržitelnost
veřejných financí. Fiskální pravidla by rovněž měla být založena
na dostatečně rozsáhlých rozpočtových úhrnech a měla by být
plně v souladu s Evropským systémem národních a regionálních
účtů (ESA 95). Na základě stávajících politik lze rizika pro
dlouhodobou udržitelnost veřejných financí vyplývající ze stárnutí
populace ohodnotit jako střední.
(11)
Ačkoli vláda v případě většiny příjemců
zrušila zvláštní předčasné důchody, zvláštní opatření
týkající se předčasného odchodu do důchodu zaměstnanců
uniformovaných služeb a horníků zůstávají zachována a zákonný
věk žen pro odchod do důchodu je nižší než v případě
mužů. Skutečná věková hranice pro odchod do důchodu je
proto stále nízká. Velmi silně dotovaný
fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) navíc málo
motivuje zemědělce k tomu, aby opustili odvětví, což zpomaluje
hospodářskou restrukturalizaci a brzdí růst produktivity.
(12)
Systém vzdělávání a odborné přípravy není
plně přizpůsoben potřebám trhu práce. I přes prudký
nárůst počtu osob s vysokoškolským vzděláním je
zaměstnatelnost ovlivněna nesouladem mezi nabízenými dovednostmi a
dovednostmi, které si vyžadují pracovní místa. Systém vyššího vzdělávání
není dostatečně napojen na podnikatelské a pracovní
prostředí. Podíl dospělé populace (zejména starších pracovníků
a pracovníků s nízkou kvalifikací) účastnící se odborného
vzdělávání a přípravy zůstává velmi nízký.
(13)
Veřejné výdaje na výzkum a vývoj jsou v Polsku
nízké a výdaje ze soukromých zdrojů, jedny z nejnižších v EU, je
kompenzují pouze nepatrně. Tyto výdaje se v posledních letech
ještě snižovaly, neboť soukromému sektoru chybí k investování
dostatečná motivace. Tato skutečnost se pravděpodobně stane
hlavní překážkou střednědobého a dlouhodobého hospodářského
růstu. Systém výzkumu a vývoje není integrovaný, neboť univerzity,
výzkumné ústavy a průmysl jsou pouze málo propojeny.
(14)
Nízká účast žen na trhu práce je částečně
způsobena nedostatečnou nabídkou zařízení péče o děti
a závislé osoby. Počet dětí mladších tří let, kterým jsou
zařízení formální péče v Polsku nabízena, zdaleka nedosahuje
průměru Evropské unie. Podíl zapsaných starších dětí se v
několika posledních letech sice zvyšuje, přesto je obdobně
nízký. Mladí rodiče se v mnoha případech mohou účastnit
pracovního trhu pouze tehdy, pokud o děti pečují příbuzní.
Nedostatečná nabídka služeb péče navíc snižuje potenciál pracovních
sil starších žen, zejména proto, že tyto ženy opouštějí zaměstnání
či odcházejí do předčasného důchodu, aby pečovaly o
svá vnoučata či jiné závislé osoby.
(15)
Zaostalá síťová infrastruktura brání podnikání
a zahraničním investicím a zaostalá dopravní infrastruktura zvětšuje
regionální rozdíly. Energetická infrastruktura rychle stárne a dosáhla své
maximální kapacity. Kromě toho je nutné ji značně upravit, aby
bylo možné vyhovět požadavkům souvisejícím s politikou
zaměřenou na zmírnění důsledků změny klimatu.
Přestože je polský železniční systém třetí největší v
Evropě, nemůže náležitě podpořit nárůst
hospodářské činnosti, protože jeho infrastruktura a vozový park
jsou zastaralé.
(16)
Kvalita podnikatelského prostředí a efektivita
veřejné správy je v Polsku nízká. V porovnání s ostatními zeměmi
má Polsko problémy zejména v oblastech výběru daní, zahájení podnikání a
jeho ukončení, vymáhání plnění smluv a registrace majetku. Podniky
jsou omezovány zdlouhavými postupy při udělování licencí a povolení.
Pokud jde o právní kroky, jako např. prosazování plnění smluv a
získávání stavebních povolení, počet souvisejících řízení je
značně vysoký a celý proces je příliš dlouhý.
(17)
Polsko má řadu závazků v rámci Paktu euro
plus[4]. Pokud jde o fiskální stránku, Polsko se
samo zavazuje k plnění stávajících pravidel týkajících se zadlužení a
dočasných výdajů, k zavedení nových právních předpisů,
které mají snížit výši schodku místních orgánů veřejné moci a k
zavedení trvalých výdajových pravidel. Cílem opatření je
účinnější regulace a dohled nad bankovním sektorem, aby se posílila
finanční stabilita. Opatření v oblasti zaměstnanosti se
zaměřují na účast na trhu práce, a to jak žen, tak i starších
pracovníků, a na reformy, které mají posílit propojení podnikatelského a
vzdělávacího prostředí. Opatření v oblasti konkurenceschopnosti
se zaměřují na vzdělávání a odvětví vědy, na rozvoj
dopravní infrastruktury a infrastruktury širokopásmového připojení a na
opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí. Tyto závazky se
týkají čtyř oblastí paktu a do velké míry odpovídají agendě
předložené v konvergenčním programu a národních programech
reforem. Některé důležité politické výzvy se stále ještě
neřeší (např. nízká účast starších pracovníků na trhu
práce) anebo se řeší pouze okrajově (např. zlepšení správy
podniků). Závazky v rámci Paktu euro plus byly v těchto
doporučeních posouzeny a zohledněny.
