title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2012–2017

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/1

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2012–2017
   2013/C 217/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2012 a stanovisko k programu stability Rakouska na období 2011–2016.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) zprávu mechanismu varování, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 16. dubna 2013 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2013 a program stability na období 2012–2017. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Na základě posouzení letošního programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že Rakousko vyvinulo značné úsilí o konsolidaci s cílem napravit nadměrný schodek rozpočtu. Pokud jde o program stability na rok 2013, je makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, optimistický. Hlavním cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je postupně snížit schodek vládních institucí tak, aby se do roku 2016 dosáhlo nominálně vyrovnaného rozpočtu a do roku 2017 střednědobého cíle. Program stability potvrzuje předchozí střednědobý cíl strukturálního schodku ve výši 0,45 % HDP. Střednědobý cíl je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě současných projekcí je Rakousko na správné cestě k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 vzhledem k tomu, že schodek vládních institucí dosáhl v roce 2012 2,5 % HDP, a podle prognózy útvarů Komise se očekává, že se v roce 2013 dále sníží na 2,2 % HDP a v roce 2014 na 1,8 % HDP. Je však možné, že vzniknou dodatečné náklady související s ukončením činnosti jisté velké banky, což by mohlo schodek významně zvýšit. Po výrazném zlepšení, které překročilo cíle stanovené v postupu při nadměrném schodku v roce 2012, se očekává, že se schodek strukturálního salda v roce 2013 zvýší na 1,8 %. Mírný nárůst strukturálního schodku v roce 2013 potvrzuje i prognóza útvarů Komise. Podle informací týkajících se programu stability počínaje rokem 2014 se v letech 2014 a 2015 u nově vypočteného strukturálního salda očekává strukturální přizpůsobení přesahující 0,5 %, což by ve srovnání se scénářem uvedeným v programu stability mohlo Rakousku umožnit dosáhnout střednědobého cíle o dva roky dříve, tj. již v roce 2015 namísto 2017.
               Pokud jde o referenční hodnotu pro výdaje stanovenou v paktu o stabilitě a růstu, podle informací uvedených v programu stability se očekává, že v letech 2014 až 2016 dosáhne míra růstu veřejných výdajů, bez zohlednění diskrečních opatření, na ročním strukturálním přizpůsobení při plnění střednědobého cíle 0,5 % HDP. Předpokládaný výrazný pokles poměru mezi výdaji a HDP uvedený v programu stability je však velmi ambiciózní, protože se očekává, že výdaje budou – vyjádřeno v HDP – jedny z nejnižších za více než patnáct let. Lze očekávat, že pokud jde o dodržování kritéria dluhu, bude se Rakousko v letech 2014 až 2016 nacházet v přechodném období a dostatečný pokrok by v tomto směru měly zajistit plány.
               Fiskální vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy nebyly posílením rozpočtového rámce z větší části dotčeny a navzájem se překrývající kompetence v oblasti výdajů a čerpání finančních prostředků a s tím související nesrovnalosti zůstávají i nadále problematickým bodem. Složitý mechanismus průběžných dohod mezi spolkovou vládou, poskytovateli sociálního pojištění a subjekty na úrovni nižší než spolkové je rizikem pro provádění opatření, jejichž cílem je nezvyšovat výdaje na zdravotnictví. Pokud jde o vzdělávání, jednání o šestibodovém návrhu, který zahrnuje i zrušení okresních školských úřadů, je vítaným krokem ke zefektivnění kompetencí mezi různými úrovněmi veřejné správy, ale k výraznějšímu snížení fragmentace je třeba další zjednodušení.

               (10)

               Očekává se, že potenciál pracovních sil bude v Rakousku od roku 2020 klesat a v hospodářství bude stále častěji zapotřebí vysoce kvalifikovaných pracovních sil. Existuje prostor k optimálnějšímu využití obyvatelstva v produktivním věku, zejména žen, migrantů a starších pracovníků.

               (11)

               Míra zaměstnanosti starších pracovníků je stále pod průměrem Unie (43,1 % oproti 48,8 %), přestože se výrazně zlepšuje a přibližuje průměru Unie, a téměř 30 % pracovníků stráví těsně před důchodem 1,5 až tři roky v nezaměstnanosti či v pracovní neschopnosti. Stále poměrně hojné využívání předčasného odchodu do důchodu a systémů invalidních důchodů, jakož i poměrně nízký zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen (60), který se v budoucnu bude zvyšovat jen pozvolna, má negativní dopad na nabídku pracovní síly z řad starších pracovníků. V roce 2012 byla přijata řada opatření zvyšujících skutečný věk odchodu do důchodu, zejména snížením využívání předčasného odchodu do důchodu a invalidních důchodů.

               (12)

               Ačkoliv je míra zaměstnanosti žen v Rakousku poměrně vysoká (70,3 % ve srovnání se 62,4 % na úrovni Unie v roce 2012), je možné ji dále zvýšit snížením segmentace trhu práce podle pohlaví. Podíl žen v zaměstnáních na částečný úvazek patří k nejvyšším v Unii a dostupnost péče o děti a služeb dlouhodobé péče je omezená. Dle míry zaměstnanosti žen v přepočtu na plný pracovní úvazek lze usuzovat, že Rakousko má potíže zejména s plným využitím potenciálu svých ženských pracovních sil. Ženy jsou navíc téměř dvakrát častěji zaměstnány na podprůměrně placených pozicích a velmi často na pozicích s nízkou mzdou. To vede k 24% rozdílu mezi odměňováním žen a mužů, což je třetí nejvyšší rozdíl v Unii. Snížení daňové zátěže osob s nízkými příjmy by mohlo více motivovat k většímu zapojení obyvatel do trhu práce. Struktura rakouského daňového systému umožňuje přesunout daňové zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst. Například příjmy z daně z nemovitostí tvoří 0,5 % rakouského HDP a jsou výrazně pod průměrem Unie (2,1 % HDP). Konkrétně příjmy z periodických daní z nemovitostí, které jsou považovány za daně, jež nejméně omezují růst, jsou třetí nejnižší v Unii a v roce 2011 tvořily 0,2 % HDP (průměr v Unii: 1,3 %).

