title: Doporučení Komise (EU) 2021/1970 ze dne 10. listopadu 2021 ke společnému evropskému datovému prostoru pro kulturní dědictví

text:
               12.11.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 401/5

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2021/1970
      ze dne 10. listopadu 2021
      ke společnému evropskému datovému prostoru pro kulturní dědictví
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Digitální technologie rychle proměňují náš život a přinášejí společnosti, včetně institucí kulturního dědictví, nové příležitosti. Digitální technologie nabízejí institucím kulturního dědictví účinnější nástroje, jež jim umožňují digitalizovat statky kulturního dědictví a oslovit širší okruh příjemců. Veřejnost tak získává více možností přístupu ke kulturním statkům a jejich objevování, zkoumání či užívání a vzniká tím také více možností pro opakované použití kulturních statků pro inovativní a kreativní služby a produkty v různých odvětvích, jako jsou jiná kulturní a kreativní odvětví a v cestovním ruchu.

                  (2)

                  Jak se zdůrazňuje ve sdělení nazvaném Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády (1), digitální technologie se staly více než kdy dříve nezbytnou součástí práce, vzdělávání, společenských styků a zábavy a umožňují přístup k široké škále služeb a výrobků od zdravotní péče po kulturu.

                  (3)

                  Pandemie COVID-19 poukázala na silné i slabé stránky odvětví kulturního dědictví a na potřebu urychlit jeho digitální transformaci, aby mohly být co nejlépe využity příležitosti, které nabízí. Mnohé kulturní instituce utrpěly značné finanční ztráty nebo musely ukončit činnost. Navzdory finančním problémům způsobeným pandemií se však mnohým také podařilo udržet, nebo dokonce zvětšit své publikum rozšířením digitálních služeb (např. zapojením publika, sdílením sbírek, nabídkou digitálních nástrojů), čímž opět prokázaly, jak vysoce hodnotné jsou pro společnost a evropské hospodářství.

                  (4)

                  Kulturní dědictví je nejen jedním z klíčových prvků budování evropské identity, která se opírá o společné hodnoty, ale je také významným přínosem pro evropské hospodářství, neboť podporuje inovace, kreativitu a hospodářský růst. Například kulturní cestovní ruch tvoří až 40 % veškerého cestovního ruchu v Evropě (2), přičemž kulturní dědictví je nedílnou součástí kulturního cestovního ruchu. Pokročilá digitalizace statků kulturního dědictví a opakované použití tohoto obsahu mohou vytvářet nová pracovní místa nejen v odvětví kulturního dědictví, ale také v dalších kulturních a kreativních odvětvích, včetně například videoherního a filmového průmyslu. Příspěvek kulturního a kreativního odvětví tvoří 3,95 % přidané hodnoty EU (477 miliard EUR), tato odvětví zaměstnávají 8,02 milionu lidí a zahrnují 1,2 milionu podniků, z nichž 99,9 % tvoří malé a střední podniky (3).

                  (5)

                  Hodnocení (4) doporučení Komise o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů (2011/711/EU) dospělo k závěru, že několik výzev, kterým odvětví kulturního dědictví čelilo před deseti lety, představuje výzvu i v současnosti, jako např. naléhavá potřeba chránit a uchovávat evropské kulturní dědictví, a zejména ohrožené kulturní dědictví. Hodnocení však také potvrdilo, že se prostředí kulturního dědictví v uplynulých letech výrazně změnilo, objevily se nové potřeby, ale především nové příležitosti, které by mohly dále umocnit přínos kulturního dědictví pro evropské hospodářství. Je proto třeba zajistit politickou reakci, která bude odpovídat těmto novým potřebám a očekáváním odvětví kulturního dědictví, kulturních a tvůrčích odvětví a společnosti obecně.

                  (6)

                  Toto doporučení vybízí členské státy, aby zavedly vhodné rámce za účelem posílení oživení a transformace odvětví kulturního dědictví a podpory institucí kulturního dědictví, aby se v budoucnu staly silnějšími a odolnějšími. To povede ke kvalitnější digitalizaci, opakovanému používání a uchovávání digitálních záznamů v celé EU a bude to mít dopad i na další klíčová odvětví evropského hospodářství, jako je cestovní ruch, výzkum a na další kulturní a kreativní odvětví.

                  (7)

                  Členské státy uplatňují ke kulturnímu dědictví různé přístupy, které v různé míře reagují na specifické rysy a řeší konkrétní potřeby institucí kulturního dědictví. Komplexní digitální strategie pro odvětví kulturního dědictví, která by vymezila jasnou a konkrétní vizi a nejvhodnější prostředky k jejímu provádění, by zajistila účinnější politickou reakci a posílila toto odvětví. Členské státy by měly do přípravy strategie zapojit všechny příslušné zúčastněné strany za účelem dosažení účinné digitální transformace, nastolení důvěry a vytvoření silné spolupráce.

                  (8)

                  Rozvoj pokročilých digitálních technologií, jako jsou 3D, umělá inteligence, strojové učení, cloud computing, datové technologie, virtuální realita a rozšířená realita, přinesl nebývalé příležitosti pro digitalizaci, online přístup a uchovávání digitálních záznamů. Pokročilé digitální technologie vedou k účinnějším procesům (např. automatické generování metadat, vytěžování znalostí, automatizovaný překlad, rozpoznávání textu pomocí systémů optického rozpoznávání znaků) a vyšší kvalitě obsahu. Umožňují inovativní formy umělecké tvorby a současně otevírají nové způsoby digitálního využívání a užívání kulturního obsahu prostřednictvím společného kurátorství, společného navrhování a crowdsourcingu, čímž posilují účast veřejnosti. Umělou inteligenci, blockchain a další pokročilé technologie lze rovněž využít k automatickému rozpoznávání kulturních statků, které jsou předmětem nezákonného obchodu. Zavádění těchto pokročilých technologií má významný dopad na oživení a růst v Evropě po pandemii COVID-19 a členské státy by jej měly podporovat přijetím vhodných opatření.

                  (9)

                  Kromě toho by členské státy a instituce kulturního dědictví měly využívat jedinečné příležitosti, které jim vyspělé digitální technologie přinášejí, k podpoře opatření v oblasti klimatu a podpoře přechodu na ekologičtější a udržitelnější hospodářství EU, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu (5). Například statky kulturního dědictví digitalizované ve 3D mohou být zdrojem důležitých znalostí o dopadu změny klimatu, přizpůsobení se této změně a odolnosti vůči ní (např. technologie 3D umožňují nedestruktivní analýzu objektů, vizualizaci škod a získání informací pro restaurování, památkovou péči atd.). Stejně tak mohou mít digitální dvojčata a technologie pozorování Země klíčový význam pro zvýšení odolnosti vůči změně klimatu a podporu preventivní péče o památky, budovy a místa kulturního dědictví. V této souvislosti je digitalizace také jedním z faktorů podpory odborníků v boji proti trestné činnosti proti životnímu prostředí na konkrétních místech.

                  (10)

                  Je důležité, aby členské státy pokračovaly ve svém úsilí o digitalizaci (6) a digitální uchovávání statků kulturního dědictví. Stanovení konkrétních cílů digitalizace a uchovávání na základě posouzení potřeb a jasných a objektivních kritérií by vedlo ke konkrétním a měřitelným výsledkům. To by bylo zvláště důležité v případě ohroženého kulturního dědictví. V takových případech může být digitalizace 3D s nejvyšší úrovní podrobností dokonce nezbytností, například pro účely zachování a restaurování. Avšak i v případech, kdy je riziko zhoršení stavu nebo zničení kulturních statků nízké, by mělo být prioritou vzhledem k vysokému potenciálu opakovaného použití digitalizovaných statků kulturního dědictví, například pro inovativní zážitky a udržitelný cestovní ruch, podpořit celkové oživení a odolnost hospodářství v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Členské státy by kromě toho měly zvýšit své úsilí v oblastech, které nejsou dostatečně digitalizovány, jako jsou budovy, památky a místa a nehmotné kulturní dědictví.

                  (11)

                  Kromě toho, že technologie 3D slouží k účelům ochrany a restaurování, mohou také poskytovat institucím kulturního dědictví více příležitostí k oslovení širšího publika prostřednictvím přitažlivějších zážitků, které zahrnují virtuální přístup k místům, která jsou běžně nepřístupná (např. pod vodou) nebo dočasně uzavřená, nebo mohou pomoci osobám se zrakovým postižením zprostředkovat například přístupné hmatové zážitky. Zvláštní zaměření na 3D digitalizaci ohroženého kulturního dědictví a nejnavštěvovanějších kulturních a historických památek, budov a míst by zvýšilo hodnotu a potenciál kulturního dědictví. Rovněž by to bylo v souladu s prohlášením o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 (7), v němž se členské státy dohodly na zvýšení úsilí a společném pokroku v rámci pilíře celoevropské iniciativy pro 3D digitalizaci artefaktů kulturního dědictví, památek a míst.

                  (12)

                  Digitalizace však automaticky neznamená uchovávání digitálních záznamů. Aby byl zajištěn dlouhodobý přístup k digitalizovaným statkům, musí členské státy pečlivě plánovat a provádět uchovávání digitálních záznamů o svých kulturních statcích s ohledem na všechny související finanční, organizační a technické výzvy v dlouhodobém horizontu. Cíle uchovávání digitálních záznamů mohou zahrnovat nejen statky kulturního dědictví, které jsou považovány za prioritu digitalizace (např. ohrožené kulturní statky, nejnavštěvovanější památky a místa nebo nedostatečně digitalizované oblasti), ale také kulturní statky, které byly digitalizovány již dříve.