(18)
Komise posoudila konvergenční program a
národní program reforem, včetně závazků v rámci Paktu euro plus[5]. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam
pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale
také skutečnost, zda jsou v souladu s pravidly a pokyny EU, a to z
toho důvodu, že je nutné posílit celkovou správu ekonomických záležitostí
Evropské unie tím, že se k budoucím vnitrostátním rozhodnutím bude
přispívat na úrovni EU. Komise se domnívá, že tyto programy stanovily
ambiciózní plán konsolidace veřejných financí a vyzývá polskou vládu, aby
přistoupila k jeho provádění a případně přijala
dodatečná opatření s cílem do roku 2012 snížit schodek veřejných
financí pod 3 % HDP. Je třeba navázat na úspěchy posledního
desetiletí a učinit opatření pro další zvýšení zaměstnanosti, a
to především prováděním reforem v oblasti důchodového a
vzdělávacího systému a zlepšením služeb poskytovaných zařízeními
péče o děti a závislé osoby. Necenová konkurenceschopnost by
kromě toho měla být dále zvyšována zlepšením rámce pro výzkum a vývoj
a zlepšením podnikatelského prostředí, jakož i podpořením investic do
infrastruktury.
(19)
Na základě tohoto posouzení, jakož i s
přihlédnutím k doporučením Rady ze dne 7. července 2009
podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada prostudovala
aktualizaci konvergenčního programu Polska na rok 2011 a její stanovisko[6] je vyjádřeno zejména v bodech (1) a (2)
tohoto doporučení Rady. Rada prostudovala národní program reforem Polska s
přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března
2011,
DOPORUČUJE, aby Polsko v období
2011–2012 provedlo tato opatření:
(1)
Provést opatření oznámená v návrhu
rozpočtového zákona na rok 2012 a přijmout dodatečná trvalá
opatření za účelem snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP
v roce 2012. Minimalizovat škrty výdajů ve prospěch růstu v
budoucnu, zejména pokud jde o škrty, které omezují kapacitu pro
spolufinancování z finančních prostředků EU, a zároveň
zajistit přiměřený pokrok při plnění
střednědobého cíle.
(2)
Přijmout právní předpisy s cílem zavést
do roku 2013 pravidlo upravující trvalé výdaje. Toto pravidlo by mělo být
založeno na dostatečně rozsáhlých rozpočtových úhrnech a
mělo by být plně v souladu s Evropským systémem účtů.
Kromě toho přijmout opatření ke střednědobému posílení
mechanismů koordinace mezi různými úrovněmi správy a
ročními rozpočtovými procesy.
(3)
Zvýšit zákonný věk odchodu do důchodu v
případě zaměstnanců uniformovaných služeb, pokračovat
ve zvyšování skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu
a upravovat ji podle naděje dožití. Stanovit harmonogram s cílem
změnit pravidla pro příspěvky zemědělců do fondu
sociálního zabezpečení (KRUS), aby lépe odpovídaly individuálním
příjmům.
(4)
Realizovat navrhovanou strategii celoživotního
učení, posílit učňovské vzdělávání a specializované
programy odborné přípravy a vzdělávání určené starším
pracovníkům a pracovníkům s nízkou kvalifikací. Prováděním programu „Stavíme na znalostech“
(„Budujemy na Wiedzy“) posílit vazby mezi vědou a průmyslem. Realizovat program reformy vysokoškolského
vzdělávání „Partnerství pro znalosti“ („Partnerstwo
dla Wiedzy“) tak, aby bylo poskytované vzdělávání lépe
přizpůsobeno potřebám trhu práce.
(5)
Zvýšit účast žen na trhu práce přijetím
opatření, která zajistí stabilní financování zařízení předškolní
péče o dítě a která zvýší podíl dětí mladších tří let
zapsaných do těchto zařízení.
(6)
Přijmout opatření, která by vyvážila
pobídky pro investice do kapacity na výrobu energie, podpořila technologie
produkující nízké emise CO2 a dále rozvíjela přeshraniční propojení
elektrické rozvodné sítě; vytvořit
víceletý plán pro investice do železniční infrastruktury a realizovat
hlavní plán železniční dopravy.
(7)
Stanovit harmonogram s cílem zjednodušit právní
postupy používané při vymáhání plnění smluv; revidovat právní
předpisy upravující výstavbu a územního plánování s cílem zefektivnit
odvolací řízení a urychlit administrativní postupy.
V Bruselu dne
                                                                       Rada
                                                                       Předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. C , s. .
[3]               Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011
stanoví, že platí i pro rok 2011.
[4]               Více podrobností o závazcích učiněných v rámci
Paktu euro plus lze nalézt v SEK(2011) 729.
[5]               SEK(2011) 729.
[6]               Uvedeno v čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES)
č. 1466/97.