               (13)

               V roce 2011 tvořily 19 % obyvatelstva v produktivním věku v Rakousku osoby narozené v zahraničí, a Rakousko tak má v rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) jeden z nejvyšších podílů přistěhovalců v produktivním věku. Migranti se na trhu práce často potýkají s obtížemi a míra jejich nezaměstnanosti je výrazně vyšší (9,7 % oproti 3,6 %) a procento zaměstnaných migrantů je výrazně nižší (státní příslušníci zemí mimo Unii: 62,8 %, rakouští občané: 76,4 %). Ve srovnání s Rakušany jsou osoby přistěhovaleckého původu kromě toho třikrát častěji zaměstnáni v pozicích neodpovídajících jejich kvalifikaci a placeni méně, než by jejich kvalifikace zasluhovala (2008: 27,5 % oproti 9,7 %). Rovněž ve vzdělání dosahují horších výsledků a riziko chudoby je u nich dvakrát vyšší (26,6 % oproti 12,6 %).

               (14)

               Střednědobé a dlouhodobé prognózy výdajů na důchody a zdravotní péči představují riziko pro udržitelnost veřejných financí. Tu rovněž, i když v menší míře, ohrožují projekce výdajů na dlouhodobou péči. Nedávné důchodové reformy pravděpodobně tato rizika do určité míry sníží, pokud budou zároveň zlepšeny podmínky na trhu práce, které by starším pracovníkům umožnily pracovat déle. Stále je však třeba provést urychlenou harmonizaci důchodového věku u mužů a žen a zvýšit skutečnou věkovou hranici pro odchod do důchodu přizpůsobením věku odchodu do důchodu nebo důchodových dávek změnám ve střední délce života. Je třeba řešit otázku fiskální udržitelnosti systémů zdravotní a dlouhodobé péče, a to rovněž s ohledem na zvýšenou potřebu dlouhodobé péče a poptávku po ní. Nedávno přijatá opatření ve zdravotnictví se budou pravděpodobně ubírat správným směrem, avšak v nadcházejících letech je třeba důkladně zhodnotit jejich účinnost. Existuje prostor pro posílení prevence, rehabilitace a nezávislého života tak, aby se náklady na dlouhodobou péči v budoucnu nezvyšovaly.

               (15)

               Podle mezinárodních srovnávacích studií a testů vykazují rakouští školáci ve věku 10 až 15 let podprůměrné výsledky ve vzdělávání, a to i přestože výdaje Rakouska na vzdělání činily v roce 2009 6,01 % HDP, což značně přesahuje průměr v Unii (5,41 %). Více než 25 % mladých lidí ve věku 15 let má vážné problémy se čtením a v matematice jsou výsledky jen o něco lepší. Rozdíly mezi výsledky mladých lidí přistěhovaleckého původu a jejich rakouskými vrstevníky patří k nejvyšším v Unii. V důsledku rostoucího počtu studentů jsou finanční prostředky a organizační systémy na vysokých školách pod tlakem, avšak míra studentů, kteří úspěšně dokončí studia, je nízká. Rozdělení kompetencí v řízení a financování vzdělávání je rovněž fragmentované.

               (16)

               Rakousko je jedním z členských států, kterým by (počítáno v HDP) odstranění překážek v přeshraničním poskytování služeb přineslo největší užitek. V odvětví služeb však stále existují značné překážky pro vstup na trh a účinnou hospodářskou soutěž. Ty se nejvíce projevují ve svobodných povoláních a odvětví železniční dopravy. Odborné služby hrají důležitou úlohu na trzích s obchodními službami a připadá na ně 10 % HDP a 11 % z celkové míry zaměstnanosti. I nadále je omezován přístup k odvětví služeb a výkon povolání v tomto odvětví, například co se týká požadavků na právní formu a držení podílů. Je na místě zhodnotit, zda jsou tato omezení oprávněná a zda nelze stejných cílů obecného zájmu dosáhnout s mírnějšími regulačními režimy. Nedávná změna v právu upravujícím hospodářskou soutěž sice posílí pravomoci příslušného rakouského orgánu, jeho finanční a lidské zdroje jsou však ve srovnání s ekonomikami podobného či dokonce menšího objemu na nižší úrovni.

               (17)

               Rakousko dosáhlo pokroku v přeshraniční spolupráci mezi vnitrostátními a zahraničními orgány finančního dohledu. Vedle toho se pokročilo s restrukturalizací znárodněných či částečně znárodněných bank, kterým byla poskytnuta podpora na restrukturalizaci. Vzhledem k rizikům plynoucím z dalšího zhoršení kvality aktiv těchto bank však stále existují slabá místa, která je třeba pečlivě sledovat.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Rakouska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 7.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)

               V kontextu evropského semestru vypracovala Komise analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Rakousko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Rakousko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Provést rozpočet na rok 2013 podle plánu tak, aby byl udržitelným způsobem napraven nadměrný schodek a dosaženo průměrné roční strukturální přizpůsobení uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po korekci nadměrného schodku pokračovat přiměřeným tempem v úsilí o strukturální přizpůsobení tak, aby do roku 2015 bylo dosaženo střednědobého cíle. Zefektivnit fiskální vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy, například jednodušší organizační strukturou a harmonizací kompetencí v oblasti výdajů a čerpání finančních prostředků.

               2.

               Pokročit s harmonizací důchodového věku mužů i žen, zvýšit skutečný věk odchodu do důchodu přizpůsobením věku odchodu do důchodu nebo důchodových dávek změnám ve střední délce života, provést a monitorovat nedávné reformy omezující předčasný odchod do důchodu a dále zlepšit zaměstnatelnost starších pracovníků tak, aby se zvýšila věková hranice pro odchod do důchodu a míra zaměstnanosti starších pracovníků.

               3.

               Přijmout nová opatření k většímu zapojení žen do trhu práce dalším zlepšením péče o děti a služeb dlouhodobé péče a k řešení vysokých rozdílů mezi muži a ženami v odměňování a důchodech. Plně využít potenciál osob s přistěhovaleckým původem na trhu práce prostřednictvím dále zlepšovaného uznávání jejich kvalifikace a akademických výsledků. Rozpočtově neutrálním způsobem snížit osobám s nízkými příjmy stávající zatížení daněmi a příspěvky na sociální zabezpečení, a sice tak, že se bude více využívat jiných daňových zdrojů, které méně omezují růst, jako například periodických daní z nemovitostí.

               4.

               Účinně provést nedávné reformy zdravotní péče, a zajistit tak očekávané zvýšení účinnosti. Vytvořit finančně udržitelný model pro poskytování dlouhodobé péče a více se zaměřit na prevenci, rehabilitaci a nezávislý život.

               5.