                  (13)

                  Stávající finanční rámec poskytuje členským státům nebývalé příležitosti k využívání různých zdrojů financování za účelem výrazného posílení digitalizace a uchovávání a vybudování podstatně větší kapacity odvětví kulturního dědictví. Členské státy by měly zvýšit informovanost subjektů v tomto odvětví o možnostech financování, které nabízejí program Digitální Evropa, Horizont Evropa (8), fondy politiky soudržnosti (9), REACT-EU (10), Nástroj pro technickou podporu (11) a Nástroj pro oživení a odolnost (12) za účelem podpory investic nutných pro oživení tohoto odvětví a digitální transformaci s cílem umožnit širší přístup ke kultuře a zajistit pozitivní dopad na místní společenství.

                  (14)

                  Digitalizace evropského kulturního dědictví vyžaduje značné finanční prostředky. Instituce kulturního dědictví spolupracují se soukromými subjekty za účelem sdílení finančního úsilí a současně urychlení přístupu veřejnosti ke kulturnímu dědictví. Mnohé z těchto dohod o spolupráci však udělují soukromým partnerům výhradní práva. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 (13) stanoví soubor minimálních pravidel upravujících opakované použití, jakož i praktická opatření, která usnadní opakované použití stávajících dokumentů v držení orgánů veřejného sektoru členských států. Zejména ukládá institucím kulturního dědictví, které spadají do působnosti směrnice (např. muzea, archivy, knihovny), aby dodržovaly zvláštní ustanovení o výhradních dohodách, jak je stanoveno v článku 12 směrnice. V zájmu usnadnění spravedlivého a nediskriminačního přístupu ke statkům kulturního dědictví pro všechny by instituce kulturního dědictví, které spolupracují se soukromým sektorem, včetně těch, které nespadají do oblasti působnosti uvedené směrnice, měly usilovat o uplatňování zásad stanovených ve zmíněném článku 12.

                  (15)

                  Jak je zdůrazněno v evropské agendě dovedností (14), pandemie COVID-19 prohloubila již existující mezeru v digitálních dovednostech a zároveň se objevily nové nerovnosti, protože řada odborníků nemá požadovanou úroveň digitálních dovedností, které jsou na pracovišti potřebné. To platí i v odvětví kulturního dědictví, kde propast v digitálních dovednostech komplikuje využívání pokročilých technologií, jako je 3D nebo umělá inteligence, a to zejména v malých institucích (např. muzeích). V souladu s evropskou agendou dovedností a s její první stěžejní iniciativou, Paktem pro dovednosti, a na podporu akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv (15) by proto členské státy měly stanovit konkrétní cíle prohlubování dovedností nebo změny kvalifikace odborníků v oblasti kulturního dědictví. Na doplnění těchto snah – a s využitím plánu aliance pro kulturní dědictví (CHARTER) – vytvářejí kulturní a kreativní odvětví jako jeden ze čtrnácti ekosystémů zařazených do výčtu strategie jednotného trhu v současné době rozsáhlé partnerství pro rozvoj dovedností, které by se mělo připojit k Paktu pro dovednosti.

                  (16)

                  Instituce kulturního dědictví se při digitalizaci a sdílení kulturního dědictví potýkají s různými překážkami souvisejícími s autorským právem, jako jsou náklady spojené s vypořádáváním autorských práv, nedostatek odborných znalostí v oblasti autorského práva mezi odborníky na kulturní dědictví či omezení přeshraniční spolupráce mezi institucemi. Byla proto přijata zvláštní opatření k řešení těchto výzev na úrovni EU. Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 (16) o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu obsahuje různá ustanovení, která modernizují rámec autorského práva, jímž se řídí fungování institucí kulturního dědictví v digitálním prostředí. Jednou z nejdůležitějších změn, které směrnice zavádí, je jasný rámec pro digitalizaci a šíření děl nedostupných na trhu, která mají instituce kulturního dědictví ve svých sbírkách. Směrnice navíc zavádí harmonizované a povinné výjimky pro pořizování kopií uchovávaných institucemi kulturního dědictví a pro vytěžování textu a dat pro vědecký výzkum. V neposlední řadě směrnice vyjasňuje status volných výtvarných děl za účelem zvýšení právní jistoty. Nová pravidla týkající se autorského práva usnadňují zejména základní poslání institucí kulturního dědictví ve veřejném zájmu tím, že posilují ochranu a dostupnost kulturního dědictví a výrazně usnadňují používání děl, která již nejsou dostupná na trhu, a to ve prospěch evropské kultury a všech občanů. Členské státy proto musí zajistit účinné provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti autorského práva, aby instituce kulturního dědictví mohly plně využívat rámce autorského práva, který je aktualizován zejména směrnicí (EU) 2019/790.

                  (17)

                  Evropská digitální knihovna Europeana (17) plní klíčovou úlohu při posilování přeshraniční spolupráce a normalizačních činností v EU i mimo ni. Její normalizované rámce pro sdílení digitálního obsahu a metadat online, zejména datový model Europeany (18), prohlášení o právech (19) a publikační rámec Europeany (20), jsou široce přebírány v odvětví kulturního dědictví v Evropě i na mezinárodní úrovni. Například datový model Europeany umožňuje normalizovanou reprezentaci dat poskytovaných v Europeaně institucemi kulturního dědictví z různých oblastí v různých formátech. Rámec RightsStatements.org poskytuje sadu normalizovaných prohlášení o právech, jejichž prostřednictvím mohou instituce kulturního dědictví informovat veřejnost o statusu autorských práv a opakovaného použití digitálních objektů. Interoperabilita však zůstává trvalou snahou, pokud jde o formáty a standardy pro digitální obsah a metadata, jako v případě 3D nebo používání kontextových jednotek a souborů autorit pro sémantickou interoperabilitu. V prohlášení o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví z dubna 2019 se členské státy dohodly, že v iniciativách na rozvoj digitalizace zvýší úsilí o další rozvoj a podporu standardů a rámců interoperability. Členské státy a instituce kulturního dědictví by proto měly zvýšit své úsilí o podporu nebo dodržování příslušných norem a rámců s cílem urychlit sdílení a opakované použití údajů.

                  (18)

                  Vytvoření společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví poskytne institucím kulturního dědictví možnost využívat rozsahu jednotného trhu v souladu s evropskou strategií pro data (21). Podpoří opakované použití obsahu a podnítí kreativitu v různých odvětvích, což bude mít přínos pro celou ekonomiku i společnost. Zejména poskytne vysoce kvalitní obsah a účinný, důvěryhodný a snadno použitelný přístup k digitálním statkům evropského kulturního dědictví. Posílí se tak i další spolupráce a partnerství a zapojení do sítě datových partnerů (např. muzeí, galerií, knihoven, archivů v celé Evropě), shromaždišť a odborníků působících v oblasti digitálního kulturního dědictví. Datový prostor bude vycházet ze současné strategie Europeany na období 2020–2025 (22), jejímž cílem je posílit postavení institucí kulturního dědictví při jejich digitální transformaci.

                  (19)

                  Europeana v současné době poskytuje přístup k 52 milionům statků kulturního dědictví, z nichž 45 % umožňuje opakované použití v různých odvětvích. Celkem 97,5 % statků tvoří obrazový a textový obsah a pouze 2,47 % tvoří audiovizuální obsah a 0,03 % pak 3D. Větší přínos vysoce kvalitních digitalizovaných statků, například ve 3D, by posílil inovace a tvorbu prostřednictvím používání a opakovaného používání digitalizovaných statků kulturního dědictví v různých klíčových oblastech (např. vzdělávání, inteligentní města a environmentální modelování, udržitelný cestovní ruch a kreativní kulturní odvětví). Zpřístupnění dalších 40 milionů vysoce kvalitních, digitalizovaných a různorodých druhů statků prostřednictvím datového prostoru by zvýšilo bohatství materiálu dostupného na internetu a přispělo k šíření našeho evropského kulturního dědictví. Toto zvýšení by také umožnilo zlepšit opakované používání, a tím i zavádět potenciální nové služby a způsoby využití. Je třeba, aby instituce kulturního dědictví s podporou členských států významně přispívaly do datového prostoru.

                  (20)

                  Vnitrostátní a oborová nebo tematická shromaždiště plní klíčovou úlohu v oblasti kulturního dědictví a vytvářejí mosty mezi jednotlivými aktéry v rámci odvětví kulturního dědictví i mimo něj, a to na vnitrostátní i evropské úrovni. Vnitrostátní shromaždiště například shromažďují obsah pro Europeanu a obohacují jej, umožňují přístup ke statkům kulturního dědictví své země a jejich šíření a vytvářejí fond cenných zdrojů a znalostí pro odvětví kulturního dědictví. Přestože má většina shromaždišť v rámci EU pro svou činnost oficiální mandát, stále existuje řada dalších, kterým tento mandát schází a je pro ně obtížné zajišťovat dostatečné a udržitelné zdroje nebo organizační podporu. Členské státy by měly tento problém řešit tím, že posílí úlohu shromaždišť, poskytnou dostatečnou podporu a podpoří jejich příspěvek do společného evropského datového prostoru pro kulturní dědictví.

                  (21)

                  Očekávané zvýšení počtu a složitosti digitálních statků bude vyžadovat bezpečná, odolná, účinná a udržitelná cloudová řešení pro zpracování a správu těchto souborů dat i související přístup. Proto bude mít podpora členských států (23) ve vztahu k evropské federaci infrastruktury a služeb cloud-to-edge klíčový význam, pokud jde o účinný přístup k digitalizovaným statkům kulturního dědictví.

                  (22)

                  Toto doporučení vychází z doporučení 2011/711/EU a nahrazuje jej,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      KAPITOLA I

         OBECNÁ USTANOVENÍ

         Účel a oblast působnosti

                  1.

                  Účelem tohoto doporučení je připravit půdu pro společný evropský datový prostor pro kulturní dědictví (dále jen „datový prostor“), a tím pomoci institucím kulturního dědictví urychlit snahy o digitalizaci a uchování a využít příležitosti, které digitální transformace přináší. Toto doporučení vybízí členské státy, aby zavedly vhodné rámce pro posílení oživení a transformace tohoto odvětví a pomohly institucím kulturního dědictví stát se v budoucnu odolnějšími.

                  2.

                  Toto doporučení se vztahuje na všechny druhy kulturního dědictví (hmotné, nehmotné, přírodní, původní digitální), včetně všech kategorií ohroženého kulturního dědictví.

         Definice

                  3.

                  Pro účely tohoto doporučení se rozumí:

                              1)

                              „statky kulturního dědictví“ statky:

                                          a)

                                          hmotného kulturního dědictví, jako jsou památky, archeologická naleziště, zvukový a audiovizuální materiál, knihy, časopisy, noviny, fotografie, muzejní předměty, archivní dokumenty;

                                          b)

                                          nehmotného kulturního dědictví;

                                          c)

                                          přírodní dědictví, jako jsou krajinné útvary a přírodní lokality, jak je definováno v článku 2 Úmluvy o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví (24);

                                          d)

                                          původní digitální dědictví;

                              2)

                              „nehmotným kulturním dědictvím“ postupy, reprezentace, výrazy, znalosti, dovednosti, jakož i s nimi související nástroje, předměty, artefakty a kulturní prostory, které komunity, skupiny a v některých případech jednotlivci uznávají jako součást svého kulturního dědictví ve smyslu článku 2 Úmluvy o zachování nemateriálního kulturního dědictví (25);

                              3)

                              „původním digitálním“ statky vytvořené v digitální podobě, jako je digitální umění nebo animace, virtuální muzea bez analogického ekvivalentu nebo kulturní obsah vytvořený mimo instituce kulturního dědictví, například na sociálních médiích nebo v herním průmyslu;

                              4)

                              „institucí kulturního dědictví“ veřejně přístupná knihovna nebo muzeum, archiv nebo instituce pečující o zachování filmového nebo zvukového dědictví ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice (EU) 2019/790;

                              5)

                              „digitalizací“ převod statků z analogového formátu na digitální;

                              6)

                              „digitální transformací“ proces i výsledek využití digitálních technologií k transformaci toho, jak organizace funguje a vytváří hodnotu;

                              7)

                              „uchováváním digitálních záznamů“ soubor činností nezbytných k zajištění toho, aby bylo možné digitální objekty v budoucnosti lokalizovat, zobrazit, používat a rozumět jim.

            KAPITOLA II

         POKROČILÁ DIGITALIZACE A UCHOVÁVÁNÍ DIGITÁLNÍCH ZÁZNAMŮ KULTURNÍHO DĚDICTVÍ

                  4.

                  Členské státy by měly vytvořit a/nebo pravidelně aktualizovat komplexní a progresivní digitální strategii pro kulturní dědictví na příslušné vnitrostátní nebo regionální úrovni za účelem urychlení digitální transformace tohoto odvětví. Členské státy by měly při přípravě digitální strategie spolupracovat nebo vytvářet mechanismy spolupráce se všemi dotčenými zúčastněnými subjekty/stranami, jako jsou instituce kulturního dědictví a příslušné orgány, a měly by poskytovat zdroje/podporu pro její provádění.

                  5.

                  Vnitrostátní strategie by měla obsahovat opatření na podporu institucí kulturního dědictví při zavádění pokročilých technologií, jako jsou technologie 3D, umělá inteligence, rozšířená realita, cloud computing, datové technologie a technologie blockchain, aby byl zajištěn účinnější proces digitalizace a uchovávání digitálních záznamů a obsah vyšší kvality pro širší přístup, používání a opakované použití.

                  6.

                  Digitální strategie by měla stanovit jasné cíle v oblasti digitalizace a uchovávání digitálních záznamů. Tyto cíle by měly být založeny na objektivních a jednoznačných kritériích, jež zahrnují:

                              a)

                              ohrožené kulturní dědictví;

                              b)

                              fyzicky nejnavštěvovanější kulturní památky, budovy a místa a

                              c)

                              nízkou úroveň digitalizace konkrétních kategorií statků kulturního dědictví.

                        Do roku 2030 by členské státy měly provést 3D digitalizaci všech památek a míst spadajících pod písmeno a) a 50 % památek spadajících pod písmeno b).
                  Do roku 2025 by členské státy měly provést digitalizaci 40 % celkových cílů do roku 2030.
                  Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby záznamy všech digitalizovaných kulturních statků uvedených v bodě 6 písm. a), b) a c) byly rovněž digitálně uchovávány.

                  7.

                  Při plánování digitalizace by členské státy a instituce kulturního dědictví měly zaujímat holistický přístup. Tento přístup by měl například zohledňovat účel digitalizace, cílové skupiny uživatelů, nejvyšší dostupnou kvalitu, digitální uchování digitalizovaných statků kulturního dědictví, včetně aspektů, jako jsou formáty, uchovávání, budoucí převod do jiného formátu, průběžná údržba a potřebné dlouhodobé finanční a personální zdroje. Digitální strategie by měla stanovit jednoznačný a dobře vymezený mandát pro vnitrostátní nebo regionální shromaždiště za účelem spolupráce s institucemi kulturního dědictví na zpřístupnění digitalizovaných statků kulturního dědictví prostřednictvím Europeany a datového prostoru. Členské státy by měly zejména posílit úlohu shromaždišť jako prostředníků mezi Europeanou a institucemi kulturního dědictví a podporovat jejich aktivní příspěvky do datového prostoru.

                  8.

                  Členské státy by měly podporovat partnerství mezi odvětvím kulturního dědictví a dalšími odvětvími, jako je vysokoškolské vzdělávání a odborné vzdělávání a příprava, kreativní odvětví a udržitelný kulturní cestovní ruch s cílem stimulovat inovace nových služeb a použití.

                  9.

                  Členské státy by měly usnadnit zapojení malých a středních podniků do podpory digitální transformace odvětví kulturního dědictví, zejména v rámci úsilí o digitalizaci a daty podložené inovace.

                  10.

                  Pokud instituce kulturního dědictví uzavírají partnerství se soukromým sektorem, měly by zajistit, aby byly stanoveny jasné a spravedlivé podmínky pro opakované použití digitalizovaných statků v souladu s pravidly hospodářské soutěže a se směrnicí (EU) 2019/1024, a případně zejména s pravidly o výhradních dohodách stanovenými v článku 12 uvedené směrnice.

                  11.

                  Aby instituce kulturního dědictví mohly plně využívat příležitostí, které nabízejí pokročilé digitální technologie, měly by členské státy přijmout nezbytná opatření k posouzení propasti v digitálních dovednostech v tomto odvětví. Členské státy by si měly zejména stanovit ambiciózní cíle, jichž by mělo být dosaženo do roku 2030 za účelem prohlubování dovedností a změny kvalifikace odborníků v oblasti kulturního dědictví, včetně správy dat a analytiky, umělé inteligence, pokročilé digitalizace a technologií rozšířené reality.

                  12.

                  S cílem usnadnit digitální transformaci institucí kulturního dědictví a napomoci rozšíření přístupu ke kulturnímu dědictví a jeho šíření se členským státům doporučuje, aby plně využily příležitostí, které nabízí současný rámec autorského práva:

                              a)

                              zajištěním správného a účinného provádění příslušných ustanovení EU o autorském právu, zejména ustanovení směrnice (EU) 2019/790;

                              b)

                              doprovázením všech stran při účinném praktickém uplatňování vnitrostátních prováděcích předpisů;

                              c)

                              pečlivým sledováním vnitrostátních prováděcích pravidel, aby bylo zaručeno jejich úspěšné uplatňování, a

                              d)

                              podporou odborníků v oblasti kulturního dědictví při získávání dovedností souvisejících s autorským právem a udělováním licencí a poskytováním odborných znalostí v oblasti autorského práva.

                  13.

                  Za účelem nalezení společných odpovědí na společné výzvy v oblasti pokročilé digitalizace a uchovávání a výměny osvědčených postupů, prezentace a šíření evropské kultury, hodnot a úspěchů by členské státy měly podporovat přeshraniční spolupráci a partnerství s institucemi kulturního dědictví na mezinárodní úrovni, a to v souladu s opatřeními podporovanými UNESCO a Radou Evropy.

                  14.

                  Členské státy by měly plně využívat všech možností financování na evropské i vnitrostátní úrovni k urychlení úsilí o digitalizaci a uchovávání digitálních záznamů.

            KAPITOLA III

         HLAVNÍ ZÁSADY PRO SPOLEČNÝ EVROPSKÝ DATOVÝ PROSTOR PRO KULTURNÍ DĚDICTVÍ

                  15.