               Zlepšit výsledky ve vzdělávání, zejména u znevýhodněných mladých lidí, včetně zlepšení předškolního vzdělávání a snížení negativních důsledků předčasné kategorizace žáků podle schopností. Dále zlepšit strategické plánování ve vysokoškolském vzdělávání a posílit opatření ke snížení počtu studentů, kteří předčasně zanechají vysokoškolského studia.

               6.

               Dále posílit pravomoci a zdroje spolkového orgánu pro hospodářskou soutěž a sledovat provádění reformy práva upravujícího hospodářskou soutěž. Odstranit nadměrné bariéry pro poskytovatele služeb. Sem patří i přezkum toho, zda stávající omezení přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání jsou oprávněná obecným zájmem, a rovněž posílení hospodářské soutěže, zejména v odvětví železniční dopravy.

               7.

               S ohledem na udržení finanční stability i nadále provádět přísný dohled nad znárodněnými a částečně znárodněnými bankami a urychlit jejich restrukturalizaci.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0140

Doporučení pro stanovisko Rady v Souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007  /* SEK/2005/0140 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 140 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné státy, tj. státy, které nepřijaly jednotnou měnu, jsou povinny předložit Radě a Komisi konvergenční program. Podle článku 9 tohoto nařízení má Rada za úkol všechny konvergenční programy přezkoumat, a to na základě hodnocení vypracovaného Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Požaduje se, aby na základě doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po přezkoumání programu vydala Rada své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny předkládat každoročně aktualizaci svého konvergenčního programu, kterou může Rada přezkoumat v souladu se stejnými postupy.Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, požaduje se však od nich, aby v příslušné lhůtě splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria udržitelnosti veřejných financí tak, aby byly způsobilé pro přijetí eura. Vzhledem k tomu, že byl na Maltě v roce 2003 zaznamenán celkový schodek veřejných financí ve výši 9,7 % HDP a míra dluhu ve výši 70,4 % HDP, Rada dne 5. července 2004 rozhodla, že schodek Malty je nadměrný, a doporučila, aby byla v tomto směru nejpozději do roku 2006 zjednána náprava. Maltě bylo také doporučeno provést opatření strukturální povahy zaměřená na racionalizaci a snížení výdajů a do 5. listopadu 2004 účinně zajistit, aby se uskutečnila plánovaná opatření k dosažení cílové hodnoty schodku pro rok 2005. Maltské orgány byly také vyzvány, aby zajistily, že se nárůst míry dluhu v roce 2005 zastaví a v dalším období zvrátí. Ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 Komise konstatovala, že maltská vláda zasáhla na poli opatření plánovaných k dosažení cílového schodku pro rok 2005 účinně.Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, se zavázaly, že předloží svůj konvergenční program do 15. května 2004 a jeho první aktualizaci ke konci roku 2004.První konvergenční program Malty, na období 2004-2007, byl předložen dne 21. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu předložila Malta dne 7. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace na základě své hospodářské prognózy z podzimu 2004 a s přihlédnutím ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadu potenciálních výstupů, k doporučení Hlavních směrů hospodářské politiky na období 2003-2005 a k zásadám stanoveným ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům:-  První aktualizaci konvergenčního programu na období let 2004-2007 předložila maltská vláda dne 7. prosince 2004. Program vcelku odpovídá kodexu chování. Konkrétně je ovšem členění veřejných výdajů neúplné a cenové údaje nejsou v souladu s harmonizovanými definicemi.-  Podle makroekonomického scénáře, který je v aktualizovaném programu předložen, by mělo docházet k postupnému zrychlování hospodářské činnosti. Předpokládaná míra růstu HDP v roce 2004 (0,6%) je nižší než prognóza Komise z podzimu 2004 (1%); předpoklad růstu na léta 2005 (1,5%) a 2006 (1,8%) se ovšem jeví jako reálný a zcela odpovídá odhadům Komise. Očekává se, že koncem programového období se bude růst dále zrychlovat a v roce 2007 dosáhne hodnoty 2,2 %. Celkově se předpoklady růstu jeví jako reálné.-  Meziroční inflace, která se v současnosti na Maltě stanoví jako meziroční změna indexu maloobchodních cen, se v posledních měsících zmírnila a na celý rok 2004 se odhaduje na 2,9 %. Podle odhadů na programové období se bude inflace dále postupně snižovat, takže v roce 2005 bude činit 2,4 % a v letech 2006 a 2007 1,9 %. Efektivní směnný kurz maltské liry během roku 2004 mírně zpevnil, a to v nominálním i v reálném vyjádření. Očekává se, že nominální efektivní směnný kurz liry zůstane během programového období v podstatě stálý. V rámci své celkové politiky udržuje centrální banka krátkodobé úrokové sazby od září 2003 stálé na úrovni 3 % (100 základních bodů nad úrovní eurozóny). Předpokládá se, že v roce 2005 vzrostou úrokové sazby o půl procentního bodu a na úrovni 3,5 % se udrží až do roku 2007.-  Poslední údaje o uskutečňování rozpočtu na rok 2004 ukazují, že cílové hodnoty schodku ve výši 5,2 % HDP, jež byla pro tento rok stanovena a v programu potvrzena, by mohlo být dosaženo. V aktualizaci byly rovněž potvrzeny cílové hodnoty schodku do roku 2007. Konkrétně zůstává cílem konvergenčního programu snížit schodek v roce 2006 pod referenční úroveň 3 % HDP. Celkový schodek veřejných financí by měl klesnout z 5,2 % HDP v roce 2004 na 3,7 % v roce 2005, na 2,3 % v roce 2006 a konečně až na 1,4 % HDP v roce 2007. V porovnání s programem předchozím potvrzuje současná aktualizace v podstatě plánovanou úpravu vůči nezměněnému makroekonomickému scénáři. Základem fiskální konsolidace jsou opatření jak ke zvýšení příjmů, tak k omezení výdajů.-  Pro svou velikost a otevřenost je maltská ekonomika značně nestabilní a citlivá vůči vnějším šokům. Tím se zvyšují rizika směrem nahoru i dolů, pokud jde nejen o makroekonomický scénář, ale i o provedení fiskálních úprav tak, jak se v programu předpokládají. Ovšem i při uvážení těchto rizik se díky rozvážnému makroekonomickému scénáři, povaze ohlašovaných opatření na snížení schodku a rozpočtovým předpokladům programu jeví cesta konsolidace v podstatě jako reálná.