                  Za účelem dosažení interoperability na evropské úrovni by měly instituce kulturního dědictví dodržovat příslušné normy a rámce, jako jsou ty, které používá iniciativa Europeana pro sdílení digitálního obsahu a metadat, včetně datového modelu Europeany, RightsStatements.org a publikačního rámce Europeany. Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření na podporu a usnadnění dodržování těchto stávajících i budoucích norem a rámců a spolupracovat na evropské úrovni na jejich rozšíření v kontextu datového prostoru.

                  16.

                  Členské státy by měly aktivně podporovat instituce kulturního dědictví, aby zpřístupňovaly své digitalizované statky prostřednictvím Europeany, a přispívaly tak k datovému prostoru v souladu s normami a rámci uvedenými v bodě 15 a s orientačními cílovými hodnotami uvedenými v přílohách I a II.

                  17.

                  Příspěvky institucí kulturního dědictví uvedené v bodě 16 by měly zahrnovat zejména 3D digitalizované statky kulturního dědictví s cílem propagovat klenoty evropské kultury, zvýšit potenciál jejich opakovaného použití v důležitých oblastech, jako jsou společenské a humanitní vědy, udržitelný kulturní cestovní ruch, kulturní a kreativní odvětví, nebo pomoc při identifikaci kulturních statků, které jsou předmětem nezákonného obchodu.

                  18.

                  Členské státy by měly zajistit, že v důsledku jejich politik budou a setrvají data, která jsou výsledkem projektů digitalizace financovaných z veřejných prostředků, dohledatelná, přístupná, interoperabilní a opakovaně použitelná (zásady „FAIR“) prostřednictvím digitálních infrastruktur (včetně datového prostoru), a to za účelem urychlení jejich sdílení.

                  19.

                  Veškeré veřejné financování budoucích projektů digitalizace statků kulturního dědictví by mělo být podmíněno zpřístupněním digitalizovaného obsahu v Europeaně a v datovém prostoru, jak je uvedeno v bodě 16.

                  20.

                  Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření na podporu a zvýšení povědomí o Europeaně u široké veřejnosti a zejména v odvětví vzdělávání a ve školách, a to i prostřednictvím vzdělávacích materiálů.

                  21.

                  Členské státy by měly využívat evropskou federaci infrastruktury a služeb cloud-to-edge za účelem rozšíření uchovávání, správy a přístupu k digitalizovaným statkům kulturního dědictví.

            KAPITOLA IV

         KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA DOPORUČENÍ

      Členské státy by měly informovat Komisi 24 měsíců po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a poté vždy po dvou letech o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení.

         V Bruselu dne 10. listopadu 2021.

               Za Komisi

            Thierry BRETON

               člen Komise

         (1)  COM(2021) 118 final.

         (2)  UNWTO report on Tourism and Culture Synergies (Zpráva UNWTO o synergiích v oblasti cestovního ruchu a kultury).

         (3)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD/2021/351 final.

         (4)  SWD(2021)15 final.

         (5)  COM(2019) 640 final.

         (6)  Včetně digitalizace 2D.

         (7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/cs/2021_2027/

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_cs

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_cs

         (13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).

         (14)  COM/2020/274 final.

         (15)  COM(2021) 102 final.

         (16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 ze dne 17. dubna 2019 o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu a o změně směrnic 96/9/ES a 2001/29/ES (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92).

         (17)  COM/2018/612 final.

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

         (19)  https://rightsstatements.org/

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

         (21)  COM/2020/66 final.

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

         (24)  UNESCO – Úmluva o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví, Paříž, 16. listopadu 1972.

         (25)  UNESCO – Úmluva o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003, Paříž, 17. října 2003.

         PŘÍLOHA I

            Orientační cílové hodnoty pro obsahový příspěvek do Europeany a k datovému prostoru do roku 2030 v jednotlivých členských státech (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Počet záznamů k 1. únoru 2021

                        Počet záznamů vysoké kvality
                         (2) k 1. únoru 2021

                     Nové záznamy vysoké kvality do roku 2030

                     Celkový počet záznamů do roku 2030
                     [= A+C]

                     Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2030 (3)

                     [=B+C]

                     3D digitální statky do roku 2030 (4)

                        Rakousko

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgie

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bulharsko

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Chorvatsko

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Kypr

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Česko

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Dánsko

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Estonsko

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Finsko

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Francie

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Německo

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Řecko

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Maďarsko

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Irsko

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Itálie

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Lotyšsko

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Lucembursko

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Nizozemsko

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Polsko

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugalsko

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Rumunsko

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Slovensko

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Slovinsko

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Španělsko

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Švédsko

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        EU-27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  Orientační cíle pro jednotlivé členské státy jsou úměrné počtu obyvatel každého členského státu a jsou upraveny podle HDP na obyvatele daného členského státu (v PPS).

            (2)  Záznamy vysoké kvality splňují požadavky úrovně 2 nebo vyšší (úroveň 2+) publikačního rámce Europeany pro obsah a požadavky úrovně A nebo vyšší pro metadata. Tyto normy jsou zapotřebí k podpoře opětovného použití pro různé účely.

            (3)  Členské státy se vyzývají, aby zlepšily kvalitu záznamů úrovně 1, aby se celkový počet záznamů vysoké kvality mohl dále zvyšovat.

            (4)  40 % nových záznamů by mělo být pro 3D digitální statky. Počet 3D digitálních statků, které jsou v současné době v Europeaně k dispozici, je považován za zanedbatelný.

         PŘÍLOHA II
         Průběžné cílové hodnoty pro obsahový příspěvek do Europeany a k datovému prostoru do roku 2025 v jednotlivých členských státech

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Počet záznamů k 1. únoru 2021

                        Počet záznamů vysoké kvality
                         (1) k 1. únoru 2021

                        Nové záznamydo roku 2025  (2)

                     Celkový počet záznamů do roku 2025
                     [= A+C]

                     Celkový počet záznamů vysoké kvality do roku 2025 (3)

                     [=B+C]

                     Statky ve formátu 3D do roku 2025 (4)

                        Rakousko

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgie

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bulharsko

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Chorvatsko

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Kypr

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Česko

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Dánsko

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Estonsko

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Finsko

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Francie

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Německo

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Řecko

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Maďarsko

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Irsko

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Itálie

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Lotyšsko

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Lucembursko

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Nizozemsko

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Polsko

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugalsko

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Rumunsko

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Slovensko

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Slovinsko

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Španělsko

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Švédsko

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        EU-27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  Záznamy vysoké kvality splňují požadavky úrovně 2 nebo vyšší (úroveň 2+) publikačního rámce Europeany pro obsah a požadavky úrovně A nebo vyšší pro metadata. Tyto normy jsou zapotřebí k podpoře opětovného použití pro různé účely.

            (2)  Průběžná cílová hodnota: 40 % orientační cílové hodnoty do roku 2030.

            (3)  Členské státy se vyzývají, aby zlepšily kvalitu záznamů úrovně 1, aby se celkový počet záznamů vysoké kvality mohl dále zvyšovat.

            (4)  Průběžná cílová hodnota pro 3D digitální statky: 15 % cílových hodnot do roku 2030.


title: Doporučení Rady ze dne 16. listopadu 2021, týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů a kterým se zrušuje doporučení ze dne 15. října 2018 2021/C 464/01

text:
               17.11.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 464/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 16. listopadu 2021,
      týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů a kterým se zrušuje doporučení ze dne 15. října 2018
      (2021/C 464/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 46 odst. 6 této smlouvy,
      s ohledem na Protokol č. 10 o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států (1),
      s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V čl. 4 odst. 2 písm. b) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí a doporučení, jimiž stanoví pořadí plnění přísnějších závazků uvedených v příloze daného rozhodnutí v průběhu dvou po sobě následujících úvodních fází (roky 2018–2020 a roky 2021–2025) a na začátku každé fáze vymezí konkrétnější cíle pro plnění přísnějších závazků.

                  (2)

                  Dne 15. října 2018 přijala Rada doporučení (dále jen „doporučení ze dne 15. října 2018“) týkající se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) a vymezení konkrétnějších cílů pro fáze realizované v letech 2018–2020 a 2021–2025 (2).
                  V souladu s body 4 a 27 doporučení ze dne 15. října 2018 je třeba, aby Rada přijala druhý soubor konkrétnějších cílů pro fázi realizovanou v letech 2021–2025. V závěrech Rady ze dne 20. listopadu 2020 o strategickém přezkumu stálé strukturované spolupráce 2020 je upřesněno, že Rada by měla na počátku další fáze v roce 2021 zmíněné doporučení přezkoumat za účelem stanovení cílů a konkrétních výsledků pro další fázi stálé strukturované spolupráce (2021–2025) v souladu s procesem strategického přezkumu.

                  (3)

                  V souladu se závěry ze dne 20. listopadu 2020 by jako východisko pro stanovení cílů a konkrétních výsledků pro další fázi PESCO (2021–2025) mohla sloužit zjištění a doporučení vyplývající z každoročního přezkumu v oblasti obrany (CARD).

                  (4)

                  V souladu s rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1639 (3) může být třetí stát výjimečně přizván k účasti na projektu PESCO a přinést dotčenému projektu podstatnou přidanou hodnotu a přispět k posílení PESCO a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), jakož i k plnění přísnějších závazků.

                  (5)

                  Rada by proto měla přijmout další doporučení a doporučení ze dne 15. října 2018 zrušit,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      I.   Cíl a oblast působnosti

                  1.