-  Hrubý dluh veřejných financí v roce 2004 se odhaduje na 73,2 % HDP, což je zvýšení z hodnoty 70,4 % HDP v roce 2003. Podle programu by měla míra dluhu v roce 2005 klesnout na 72 % a koncem programového období se vrátit na úroveň zhruba 70 %. Maltské orgány očekávají, že ke snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 přispěje hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej aktiv. Ovšem očekávaná dynamika dluhu vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací mimo rámec obchodní činnosti, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP).-  Program se zabývá i vládním programem strukturálních reforem, který se zaměřuje na iniciativy pro restrukturalizaci veřejných subjektů a na zlepšení fungování některých odvětví činnosti, jako je průmysl, přístavy, doprava a energetika. Privatizace je součástí reformního balíčku, který je v programu vysvětlen a v němž se také uvažuje o posílení boje proti daňovým podvodům a podvodům v oblasti dávek. Vláda také přeložila Bílou knihu o reformě maltského penzijního systému. Zbývá ještě uskutečnit další významné strukturální reformy v systému daní a dávek a ve zdravotnictví.-  Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jehož významným prvkem jsou předpokládané náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Strategie pro zajištění udržitelnosti, jak je v programu nastíněna, je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy penzijního systému a zdravotnictví, které zatím nejsou ani definovány, ani uskutečňovány. Nedodržení rozpočtových cílů by rozhodně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je však důležité také proto, aby bylo možno v dlouhodobé perspektivě čelit důsledkům nárůstu veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.-  Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci v podstatě ve shodě s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro příslušnou zemi. Konkrétně je program v souladu se snižováním celkového schodku veřejných financí, jak je Rada doporučuje.Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty a postupuje je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Malty na období 2004-2007. Program je vcelku v souladu s kodexem chování. Členění veřejných výdajů je však neúplné a cenové údaje neodpovídají maastrichtským harmonizovaným definicím. Proto se Malta vyzývá, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje.2.  Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z hodnoty 0,6 % v roce 2004 na průměrných 1,8 % po zbývající dobu programu. Podle údajů, jež jsou v současnosti k dispozici, se scénář jeví z hlediska růstových předpokladů jako reálný.3.  Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že je schodek Malty nadměrný, a doporučila zjednat v tomto směru do roku 2006 nápravu.4.  Program se zaměřuje na to, aby v roce 2006 poklesl schodek pod referenční úroveň 3 % HDP. Základem fiskální konsolidace jsou opatření jak na zvýšení příjmů, tak na omezení výdajů. Celkový schodek veřejných financí by měl klesnout z 5,2 % HDP v roce 2004 na 2,3 % v roce 2006 a dále na 1,4 % v roce 2007. V porovnání s předchozím programem současná aktualizace v podstatě potvrzuje plánované korekce vůči zásadně nezměněnému makroekonomickému scénáři.5.  Rizika rozpočtových předpokladů v programu se jeví jako v podstatě vyvážená. Konkrétně je na jedné straně fiskální cíl celkového schodku veřejných financí ve výši 5,2 % v roce 2004 zřejmě splněn, na druhé straně, pokud jde o rok 2005 a období následující, díky rozvážnému makroekonomickému scénáři a povaze ohlašovaných opatření na snížení schodku i rozpočtovým výhledům programu, je způsob konsolidace v rámci předpokládaného vnějšího prostředí reálný.6.  Z hlediska tohoto posouzení rizik se rozpočtová opatření programu jeví jako postačující k tomu, aby se schodek do roku 2006 snížil pod úroveň 3 % HDP a zdá se, že také poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této hodnoty při normálních makroekonomických výkyvech po dobu trvání programu. Nemusí však být dostatečná k zajištění střednědobého cíle podle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je dosáhnout téměř vyrovnaný stav rozpočtu během uvedeného období.7.  Podle programu by měla míra zadlužení dosáhnout v roce 2004 hodnoty 73,2 % HDP v porovnání se 70,4 % HDP v roce 2003. Následně by měla míra zadlužení klesat až na 70,4 % HDP koncem programového období. Maltské orgány očekávají, že ke snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 přispěje hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej aktiv. Ovšem řada faktorů, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP), vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací mimo rámec obchodní činnosti.8.  Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která odráží i předpokládané náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Strategie pro zajištění udržitelnosti, jak je v programu nastíněna, je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy penzijního systému a zdravotnictví, které zatím nejsou ani definovány, ani uskutečňovány. Nedodržení rozpočtových cílů by zjevně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je však důležité také proto, aby bylo možno v dlouhodobé perspektivě čelit důsledkům nárůstu veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.9.  Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci v podstatě ve shodě s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro příslušnou zemi. Konkrétně je program v souladu se snižováním schodku veřejných financí, jak je Rada doporučuje.Tabulka: Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů.2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |KOM říjen 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | ( |KP květen 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |Inflace HICP (%) | KP pros. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |KOM říjen 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | ( |KP květen 2004 | 0,8 | 0,7 | 0,7 | 0,7 |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |KOM říjen 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | ( |KP květen 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |KOM říjen 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | ( |KP květen 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP pros. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |KOM říjen 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | ( |KP květen 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |Prameny: Konvergenční program (KP); ekonomická prognóza útvarů Komise (KOM). | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52012DC0305

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Německa na rok 2012a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2016 /* COM/2012/0305 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Německa na
rok 2012
a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o
posílení koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější
koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na
klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za
účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských
politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21.
října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států[4],
které společně tvoří „integrované hlavní směry“.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v
úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a
zaměstnanosti.
(3)       Dne 12. července 2011
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Německa na
rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Německa
na období 2011–2014.
(4)       Dne 23. listopadu 2011
přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý
evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze
strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které není Německo
uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(5)       Dne 2. března 2012
potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability
a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu.
Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace
podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů
ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné
správy.
(6)       Evropská rada dne 2.
března 2012 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty
do programů stability či konvergenčních programů a
národních programů reforem.
(7)       Dne 18. dubna 2012
předložilo Německo svůj program stability na období 2012–2016 a
dne 12. dubna 2012 svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly
v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(8)       Podle prvních oznámení
Německa z roku 2012 o výši schodku a dluhu za roky 2008–2011 pro
uplatňování postupu při nadměrném schodku, byl celkový schodek
veřejných financí za rok 2011 nižší než referenční hodnota 3 %
HDP stanovená ve Smlouvě. V prognóze Komise z jara 2012 se navíc
předpokládá, že celkový schodek veřejných financí pod referenční
hodnotou stanovenou ve Smlouvě zůstane a během období, na
něž se prognóza vztahuje, se bude dále snižovat. V důsledku toho a v
souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu přijala Komise
dne 30. května doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v souladu s čl. 126 odst.
12 Smlouvy.
(9)       Na základě posouzení
programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se Rada
domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové
projekce programu, je realistický. Projekce programu na roky 2012–13 jsou z
velké části v souladu s prognózou Komise z jara 2012, pokud jde o tempo a
strukturu hospodářského růstu i o vývoj na trhu práce. Projekce
programu ohledně hospodářského růstu v pozdějších letech v
zásadě odpovídají odhadům Komise týkajícím se střednědobého
potenciálního růstu v Německu. Cílem rozpočtové strategie
uvedené v programu je splnit střednědobý rozpočtový cíl již v
roce 2012 a od roku 2014 dosáhnout v podstatě vyrovnaného nominálního
rozpočtu, přičemž nominální schodek bude v roce 2011 činit
1,0 %, a klesne tedy pod referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve
Smlouvě s významným předstihem před lhůtou stanovenou na
rok 2013. Program upřesňuje předchozí střednědobý
rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši ½ % HDP, (interpretován
jako úzké rozmezí okolo 0,5 % HDP), který odpovídajícím způsobem
odráží požadavky Paktu stability a růstu, což znamená schodek, jenž
nepřekročí 0,5 % HDP. Rizika pro cílové hodnoty schodku a dluhu
mohou nastat zejména, pokud se ukáže, že bude třeba dodatečných
opatření ke stabilizaci finančního sektoru. Na základě
(přepočítaného) strukturálního schodku[6]
hodlá Německo svůj střednědobý rozpočtový cíl
dodržovat po celé programové období a s přihlédnutím k posouzení rizik by
se mu to mělo podařit. Podle údajů uvedených v programu a
rovněž s přihlédnutím k posouzení rizik by míra růstu
veřejných výdajů, vezmou-li se v úvahu diskreční opatření
na straně příjmů, překročila v roce 2012 kritérium
výdajů stanovené v Paktu stability a růstu, ale v roce 2013 by s ním
byla opět v souladu. Hrubý dluh se v roce 2012 zvýší o 0,8 procentního
bodu na 82,0 % HDP, v roce 2013 klesne na 80 % HDP a v následujících
letech se bude dále snižovat. Po nápravě nadměrného schodku se
Německo nachází v přechodné fázi a podle plánu dosahuje
dostatečného pokroku směrem ke splnění referenční hodnoty
pro snížení dluhu stanovené v Paktu stability a růstu.
(10)     Spolková vláda přijala
opatření na zlepšení účinnosti veřejných výdajů na
zdravotní péči a navrhla reformu dlouhodobé péče. K omezení
očekávaného nárůstu výdajů je v oblasti zdravotní péče
zapotřebí na zlepšení účinnosti vynaložit další úsilí. Ani navrhovaná
reforma dlouhodobé péče není dostatečná k tomu, aby adekvátně
reagovala na očekávaný budoucí nárůst nákladů. Existuje navíc prostor
pro zlepšování účinnosti daňového systému. Federální vláda je na
dobré cestě ke splnění svého závazku, že zvýší výdaje podporující
růst v oblasti vzdělávání a výzkumu. Je však důležité, aby též
spolkové země (Länder) a obce, od nichž má velká část prostředků
na vzdělání a výzkum pocházet, zajistily v těchto oblastech efektivní
vynakládání výdajů. Německý fiskální rámec dále posílilo zavedení
nové ústavní dluhové brzdy. Provádění rozpočtového pravidla na úrovni
spolkových zemí (Länder) však nezaznamenalo žádný podstatný pokrok.
(11)     Značná veřejná
podpora ve prospěch finančního sektoru, kterou doplnilo jednak úsilí
samotného odvětví o strukturální změny a jednak příznivé
účinky oživení německého hospodářství, stabilizovala odvětví
jako celek. I přesto, že finanční odvětví je celkově
relativně stabilní a že zde nedošlo k zamrznutí úvěrového trhu, stále