                  Jak je uvedeno v závěrech Rady ze dne 20. listopadu 2020 o strategickém přezkumu PESCO, celkovým cílem druhé úvodní fáze do roku 2025 bude naplňování přísnějších závazků, jež zúčastněné členské státy mezi sebou přijaly, a za tímto účelem bude mimo jiné vyvíjeno úsilí směřující v souladu s oznámením o PESCO (4) k vytvoření soudržného souboru sil pokrývajícího celé spektrum operací, který bude přispívat k naplňování úrovně ambicí EU. Tento soudržný soubor sil pokrývající celé spektrum operací by členské státy měly dále rozpracovat v kontextu Strategického kompasu (5).

                  2.

                  Cílem tohoto doporučení je zajistit společný přístup a umožnit zúčastněným členským státům plnění přísnějších závazků stanovených v příloze rozhodnutí (SZBP) 2017/2315. Dále má doporučení za cíl usnadnit každoroční proces hodnocení stanovený v článku 6 uvedeného rozhodnutí, a to na základě úplného souboru příslušných údajů, včetně plánů. S cílem pomoci zúčastněným členským státům při plánování plnění přísnějších závazků a usnadnění hodnocení pokroku PESCO ve zprávě vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) obsahuje toto doporučení průběžné cíle, milníky, se souvisejícími ukazateli pokroku, a to též ve vztahu k operačním závazkům, aby tak členské státy v rámci svých prostředků a schopností mohly spravedlivou měrou přispívat k vytváření příslušných sil pro mise a operace SBOP. Tyto údaje by měly zúčastněné členské státy poskytovat každoročně ve svých vnitrostátních prováděcích plánech, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2 uvedeného rozhodnutí případně přezkoumávány a aktualizovány. Na vnitrostátní prováděcí plány a jiné relevantní dokumenty založené na informacích, které jsou v těchto plánech uvedeny, by se rovněž měla vztahovat bezpečnostní pravidla stanovená v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Zúčastněné členské státy by měly – za podpory sekretariátu PESCO – zajišťovat transparentnost mezi všemi zúčastněnými členskými státy a dále rozvíjet soudržný a konzistentní přístup ve vztahu k informacím, které jsou požadovány a poskytovány v kontextu PESCO a dalších iniciativ souvisejících s obranou, včetně koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany (CARD). Soudržnost mezi jednotlivými iniciativami v oblasti obrany je třeba dále rozvíjet a posilovat, mimo jiné v souvislosti s podáváním zpráv členskými státy, s cílem snížit administrativní zátěž a zlepšit kvalitu vnitrostátních prováděcích plánů. Tato práce by měla zohlednit poznatky zjištěné na konci první úvodní fáze PESCO (2018–2020), zejména prostřednictvím souvisejícího procesu strategického přezkumu.

                  3.

                  V souladu se závazky uvedenými v příloze rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, a aniž by byly tyto závazky pozměněny nebo byly zavedeny nové, poskytuje toto doporučení pokyny pro stanovení pořadí plnění těchto závazků pro fázi realizovanou v letech 2021-2025 a vymezuje konkrétnější cíle pro jednotlivé závazky, přičemž zdůrazňuje, že zúčastněné členské státy by měly tyto závazky provést co nejdříve, zejména ty, které měly být splněny do konce roku 2020.

                  4.

                  Konkrétnější cíle uvedené v oddílu II, které v příslušných případech rovněž zahrnují ukazatele pokroku pro konkrétní závazky, umožní zúčastněným členským státům plánovat plnění přísnějších závazků strukturovaným a transparentním způsobem a poskytovat podrobné a vyhodnotitelné informace o pokroku dosaženém při plnění jednotlivých závazků uvedených v jejich vnitrostátních prováděcích plánech. Měly by být zajištěny pravidelné výměny mezi zúčastněnými členskými státy v příslušných přípravných orgánech Rady, jak je uvedeno ve strategickém přezkumu PESCO, zejména v oblastech, v nichž je třeba zachovat nebo zintenzivnit úsilí.

                  5.

                  Cílem je přizpůsobit stávající konkrétnější cíle na základě zkušeností získaných v průběhu realizace první úvodní fáze, a pomoci tak zúčastněným členským státům lépe dosáhnout konkrétních výsledků a usnadnit provádění, pokud jde o co nejrychlejší splnění přísnějších závazků, a to do konce roku 2025. Zvláštní pozornost by měla být věnována oblastem, v nichž je třeba dosáhnout zlepšení, mimo jiné na úrovni projektů v souladu se závěry o strategickém přezkumu PESCO, a zajistit trvalý pokrok i po skončení dvou po sobě následujících úvodních fází (období let 2018–2020 a 2021–2025). Poté, co v roce 2025 skončí obě po sobě následující úvodní fáze, Rada zahájí proces strategického přezkumu s cílem posoudit, jak každý zúčastněný členský stát plní přísnější závazky PESCO stanovené v rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, a tyto závazky zaktualizuje a v případě potřeby posílí se zřetelem k výsledkům, jichž bylo prostřednictvím PESCO dosaženo, aby zohlednila měnící se bezpečnostní prostředí Unie, její operační potřeby, jakož i priority členských států a Unie v oblasti rozvoje schopností. V této souvislosti by Rada na začátku roku 2026 v návaznosti na výše uvedený proces strategického přezkumu měla přijmout třetí soubor konkrétnějších cílů s tím, že s ohledem na čl. 4 odst. 2 písm. c) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 budou tyto cíle v případě potřeby aktualizovány a posíleny.

            II.   Stanovení pořadí plnění závazků vymezením konkrétnějších cílů
      Závazky 1 až 5

                  6.

                  Závazek č. 1: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést přesné finanční údaje týkající se vývoje celkových výdajů na obranu v porovnání s předchozím rokem v reálném vyjádření (7), včetně vyjádření v absolutních číslech, a prezentovat tak plán pravidelného navyšování výdajů. V tomto kontextu by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech rovněž uvést plány na výdaje v nadcházejících letech, dohodnuté na vnitrostátní úrovni. Zúčastněné členské státy, které jsou rovněž členy NATO a jejichž výdaje dosahují úrovně uvedené v příslušném pokynu NATO týkajícího se výdajů na obranu nebo tuto úroveň překračují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů na obranu zamýšlí zachovat, či změnit. V rámci vnitrostátních prováděcích plánů bude za pozitivní trend při plnění tohoto přísnějšího závazku považováno, pokud zúčastněné členské státy usilují o dosažení úrovně uvedené ve stávajícím příslušném pokynu NATO týkajícím se výdajů na obranu (8), o její zachování nebo překročení. Ve výroční zprávě vysokého představitele bude na základě informací poskytnutých ve vnitrostátních prováděcích plánech rovněž uveden podrobný přehled vývoje výdajů na obranu jednotlivých zúčastněných členských států v souladu s čl. 6 odst. 3 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315.

                  7.

                  Závazek č. 2: Všechny zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést přesné finanční údaje ohledně toho, jakým způsobem zamýšlí přispět k dosažení společné referenční hodnoty ve výši 20 % (9), pokud jde o investice do obrany. Tyto informace by měly obsahovat odhad navýšení ve srovnání s předchozím rokem v reálném vyjádření, jako procentní podíl celkového rozpočtu na obranu. Uvedené údaje by měly zahrnovat investice do veřejných zakázek v oblasti obrany a obranného výzkumu a vývoje. Zúčastněné členské státy, jejichž výdaje již dosahují úrovně (společné) referenční hodnoty nebo tuto úroveň přesahují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů zamýšlí zachovat, či změnit.

                  8.

                  Závazek č. 3: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech poskytnout podrobné informace o tom, jakým způsobem a jakými prostředky usilují o zvýšení počtu, velikosti a dopadu společných a kolaborativních projektů v oblasti strategických obranných schopností, a rovněž uvést rozpočtové údaje a konkrétní projekty, na které byla poskytnuta nebo je poskytována finanční pomoc Evropské unie. V této souvislosti by měly všechny zúčastněné členské státy poskytnout přesné finanční údaje v reálném vyjádření dokládající, jakým způsobem zamýšlejí přispět k dosažení společné referenční hodnoty týkající se pořizování vybavení v rámci evropské spolupráce – 35 % celkových výdajů na vybavení – a společné referenční hodnoty týkající se obranného výzkumu a technologií v rámci evropské spolupráce – 20 % celkových výdajů na obranný výzkum a technologie. Zúčastněné členské státy, jejichž výdaje již těchto úrovní dosahují, by měly uvést, zda tuto úroveň výdajů zamýšlí zachovat, či změnit.

                  9.

                  Závazek č. 4: S cílem napomoci při monitorování skutečného meziročního pokroku by všechny zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech jasně uvést přesné finanční údaje dokládající, jakým způsobem zamýšlí přispět k postupnému směřování k hodnotě 2 % celkových výdajů na obranu (společná referenční hodnota), a to jako podíl celkových výdajů vyčleněných na obranný výzkum a technologie na celkových výdajích na obranu, včetně odhadovaných výdajů.

                  10.

                  Závazek č. 5: Zúčastněné členské státy jsou vyzývány, aby každoročně využívaly svých vnitrostátních prováděcích plánů ke sdílení zkušeností, pokud jde o plánování a přispívání k plnění závazků č. 1 až 4, s ohledem na výše stanovené konkrétnější cíle. Na konci roku 2025 bude proveden přezkum dotyčných závazků, a to na základě údajů o výdajích uvedených ve vnitrostátních prováděcích plánech, s cílem upravit v případě potřeby ukazatele a cíle pro tyto závazky, a předložit je Radě k potvrzení.

            Závazky 6 až 11

                  11.