přetrvávají nedostatky – zejména strukturální problémy některých
zemských bank (Landesbanken) – a to předně chybějící
životaschopné obchodní modely, slabé řídící struktury a zranitelnost z
důvodu vysokého stupně závislosti na mezibankovním financování.
(12)     Z dobrého výkonu
německého trhu práce s rostoucí zaměstnaností a nízkou
nezaměstnaností dosud netěží všichni jeho účastníci ve stejném rozsahu
a mzdy se ne vždy zvyšují zároveň s produktivitou. Daňové
překážky vyplývající z vysokého daňového zatížení, zejména vysokých
příspěvků na sociální zabezpečení, i nadále brání integraci
na trhu práce, a to zvláště u pracovníků s nízkou mzdou. Rozsáhlé
využívání „mini-práce“ vede k omezenému nabývání práv na důchod. Je proto
potřeba zlepšit přechod od mini-práce ke stabilnějším formám
pracovních smluv. Nedávná reforma nástrojů trhu práce by měla
podpořit pracovní příležitosti pro všechny. Hlavní výzvou pro
Německo je zlepšit efektivitu vzdělávacího systému, konkrétně
zlepšit výsledky ve vzdělání znevýhodněných skupin. Ve
střednědobém a dlouhodobém horizontu bude zásadní zajistit dostupnost
kvalifikované pracovní síly, aby se zmírnily negativní důsledky
demografických změn na potenciál růstu. Jedním z problémů na
trhu práce je nízká účast žen pracujících na plný úvazek. Účasti žen
na trhu práce brání daňové překážky pro výdělečně
činné partnery a nedostatek zařízení pro celodenní péči o
dítě a celodenních škol.
(13)     Německo provádí zásadní
reformu energetického systému. Celkové ekonomické náklady transformace
energetického systému by měly být minimalizovány urychleným rozvojem
vnitrostátních a přeshraničních sítí, dále tím, že bude trvale
zvyšována nákladová efektivita politik v oblasti klimatických změn a
obnovitelných zdrojů, budou podnikány rozhodující kroky pro podporu
energetické účinnosti a zvýší se hospodářská soutěž na
energetických trzích. Díky centrální poloze Německa má německý
železniční systém značný vliv na celkový evropský železniční
systém. Intenzita hospodářské soutěže v osobní a nákladní
železniční dopravě zůstává nízká, zejména z důvodu
neexistence skutečného oddělení správců infrastruktury od
železničního holdingu. I přes pokrok dosažený v nedávných letech –
mimo jiné provedením směrnice o službách – stále existuje prostor pro
stimulaci hospodářské soutěže a produktivity v některých
odvětvích služeb (např. ve stavebnictví).
(14)     Německo přijalo
řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Závazky a provádění
závazků přijatých v roce 2011 se týkají podpory zaměstnanosti,
zlepšení hospodářské soutěže, posílení udržitelnosti veřejných
financí a posílení finanční stability. Komise plnění závazků Paktu
euro plus posoudila. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v
doporučeních.
(15)                 Komise provedla v
kontextu evropského semestru komplexní analýzu hospodářské politiky
Německa. Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v
úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku Německa, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem
k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v
Evropské unii tím, že k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí se bude
přispívat z úrovně EU. Doporučení Komise v rámci evropského
semestru jsou zachycena v níže uvedených doporučeních 1 až 4.
(16)     Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada německý program stability na rok 2012 a
její stanovisko[7]
je zachyceno zejména v níže uvedeném doporučení 1,
DOPORUČUJE, aby Německo v
období 2012–2013 provedlo tato opatření:
1.           Nadále provádět zdravé
fiskální politiky, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle
dosaženo v roce 2012. Za tímto účelem provádět plánovanou
rozpočtovou strategii, která zajistí splnění kritéria výdajů a
dostatečný pokrok směrem k dodržení referenční hodnoty pro
snížení dluhu. Pokračovat v konsolidaci prospívající růstu dalším
úsilím o prohloubení účinnosti veřejných výdajů na zdravotní
péči a dlouhodobou péči, a využitím nevyužitého potenciálu, pokud jde
o zlepšení účinnosti daňového systému; využít dostupný prostor pro
zvýšené a efektivnější výdaje podporující růst v oblasti
vzdělávání a výzkumu na všech úrovních státní správy. Dokončit
konzistentním způsobem zavádění dluhové brzdy ve všech spolkových
zemích (Länder), která zajistí včasné a příslušné kontrolní
postupy a mechanismy nápravy.
2.           Řešit zbývající
strukturální nedostatky ve finančním sektoru, mimo jiné další
restrukturalizací těch zemských bank (Landesbanken), které
potřebují adekvátně financovaný životaschopný obchodní model, a
zároveň se vyhnout nadměrnému snižování pákového efektu.
3.           Snížit vysoké daňové
zatížení rozpočtově neutrálním způsobem, zejména u osob s
nízkými příjmy, a zachovat přiměřená aktivační a
integrační opatření zvláště pro dlouhodobě
nezaměstnané. Vytvořit podmínky pro to, aby mzdy rostly zároveň
s produktivitou. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve
vzdělání znevýhodněných skupin, zejména zajištěním rovných
příležitostí v systémech vzdělávání a odborné přípravy.
Postupně zrušit přetrvávající daňové překážky pro
výdělečně činné partnery, a zvýšit dostupnost zařízení
s celodenní péčí o děti a celodenních škol.
4.           Nadále usilovat o
minimalizaci celkových ekonomických nákladů na transformaci energetického
systému, včetně urychleného rozvoje vnitrostátních a
přeshraničních sítí elektrické energie a plynu. Zajistit, aby
institucionální struktury zaručovaly účinnou hospodářskou
soutěž na trzích s železniční dopravou. Přijmout opatření k
další stimulaci hospodářské soutěže v odvětví služeb,
včetně svobodných povolání a některých řemesel, a zejména
ve stavebnictví.
V[e] Bruselu dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 305 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a
dočasných opatření, přepočítané útvary Komise za použití
společně dohodnuté metodiky na základě informací poskytnutých v
programu.
[7]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