                  Závazek č. 6: Zúčastněné členské státy do roku 2025 dosáhnou pokroku v systematickém zohledňování a co nejlepším využívání nástrojů a iniciativ Unie zaměřených na rozvoj schopností, jako jsou například plán rozvoje schopností a CARD, s cílem poskytnout podklady pro rozhodování, stanovování priorit a obranné plánování na vnitrostátní úrovni a učinit je soudržnější, čímž se zajistí soudržnost výstupů s příslušnými procesy NATO, kde se požadavky překrývají, a současně bude brán zřetel na odlišnou povahu obou organizací a jejich příslušné úkoly a členství. Pro členské státy by to znamenalo vyzdvihnout svou významnou úlohu z hlediska rozvoje schopností v Unie, mimo jiné tím, že uvedou upřednostňované oblasti pro rozvoj kolaborativních činností v oblasti obranných schopností v Unii s odkazem na zjištění a doporučení vyplývající z CARD. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést, jak provádějí priority v oblasti rozvoje schopností Unie vyplývající z plánu rozvoje schopností, mimo jiné při vymezování vnitrostátních priorit, a poskytnout přehled svých plánů a cílů v souvislosti s jednotlivými prioritami, jichž má být v nadcházejících letech dosaženo.

                  12.

                  Závazek č. 7: Všechny zúčastněné členské státy by měly každoročně ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést, jakým způsobem optimálně využívaly dostupné nástroje a postupy Unie a jak zamýšlejí v tomto úsilí pokračovat. Patří sem podpora procesu CARD, mimo jiné pokud možno poskytováním veškerých požadovaných relevantních informací, vedením dvoustranných dialogů v rámci CARD a sdílením výsledků přezkumů národní obrany. Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést informace o tom, jak provádějí nebo zamýšlejí využívat vykonatelná doporučení obsažená ve schválených zprávách o CARD.

                  13.

                  Závazek č. 8: Zúčastněné členské státy budou každý rok usilovat o optimální využívání Evropského obranného fondu na podporu svých kolaborativních projektů rozvoje schopností. Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést, které priority v oblasti rozvoje schopností EU schválené v rámci prioritních oblastí plánu rozvoje schopností a v rámci CARD obdržely finanční pomoc EU nebo by o ni mohly v budoucnu usilovat, a v rámci možností by rovněž měly uvést, jakou část vnitrostátních investic do obrany vyčlenily nebo zamýšlejí na tyto kolaborativní projekty vyčlenit. Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést využitelnost a přidanou hodnotu finančních prostředků EU pro vnitrostátní úsilí v oblasti rozvoje obranných schopností. Do konce roku 2025 by zúčastněné členské státy měly rovněž uvést, zda mají v úmyslu zajistit opatření navazující na výsledky přípravné akce zaměřené na obranný výzkum (2017–2019), Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) (2019–2020) a Evropského obranného fondu pro kolaborativní projekty, které mají pro Unii prokazatelnou přidanou hodnotu.

                  14.

                  Závazek č. 9: Zúčastněné členské státy by měly vytvořit seznam příslušných kolaborativních projektů rozvoje schopností, které jsou v současné době realizovány v souladu s plánem rozvoje schopností v rámci PESCO, jakož i v jiných rámcích, a uvést, kdy je plánováno zahájení a dokončení harmonizace požadavků. Předpokládané zahájení harmonizace požadavků by mělo být uvedeno i pro plánované a zamýšlené projekty. Tyto informace by měly být uvedeny pro nadcházející roky, přičemž je třeba se zaměřit zejména na řešení otázky chybějících schopností zjištěných prostřednictvím plánu rozvoje schopností a zohlednit přezkum CARD.

                  15.

                  Závazek č. 10: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech vypracovat přehled těch schopností a zařízení, které mají v plánu zpřístupnit a poskytnout ke společnému využití jiným zúčastněným členským státům – jako konkrétní příklady lze uvést výcvik a vzdělávání, cvičení, vojenské základny a logistickou podporu –, přičemž označí schopnosti a zařízení, jež jsou k dispozici i v případě operací. Zúčastněné členské státy by ve svých vnitrostátních prováděcích plánech mohly rovněž zmapovat schopnosti, které by mohly tvořit základ pro spolupráci, a to včetně infrastruktury nabídnuté jinými zúčastněnými členskými státy. Ve vnitrostátních prováděcích plánech by mělo být uvedeno, jak by taková spolupráce mohla zajistit optimální využití dostupných zdrojů a zlepšit jejich celkovou účinnost, mimo jiné poskytnutím případných informací o možnostech úspor. Zúčastněné členské státy by měly využívat kolaborativní databázi (CODABA), zejména na podporu sdílení informací o jejich příslušných plánech v oblasti obrany a souvisejících zájmech. Zúčastněné členské státy by měly do této databáze pravidelně vkládat informace a podávat o tom zprávy ve svých vnitrostátních prováděcích plánech.

                  16.

                  Závazek č. 11: Zúčastněné členské státy by ve svých vnitrostátních prováděcích plánech měly uvést, jakým způsobem zamýšlejí posílit spolupráci v oblasti kybernetické obrany – například prostřednictvím stávajících iniciativ nebo nových kolaborativních činností. Dále by v těchto plánech měly uvést, jakým způsobem zamýšlejí do roku 2025 zachovat nebo dále zvyšovat míru své účasti na mezinárodních kybernetických cvičeních a svou spolupráci, mimo jiné v rámci Evropské obranné agentury a Evropské bezpečnostní a obranné školy. Do roku 2025 by zúčastněné členské státy rovněž měly oznámit svůj záměr navázat s jinými zúčastněnými členskými státy pravidelnou spolupráci zaměřenou na kybernetickou obranu a související činnosti, jako je sdílení informací, odborná příprava, operativní podpora a také rozvoj schopností. Informace z vnitrostátních prováděcích plánů týkající se spolupráce zúčastněných členských států v oblasti kybernetické obrany a jejich příspěvku k kybernetické obraně a souvisejícím činnostem, včetně rozvoje schopností, budou zahrnuty do výroční zprávy vysokého představitele o stavu provádění PESCO jako příloha.

            Závazky 12 až 14

                  17.

                  Závazek č. 12: Zúčastněné členské státy by do roku 2025 měly:

                              a)

                              dílčí závazek 12.1:

                                          —

                                          přispívat ke Katalogu sil EU veškerými nasaditelnými vnitrostátními schopnostmi, které odpovídají požadavkům nejnovějšího Katalogu požadavků EU na vytvoření soudržného souboru sil pokrývajícího celé spektrum operací (FSFP EU) v souladu s oznámením o PESCO (10), a to na základě souboru sil EU definovaného v Katalogu pokroku (11). V souladu se zásadou „jeden soubor sil“ by příspěvky zúčastněných členských států měly být v souladu s pokyny týkajícími se procesu v rámci Základního cíle a měly by zahrnovat všechny nasaditelné prostředky (včetně velitelství a schopností použitelných na podporu misí a operací). Zúčastněné členské státy by měly o těchto příspěvcích informovat ve svých vnitrostátních prováděcích plánech;

                                          —

                                          zaměřit se na budoucí dostupnost schopností potřebných ke splnění cílů v oblasti schopností s velkým dopadem, a to prostřednictvím optimalizace, pokud jde o plánované příspěvky do Katalogu sil EU v krátkodobém a střednědobém horizontu. Důraz by měl být kladen na plnění všech krátkodobých cílů v oblasti schopností s velkým dopadem. Jejich úsilí v oblasti plánování bude měřeno prostřednictvím procesu v rámci Základního cíle. Zúčastněné členské státy by měly o tomto úsilí v oblasti plánování informovat ve svých vnitrostátních prováděcích plánech;

                              b)

                              dílčí závazek 12.2: v souladu s koncepcí vojenské rychlé reakce EU dokončit databázi rychlé reakce, aby tato databáze mohla sloužit jako prospěšný nástroj vojenského plánování přispívající k naplňování úrovně ambicí EU. V rámci přispívání do databáze rychlé reakce, a aniž by byly dotčeny ústavní požadavky týkající se rozhodování o nasazení sil, oznámí zúčastněné členské státy svůj možný příspěvek ve formě útvarů rychlého nasazení, schopností a příslušné podpůrné infrastruktury, které by mohly být urychleně rozmístěny nebo využity v rámci mise nebo operace v rámci SBOP na podporu úrovně ambicí Unie. Za tímto účelem by měl každý zúčastněný členský stát před každoroční konferencí o koordinaci vojenské rychlé reakce aktualizovat v databázi rychlé reakce seznam disponibilních vojenských útvarů a schopností. To zahrnuje aktualizaci nebo doplnění databází pozemních, námořních a leteckých schopností a případně uvedení míry připravenosti schopností a sil. Aniž jsou dotčeny požadavky na klasifikaci, tato část databáze rychlé reakce by měla být zúčastněným členským státům zpřístupněna tak, aby bylo možné provést úvodní posouzení, pokud jde o možnost zahájit vojenskou misi nebo operaci v oblasti SBOP. V tomto ohledu by projekce útvarů a schopností založená na analýze požadavků, která je odvozena z ilustrativních scénářů, umožnila zúčastněným členským státům přispívat do databáze rychlé reakce přesnějším způsobem. Zúčastněné členské státy by měly své příspěvky do uvedené databáze uvést ve svých vnitrostátních prováděcích plánech;

                              c)

                              dílčí závazek 12.3: s ohledem na ústavní požadavky zúčastněných členských států posoudit, nakolik je urychlené přijetí politického závazku na úrovni státu reálně proveditelné, mimo jiné i prostřednictvím případného přezkumu vnitrostátního rozhodovacího procesu za účelem zlepšení, pokud již takový přezkum nebyl proveden. V příslušných případech by rovněž měl být ve vnitrostátních prováděcích plánech zmíněn nácvik rozhodovacích procesů v kontextu scénářů rychlé reakce prostřednictvím cvičení typu POLEX a související zjištění;

                              d)

                              dílčí závazek 12.4:

                                          —

                                          poskytnout v mezích dostupných prostředků a schopností významnou podporu vojenským misím a operacím SBOP s cílem dosáhnout souladu se stanovením požadavků (SOR), a dodržet tak dohodnutou úroveň ambicí stanovenou pro mise a operace SBOP. Za tímto účelem mají zúčastněné členské státy spravedlivou měrou přispívat k vytváření ozbrojených sil, jejichž parametry by měly stanovit co nejdříve, nejpozději však do léta 2022;

                                          —

                                          tyto příspěvky k vojenským misím a operacím SBOP, znázorněné v tabulce, budou zahrnuty do výroční zprávy vysokého představitele o provádění PESCO jako příloha a měly by být zdůrazněny jako pozitivní skutečnost. Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech každoročně vykazovat své příspěvky ke splnění SOR pro vojenské operace a mise SBOP s cílem tyto příspěvky zachovat nebo zvýšit, a přispívat tak spravedlivou měrou k vytváření ozbrojených sil pro mise a operace SBOP;

                                          —

                                          v rámci tohoto procesu by zúčastněné členské státy mohly odkázat na své vnitrostátní i mezinárodní závazky, kterými přispívají k evropskému a mezinárodnímu míru a bezpečnosti;

                                          —

                                          tyto prvky by měly zvýšit transparentnost úsilí zúčastněných členských států s cílem uznat významné příspěvky. Měly by rovněž sloužit k povzbuzení a podpoře členských států, aby v rámci svých prostředků a schopností zvyšovaly své příspěvky na mise a operace SBOP. Za tímto účelem by se poskytovala doporučení a provádění těchto doporučení by se pravidelně přezkoumávalo, mimo jiné na politické úrovni.

                              e)

                              dílčí závazek 12.5: alespoň se čtyřletým předstihem v zásadě potvrdit své významné a opakované příspěvky k bojovým uskupením Unie a v souladu s koncepcí bojových uskupení EU a příručkou pro přípravu bojových uskupení EU zajistit přípravu a výcvik svých přispívajících sil. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly co nejdříve přispět k vyplnění rozpisu bojových uskupení EU a zohlednit své příspěvky ve svých vnitrostátních prováděcích plánech. Příspěvky každého zúčastněného členského státu do rozpisu bojových uskupení EU na pětileté období budou zahrnuty do výroční zprávy vysokého představitele o provádění PESCO jako příloha;

                              f)

                              dílčí závazek 12.6: reálně přispět k provádění akčního plánu EU o vojenské mobilitě a projektů PESCO v této oblasti, za podmínky respektování národní svrchovanosti, rozhodovacích procesů a právních a správních předpisů zúčastněných států, mimo jiné tím, že pokročí v naplňování čtyř opatření na vnitrostátní úrovni, jak bylo dohodnuto v závěrech Rady ze dne 25. června 2018 o bezpečnosti a obraně. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly vypracovat vnitrostátní plány provádění vojenské mobility, jak je uvedeno v bodě 18 těchto závěrů; udělovat povolení k přeshraničnímu přesunu a diplomatické oprávnění do pěti pracovních dnů a zvážit další zkrácení této lhůty pro jednotky rychlé reakce; vytvořit robustní propojenou síť národních kontaktních míst včetně jejich mandátů a co nejdříve, nejpozději však v roce 2024, provádět nácvik vojenské mobility na vnitrostátních nebo mezinárodních cvičeních. Zúčastněné členské státy, které dosud nevypracovaly vnitrostátní plány pro provádění vojenské mobility, by tak měly učinit okamžitě a poskytnout tyto vnitrostátní příspěvky prostřednictvím společného pracovního prostoru a dále je zohlednit ve vnitrostátních prováděcích plánech. Úsilí zúčastněných členských států v tomto ohledu by mělo být zahrnuto do výroční zprávy vysokého představitele o provádění PESCO jako příloha.

                  18.

                  Závazek č. 13: Pokud jde o interoperabilitu sil, zúčastněné členské státy by měly:

                              a)

                              dílčí závazek 13.1:

                                          —

                                          používat příručku pro přípravu bojových uskupení EU včetně společných hodnotících a validačních kritérií pro soubor sil bojových uskupení Unie, která jsou v souladu se standardy NATO, při současném zachování vnitrostátní certifikace. Ve svých vnitrostátních prováděcích plánech by zúčastněné členské státy měly uvést, jakým způsobem probíhá výcvik a certifikace jejich sil, například vypracováním programu cvičení bojových uskupení EU pro přípravnou fázi a provedením závěrečného cvičení simulujícího reálné situace (LIVEX) v rámci certifikačního balíčku pro bojová uskupení;

                                          —

                                          ve svých vnitrostátních prováděcích plánech upřesnit, jakým způsobem hodlají provádět společné technické a operační standardy, které mají být používány silami všech zúčastněných členských států, přičemž je třeba zohlednit nutnost zajistit interoperabilitu a soudržnost mezi Unií a NATO a zajistit vytvoření příslušných podmínek pro dosažení maximální úrovně interoperability tak, aby zúčastněné členské státy mohly plnit své závazky;

                              b)

                              dílčí závazek 13.2: ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést svou stávající míru účasti nebo úsilí o účast a záměr posílit v rámci možností své zapojení do evropských nadnárodních struktur a svůj příspěvek k jejich činnosti, zejména pokud jde o struktury, které má k dispozici Unie. Příspěvky zúčastněných členských států do evropských nadnárodních struktur budou zahrnuty do výroční zprávy vysokého představitele o provádění PESCO jako příloha.

                  19.

                  Závazek č. 14:

                              —

                              v souladu s ustanovením o přezkumu obsaženém v čl. 75 odst. 1 rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 (12) o zřízení Evropského mírového nástroje by se zúčastněné členské státy měly zapojit do zvažování, určování a navrhování variant a možností, pokud jde o vypracování ambiciózního přístupu ke společnému financování vojenských operací a misí SBOP, a to nad rámec toho, co je v souladu s rozhodnutím (SZBP) 2021/509 vymezeno jako společné náklady. Zúčastněné členské státy se v této souvislosti vyzývají, aby posoudily náklady, pro něž byla požadována zvláštní způsobilost pro financování ad hoc v průběhu roku, nebo náklady, které by mohly být z vnitrostátního hlediska navrženy jako potenciálně způsobilé pro společné financování. V souladu s ustanovením o přezkumu rozhodnutí (SZBP) 2021/509 se zúčastněné členské státy vyzývají, aby v souvislosti s plánovanými tříletými přezkumy uvedeného rozhodnutí nebo na žádost některého členského státu společně a řádně zvážily tyto návrhy v rámci výboru EPF s cílem poskytnout podklady pro následnou diskusi v Radě o možných změnách seznamu společných nákladů;

                              —

                              zúčastněné členské státy se dále vyzývají, aby do svých návrhů zahrnuly další možné způsoby, jak přispět k financování nákladů vojenských operací a misí SBOP. Zúčastněné členské státy se rovněž vyzývají, aby do svých vnitrostátních prováděcích plánů zahrnuly svá zjištění týkající se obou aspektů;

                              —

                              kromě toho by mohlo být prozkoumáno systematičtější využívání stávajících finančních pobídek (např. osvobození od DPH u ad hoc projektů v rámci Evropské obranné agentury) na podporu obranné spolupráce, a to i pro vojenské mise a operace SBOP.

            Závazky 15 až 17

                  20.

                  Závazek č. 15: Zúčastněné členské státy by do roku 2025 měly navýšit počet a objem svých projektů rozvoje schopností a rovněž by měly pokročit v provádění těchto projektů, které přispívají k vyřešení nedostatků ve schopnostech zjištěných v rámci plánu rozvoje schopností (včetně cílů v oblasti schopností s velkým dopadem) a popsaných v prioritách rozvoje schopností Unie, mimo jiné v souvisejících strategických kontextových studiích a s využitím zjištění a doporučení CARD, včetně identifikovaných možností spolupráce, zejména v prioritních oblastech. V této souvislosti je třeba, aby zúčastněné členské státy věnovaly větší pozornost spolupráci v těchto oblastech: boj proti hybridním hrozbám, změna klimatu, energetická bezpečnost, námořní bezpečnost, aspekty související s vesmírem a nové a přelomové technologie včetně umělé inteligence. Zúčastněné členské státy sdělí své příslušné plány pro nadcházející roky, ve kterých uvedou počet a odhadovaný objem svých kolaborativních projektů z finančního hlediska a poskytnou informace o svých vnitrostátních projektech, které napomáhají překonávat nedostatky v oblasti schopností zjištěné v rámci plánu rozvoje schopností. Zúčastněné členské státy by rovněž měly sdílet své hodnocení týkající se významu těchto projektů pro větší strategickou autonomii Unie a integrovanější, udržitelnější, inovativnější a konkurenceschopnější evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany (EDTIB), která zůstává otevřená spolupráci. U činností, které mají průmyslový nebo technologický rozměr, by zúčastněné členské státy měly uvést, u kterého typu evropského průmyslového odvětví nebo technologie se plánuje posílení.

                  21.