				|

		52013DC0352

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Bulharska na období 2012–2016 /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Bulharska na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Bulharska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu
pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
hlavy států nebo předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Bulharska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na
období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu
mechanismu varování[7],
ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu[8] Bulharska podle článku 5
nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vedla k závěru, že
Bulharsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si žádá sledování a
politické kroky. Zejména je třeba nadále věnovat pozornost dopadu
snižování páky v podnikovém sektoru, jakož i průběžné úpravě
vnějších pozic, konkurenceschopnosti a trhu práce.
(8)       Dne 19. dubna 2013
předložilo Bulharsko svůj letošní konvergenční program na období
2012–2016 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným
vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(9)       Na základě posouzení
konvergenčního programu na rok 2013 podle nařízení (ES) č.
1466/97 se Rada domnívá, že veřejné finance v Bulharsku byly
v zásadě zdravé. V roce 2012 bylo dosaženo
střednědobého rozpočtového cíle. Makroekonomický scénář, na
němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu,
je pro období 2013–2014 realistický, když se očekává, že roční
růst v roce 2013 dosáhne 1,0 % a v roce 2014 pak 1,8 %. Prognóza Komise z
jara 2013 očekává růst HDP v roce 2013 ve výši 0,9 % a v roce 2014 ve
výši 1,7 %. Cílem rozpočtové strategie popsané v programu je udržet
strukturální saldo rozpočtu po celé programové období v blízkosti
střednědobého rozpočtového cíle. Program potvrzuje
dřívější střednědobý rozpočtový cíl ve výši –0,5 %
HDP, tedy ambicióznější cíl, než jaký vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu.
Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového
salda, které by se mělo mírně zhoršit z deficitu ve výši 0,4 %
HDP v roce 2012 na 0,7–0,8 % HDP v období 2013–2016, se Bulharsko
během období konvergenčního programu dostane lehce pod svůj
střednědobý rozpočtový cíl. Při zohlednění
diskrečních opatření na straně příjmů by míra
růstu veřejných výdajů v období 2013–2015 výdajové kritérium
Paktu o stabilitě a růstu dodržela, v roce 2016 však nikoli. Míra
zadlužení je pod 60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává,
že v roce 2014 dosáhne maximální úrovně přibližně 20,4 % HDP,
načež bude během programového období klesat. Podobně i prognóza
Komise z jara 2013 očekává, že míra zadlužení dosáhne v roce 2014
výše 20,3 % HDP.
(10)     Bulharsko v posledních
letech výrazně posílilo svůj fiskální rámec, což přispělo
k udržení fiskální kázně a větší věrohodnosti fiskální
politiky. Nový zákon o veřejných financích, který vstoupí v platnost v
roce 2014, zachovává stávající numerická fiskální pravidla, dále
zpřísňuje požadavky na úrovni rozpočtů obcí a reformuje tříletý
střednědobý rozpočtový rámec. Je důležité, aby státní
orgány udržely tempo reforem a připravily půdu pro provádění
nového zákona, zejména zřízením plánovaného nezávislé fiskální instituce,
které poskytnou jasný mandát, funkční autonomii a přiměřené
prostředky. V oblasti dodržování daňových předpisů je
značný prostor pro zlepšení a pokrok v této oblasti by Bulharsku umožnil
vyšší prorůstové výdaje. Přestože Bulharsko učinilo znatelná
opatření s cílem snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit
výběr daní, daňový systém se nadále vyznačuje výraznými
daňovými úniky a nízkou efektivitou správy. Správní náklady na výběr
daní jsou vysoké, stejně jako náklady pro podniky související s placením
daní. Navzdory přijatým opatřením pro zlepšení dodržování daňových
předpisů je odhadovaný podíl stínové ekonomiky stále vysoký a jeho
snížení vyžaduje nepolevující dlouhodobé úsilí.
(11)     Hlavní výzvou pro zlepšení
přiměřenosti důchodového systému, jakož i nabídky práce, je
omezit předčasné odchody do důchodu. Míra zaměstnanosti
starších pracovníků a zejména pracovnic je pod evropským
průměrem a vede u velké části příjemců k
nedostatečným důchodovým nárokům. Zatímco v této oblasti již
probíhají významné reformy, zbývající zvláštní důchodové režimy pro
některé profese jsou jedním z faktorů, které přispívají ke
snižování skutečného věku odchodu do důchodu. Bulharsko by
mělo pokračovat ve zvyšování důchodového věku a rovněž
by mělo připravit stejný zákonem stanovený věk odchodu do
důchodu pro muže a ženy, kteří po celý profesní život platili
pojistné, a stanovit datum pro jeho zavedení. Důležitým
příspěvkem, který účinně omezí zneužívání, by byl
přezkum kritérií a kontrol pro udělování invalidních
důchodů (např. zavedení kritéria práceschopnosti).
(12)     Bulharsko se potýká s
podprůměrnou a stále klesající zaměstnaností a také s velkými
rozdíly v nezaměstnanosti mezi jednotlivými regiony a skupinami obyvatel.
Krize měla obzvlášť tvrdý dopad na pracovníky s nízkou kvalifikací a
podstatně zvýšila nezaměstnanost mladých lidí. Dlouhodobá
nezaměstnanost stoupala rychleji než ve zbytku EU. Reformovaný úřad
práce by měl mít potenciál, aby hrál při slaďování nabídky a
poptávky na bulharském trhu práce prvořadou úlohu, a to
prostřednictvím účinnějšího poradenství, cílených opatření
pro zaměstnanost a lepšího předvídání budoucích kvalifikačních
požadavků. Včasné hodnocení probíhající iniciativy zaměřené
na zaměstnanost mladých lidí by mohlo pomoci zajistit, aby zdroje
směřovaly na podporu těch opatření, která mají nejlepší
výsledky ve smyslu vytváření pracovních míst. Nadále je problematické
zajistit, aby systém minimálních odvodů na sociální zabezpečení
dosáhl cíle omezit stínovou ekonomiku a zároveň nevylučoval
pracovníky s nízkou kvalifikací z trhu práce. Občané Bulharska čelí
nejvyššímu riziku chudoby či sociálního vyloučení v celé EU.
Provádění národní strategie pro boj proti chudobě a sociálnímu
vyloučení by se mělo stát prioritou. Je třeba zlepšit dostupnost
a účelnost sociálních transferů a posílit účinnost sociálních
služeb a přístup k nim zejména pro děti a seniory. Národní strategie
pro integraci Romů by měla být doplněna o akční plán
určující konkrétní opatření, dostatečné financování a
zřízení mechanismu sledování, aby bylo možné měřit dopad
opatření.
(13)     Bulharsko se potýká s
problémem, jak zlepšit celkovou kvalitu a účinnost vzdělávacího
systému. Konečné přijetí zákona o školním vzdělávání do konce
roku 2013 by přineslo rámec pro pokrok v nezbytných reformách, včetně
modernizace osnov a zlepšení vzdělávání učitelů a pobídek pro
ně. Reformy v oblasti vysokoškolského vzdělávání příliš
nepokročily. Existence výrazných rozdílů mezi výstupy vysokoškolského
vzdělávání a požadavky trhu práce zhoršuje strukturální nezaměstnanost
a brání rozvoji inovativních odvětví s vysokou hodnotou. Špatné výsledky
vysokoškolského vzdělávání souvisí s nedostatečnou motivací na
institucionální úrovni i se standardem jednotlivých výzkumných pracovníků
a vyučujících. Dlouhodobou výzvou je pro Bulharsko zlepšit kvalitu a
rozsah zdravotní péče. K růstu a konkurenceschopnosti tohoto
odvětví by přispělo transparentnější financování zdravotní
péče. Podíl výdajů na ambulantní péči je nízký, což omezuje
přístup k nákladově efektivním zdravotnickým službám. Vysoká míra
finanční spoluúčasti určitým složkám obyvatelstva v
podstatě znemožňuje přístup ke zdravotní péči. Bulharsko se
potýká se značnými problémy v oblasti racionalizace a řízení
odvětví nemocniční péče.
(14)     Konkurenceschopnosti domácích
firem i získávání zahraničních investic by velmi prospělo zlepšení
podnikatelského prostředí v Bulharsku včetně vyšší efektivity
veřejných služeb. Značný potenciál má rychlejší a systematické
zavádění nabídek elektronické veřejné správy, které by mohlo mimo
jiné snížit náklady na dodržování předpisů a administrativní
zátěž podniků. Plné provedení a prosazování právních
předpisů v oblasti společností, včetně postupů v
případě pozdních plateb a konkurzního řízení, by rovněž značně
zlepšilo rámcové podmínky, v neposlední řadě pro malé a střední
podniky. Rozvoj malých a středních podniků i nadále brzdí
nedostatečný přístup k finančním prostředkům. Základní
podmínkou udržitelného hospodářského růstu je fungující a nezávislý
soudní systém. Bulharsko v posledních letech dosáhlo v reformě soudnictví
jistého pokroku, zejména pokud jde o modernizaci právního a institucionálního
rámce. Zároveň však ještě zbývá značný prostor pro plné využití
tohoto rámce, zabezpečení udržitelnosti výsledků a posílení podpory
pro reformy na všech úrovních. Pozitivním krokem ke zlepšení podnikatelského
prostředí by bylo také intenzivnější úsilí v boji s korupcí.
(15)     Pro nezbytné veřejné
investice má stále zásadní význam účinné využívání evropských fondů.
Reforma právních předpisů o zadávání veřejných zakázek z roku
2011 představovala významný krok směrem ke sledování, prevenci a
postihu nesrovnalostí. Již vstoupila v platnost nová pravidla, která se mimo
jiné vztahují na projekty spolufinancované EU, a účinnost kontrol ex
ante by se dále posílila, kdyby Úřad pro veřejné zakázky získal
širší pravomoci.
(16)     Důležitými rámcovými
podmínkami pro konkurenceschopnost jsou kapacita a nezávislost regulátorů
v klíčových hospodářských odvětvích. Dopravní infrastruktura v
Bulharsku doznala v posledních letech jistého zlepšení, avšak zůstává zde
značný prostor pro dosažení dostatečné efektivity v oblasti
poskytování služeb a údržby. Bulharsko musí stále ještě plně provést
své závazky týkající se vnitřního trhu s energií. Na velkoobchodní i
maloobchodní úrovni nadále přetrvávají značné problémy. Obzvláštní
znepokojení vyvolávají přetrvávající překážky na trhu, dohody o
zaručeném zisku a regulované ceny, jakož i chybějící velkoobchodní
trh s elektřinou a zemním plynem. Vzhledem ke značné závislosti na
jediné cestě zásobování energií je Bulharsko vystaveno výraznému riziku
výkyvů v dodávkách. Mělo by se urychlit provádění projektů
propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu, aby se zvýšila
diverzifikace a bezpečnost dodávek energie. Nízká energetická účinnost
nadále značně hospodářsky zatěžuje podniky i soukromé
spotřebitele. Velký potenciál pro zlepšení je zejména v oblasti
energetické účinnosti budov, a to veřejných i soukromých.
(17)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska.
Posoudila konvergenční program a národní program reforem a předložila
hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou
fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Bulharsku, ale také
jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že členské státy
získají pro své budoucí rozhodování vstupy na úrovni EU. Její doporučení v
rámci evropského semestru jsou promítnuta v níže uvedených doporučeních 1
až 7.
(18)     Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Bulharska a její
stanovisko[9]
se promítlo zejména do níže uvedeného doporučení 1.
(19)     Na základě výsledků
hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada
národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména v
níže uvedených doporučeních 3, 4 a 5,
DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Udržet zdravou fiskální
situaci zajištěním dodržování střednědobého rozpočtového
cíle a provádět fiskální politiku podporující růst, jak je uvedeno
v konvergenčním programu. Provést komplexní daňovou strategii s
cílem posílit všechny aspekty daňových předpisů a postupů
pro výběr daní tak, aby se zvýšily příjmy, zejména díky zlepšení
výběru daní, boji se stínovou ekonomikou a snížení nákladů na
dodržování předpisů. Zřídit nezávislou instituci, která bude
sledovat fiskální politiku a poskytovat analýzy a poradenství.
2.           Postupně ukončit
možnosti předčasného odchodu do důchodu, zavést stejný zákonem
stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy a provádět
aktivní politiky v oblasti trhu práce, které umožní starším pracovníků,
aby mohli setrvat na trhu déle. Zpřísnit kritéria způsobilosti a
kontroly udělování invalidních důchodů, aby se účinně
zabránilo jejich zneužívání.
3.           Zrychlit vnitrostátní
iniciativu zaměřenou na zaměstnanost mladých, například
pomocí záruk pro mladé lidi. Reformovat úřad práce tak, aby
uchazečům poskytoval efektivní poradenství a rozvíjel kapacitu pro
předvídání a slaďování kvalifikačních potřeb. Posílit
aktivní politiky na trhu práce, zejména pokud jde o vnitrostátní programy
zaměstnání. Provést přezkum minimálních limitů pro odvody na
sociální zabezpečení s cílem zajistit, aby systém nevylučoval
nekvalifikované pracovníky z trhu práce. Zajistit realizaci konkrétních
opatření v rámci národních strategií pro boj s chudobou a pro
integraci Romů. Zlepšit dostupnost a účelnost sociálních
transferů a služeb, zejména pro děti a seniory.
4.           Přijmout zákon o školním
vzdělávání a pokračovat v reformě vysokoškolského
vzdělávání, zejména lepším sladěním výstupů s potřebami
trhu práce a posílením spolupráce mezi vzděláváním, výzkumem a podnikovou
sférou. Zlepšit přístup k inkluzivnímu vzdělávání pro
znevýhodněné děti, především romského původu. Zajistit
účinný přístup k zdravotní péči a zlepšit ceny zdravotnických
služeb tím, že se prováže financování nemocnic s jejich výsledky a bude se
rozvíjet ambulantní péče.
5.           Učinit další kroky pro
zlepšení podnikatelského prostředí omezením byrokracie, zavedením
strategie pro elektronickou státní správu a prováděním právních
předpisů týkajících se pozdních plateb. Zlepšit kvalitu a nezávislost
soudnictví a účinně bojovat s korupcí. Zlepšit dostupnost finančních
prostředků pro malé a střední podniky a začínající podniky.
6.           Zrychlit čerpání
evropských fondů. Zajistit řádné provádění právních
předpisů o zadávání veřejných zakázek tím, že se rozšíří
kontroly ex ante prováděné Úřadem pro veřejné zakázky,
aby se zabránilo nesrovnalostem.
7.           Posílit nezávislost
vnitrostátních regulačních orgánů a administrativní kapacitu zejména
v odvětvích energetiky a dopravy, jakož i v oblasti nakládání
s odpady a vodního hospodářství. Odstranit překážky na trhu,
kvóty, územní omezení a regulované ceny a dokončit uspořádání trhu
zřízením transparentního velkoobchodního trhu s elektřinou a zemním
plynem. Urychlit projekty propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu a
zvýšit kapacitu pro zvládání výpadků zásobování. Zintenzivnit úsilí o
zlepšení energetické účinnosti.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 352 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 114 final.
[9]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.