                  Závazek č. 16: Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést příslušná rozhodnutí a opatření přijatá na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit, aby u budoucích projektů zaměřených na vyřešení nedostatků ve schopnostech zjištěných na vnitrostátní úrovni byla priorita dále přikládána evropskému kolaborativnímu přístupu. Splnění tohoto závazku by mohlo usnadnit aktivní využívání databáze CODABA, jakož i možností spolupráce identifikovaných v rámci CARD, a zejména pak v prioritních oblastech. Zúčastněné členské státy by měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést seznam kolaborativních projektů a nadnárodních činností, jež dle jejich předpokladů vyřeší nedostatky zjištěné na vnitrostátní úrovni, a rovněž by měly informovat o způsobu, jímž zamýšlejí v této souvislosti zvýšit míru využívání kolaborativních přístupů.

                  22.

                  Závazek č. 17: Vzhledem k tomu, že všechny zúčastněné členské státy přispívají k jednomu nebo více projektům PESCO, vnitrostátní prováděcí plány by měly poskytovat informace o jejich celkovém příspěvku, který v průběhu času poskytly na projekty PESCO v podobě zdrojů a odborných znalostí, a o tom, jak tyto projekty strategicky ovlivňují situaci v oblasti obranné způsobilosti Unie a zúčastněných členských států. Tyto informace by mohly zahrnovat i úlohu při rozvoji schopností v evropském kontextu, kterou zúčastněné členské státy hodlají převzít.

            Závazky č. 18 až 20:

                  23.

                  Závazek č. 18: Během celé fáze PESCO 2021–2025 by zúčastněné členské státy měly zajistit optimální využívání Evropské obranné agentury jakožto evropského fóra pro společný rozvoj schopností. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy měly ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvést projekty, kterých se účastní, a související finanční objem poskytovaný prostřednictvím Evropské obranné agentury, přičemž jako základ použijí údaje z roku 2020, ponechají tříletý výhled jako minimální normu pro každou aktualizaci vnitrostátního prováděcího plánu a uvedou zamýšlené činnosti pro následující roky včetně oblastí schopností a plánovaného druhu činností v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Zúčastněné členské státy se vyzývají, aby ve svých vnitrostátních prováděcích plánech uvedly, v jakém smyslu a v jakých situacích považují Organizaci pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) za nejvhodnější strukturu pro správu kolaborativních programů, a měly by rovněž informovat o rozhodnutích přijatých případně za účelem výběru jiné nadnárodní organizace pro správu programů s tím, že organizace OCCAR byla zvažována jako jedna z možností. Výše uvedeným není dotčeno uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (13).

                  24.

                  Závazek č. 19: Během celé fáze PESCO 2021–2025 by zúčastněné členské státy měly prokázat, že jejich kolaborativní projekty v oblasti schopností, včetně projektů PESCO, přispívají ke zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a inovací obranného průmyslu v celé Unii tím, že podporují a umožňují přeshraniční spolupráci, a to též pro malé a střední podniky, jakož i posilují a zlepšují bezpečnost dodávek obranných produktů a technologií. Zúčastněné členské státy by v souladu s prohlášením členů Evropské rady ze dne 26. února 2021 rovněž usilovaly o posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací a o snížení evropských strategických závislostí na kritických technologiích a hodnotových řetězcích, aniž by tím byly dotčeny vnitrostátní rozhodovací postupy.

                              a)

                              Ve vnitrostátních prováděcích plánech by mělo být upřesněno, jakým způsobem stávající obranná průmyslová politika – je-li taková politika uplatňována – usměrňuje rozvoj kolaborativních projektů rozvoje schopností, aby se zamezilo zbytečnému překrývání činností, přičemž je třeba uvést posílené průmyslové oblasti a oblasti, v nichž bylo překrývání činností zamezeno.

                              b)

                              Zúčastněné členské státy předloží zprávu o svých kooperativních programech, které využívají spolufinancování ze strany Unie v rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu nebo Evropského rozvojového fondu v souladu se závazkem č. 3 a č. 8.

                  25.

                  Závazek č. 20:

                              a)

                              Během celé fáze PESCO 2021–2025 by zúčastněné členské státy měly prokázat, že z jejich kooperativních programů mají prospěch subjekty, které přinášejí přidanou hodnotu na území Unie (např. aspekty související s vytvořenými výsledky a právy duševního vlastnictví, technologická zlepšení a vytváření tržních příležitostí). V souladu s čl. 7 odst. 5 rozhodnutí (SZBP) 2020/1639 by ve vnitrostátních prováděcích plánech měly být případně poskytnuty údaje o příslušných subjektech, které využívají kooperativních programů, a o souvisejícím dopadu na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany.

                              b)

                              Zúčastněné členské státy v souladu se směrnicí 2009/81/ES prokáží, že akviziční strategie, které provádějí v letech 2021–2025, mají pozitivní dopad na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany. Za tímto účelem by mohl být uveden absolutní objem investic do obrany a relativní podíl připadající na řešení vyvíjená a vytvořená v rámci Unie. Vnitrostátní prováděcí plány by měly zejména obsahovat informace o oblastech schopností a technologií dohodnutých v rámci plánu rozvoje schopností a akviziční strategii, pokud jde o projekty v oblasti schopností, které mají průmyslový rozměr.

            III.   Další postup

                  26.

                  V návaznosti na přijetí tohoto doporučení zúčastněné členské státy v souladu s čl. 3 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 přezkoumají a podle potřeby aktualizují své vnitrostátní prováděcí plány a nejpozději dne 10. března 2022, a následně každoročně k témuž datu, je předloží sekretariátu PESCO s ohledem na proces hodnocení stanovený v čl. 6 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. Vnitrostátní prováděcí plány by měly být každý druhý rok doplněny o politické prohlášení na vysoké úrovni, v němž by zúčastněné členské státy mohly nastínit hlavní úspěchy a uvést konkrétní vnitrostátní priority a sdílet své zkušenosti, pokud jde o plánování a příspěvky k plnění všech přísnějších závazků. Politickou dynamiku by měly i nadále zajišťovat pravidelné politické diskuse na vysoké úrovni mezi zúčastněnými členskými státy a vysokým představitelem.

                  27.

                  Majíce na paměti oznámení o PESCO, v němž se rovněž připomíná zvláštní povaha bezpečnostní a obranné politiky některých členských států, a s ohledem na výsledek Strategického kompasu zúčastněné členské státy v souvislosti s procesem strategického přezkumu, který má být proveden nejpozději do konce roku 2025, posoudí plnění všech závazků v rámci PESCO a budou jednat a rozhodnou o závazcích nových s cílem zahájit novou etapu cesty k integraci evropské obrany a bezpečnosti. V souladu s výsledkem procesu strategického přezkumu by Rada na začátku roku 2026 měla přijmout třetí soubor konkrétnějších cílů s tím, že s ohledem na čl. 4 odst. 2 písm. c) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 budou tyto cíle v případě potřeby aktualizovány a posíleny.

                  28.

                  Vysoký představitel by měl od roku 2022 toto doporučení zohledňovat ve výroční zprávě o PESCO, což podpoří posouzení plnění přísnějších závazků každým zúčastněným členským státem.

                  29.

                  Doporučení ze dne 15. října 2018 se zrušuje.

         V Bruselu dne 16. listopadu 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Úř. věst. C 374, 16.10.2018, p. 1.

         (3)  Rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1639 ze dne 5. listopadu 2020, kterým se stanoví obecné podmínky, za nichž by třetí státy mohly být výjimečně přizvány k účasti na jednotlivých projektech stálé strukturované spolupráce (Úř. věst. L 371, 6.11.2020, s. 3).

         (4)  Zejména s přílohou I - Zásady PESCO.

         (5)  Jak je uvedeno v závěrech Rady ze dne 17. června 2020 o bezpečnosti a obraně „na základě analýzy hrozeb a dalších možných tematických vstupů Strategický kompas vymezí politické směry a specifické cíle“.

         (6)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

         (7)  V souladu se seznamem vymezených pojmů týkajících se údajů z oblasti obrany vypracovaným Evropskou obrannou agenturou (EDA201807105).

         (8)  Podle stávajícího příslušného pokynu NATO týkajícího se výdajů na obranu se úroveň 2 % HDP vztahuje pouze na ty zúčastněné členské státy, které jsou rovněž členy NATO, a nepředstavuje dohodnutý cíl PESCO.

         (9)  V listopadu 2007 schválil Řídící výbor Evropské obranné agentury na úrovni ministrů čtyři společné referenční hodnoty pro investice: 20 % celkových výdajů na obranu na pořizování vybavení (včetně v oblasti výzkumu a vývoje a výzkumu a technologií); 35 % celkových výdajů na vybavení na pořizování vybavení v rámci evropské spolupráce; 2 % celkových výdajů na obranu na obranný výzkum a technologie; 20 % celkových výdajů na výzkum a technologie v oblasti obrany na obranný výzkum a technologie v rámci evropské spolupráce.

         (10)  Zejména s přílohou I - Zásady PESCO.

         (11)  Účelem procesu v rámci Základního cíle, a zejména Katalogu sil, je získat úplný přehled o potenciálně dostupných silách pro mise a operace SBOP a jejich souvisejících schopnostem, aniž by byly dotčeny procesy vytváření sil sloužící misím a operacím SBOP nebo aniž by s nimi byly spojeny.

         (12)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 ze dne 22. března 2021 o zřízení Evropského mírového nástroje a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2015/528 (Úř. věst. L 102, 24.3.2021, s. 14).

         (13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).