               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Španělska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Španělska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Španělsku pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise při analýze dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si žádají rozhodné politické kroky a zvláštní sledování. Země sice zaznamenala určité zlepšení ve vyrovnávání běžného účtu, ale v kontextu velmi vysoké nezaměstnanosti si náležitou pozornost zasluhují především rizika spojená s vysokou zadlužeností soukromého a veřejného sektoru a se silně negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí. Přijetí opatření, která by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i riziko negativního efektu přelévání do hospodářské a měnové unie, se jeví jako mimořádně důležité.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje zlepšení celkového schodku vládního sektoru na 4,2 % HDP v roce 2015 a další postupné snížení na 2,8 % HDP v roce 2016. Střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu plánuje vláda dosáhnout v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout vrcholu (98,9 %) a poté postupně klesat až na 93,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015, ale pro roky následující je příznivý. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává schodek ve výši 4,5 % HDP v roce 2015 a 3,5 % HDP v roce 2016. Hrozí tedy, že by cíle pro celkový schodek vládního sektoru v letech 2015 a 2016 nemusely být splněny. Také se očekává, že fiskální úsilí Španělska prognózované pro období 2013–2016 nedosáhne požadované úrovně, a v letech 2015 a 2016 budou zapotřebí další strukturální opatření. Na základě posouzení španělského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Španělsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Španělsko dosáhlo určitého pokroku, pokud jde o odstranění obchodních závazků po splatnosti ve veřejném sektoru. V roce 2014 učinila země také určitý pokrok ve formulování návrhů na racionalizaci regionálních výdajů na zdravotní a sociální péči a na vzdělávání, byť tyto návrhy nakonec nebyly přijaty. Parlament však v současné době projednává předlohu předpisu, jenž zavádí pravidlo pro regionální výdaje na farmaceutické produkty a zdravotní péči.

               (9)Pomalu pokračuje provádění preventivních, nápravných a donucovacích opatření stanovených ústavním zákonem o rozpočtové stabilitě a finanční udržitelnosti. Zlepšila se nákladová efektivnost ve zdravotnictví, i nadále je však nezbytné držet pod kontrolou růst výdajů na léky a především pak dohlížet na farmaceutické výdaje v nemocnicích. Od roku 2014 je účinně odstraněn deficit v elektrárenství a řeší se problém insolventních provozovatelů zpoplatněných dálnic, což snižuje náklady pro stát. Španělsko však dosud nezavedlo systém pro nezávislé posuzování velkých infrastrukturních projektů, které budou realizovány v budoucnosti.

               (10)K určitému pokroku došlo v oblasti daní, kde se zavádí komplexní daňová reforma, aby byl systém jednodušší a více napomáhal růstu a tvorbě pracovních míst. Dne 20. listopadu 2014 byla přijata daňová reforma, jež upravuje daň z příjmu fyzických a právnických osob a měla vstoupit v platnost v lednu 2015. Do určité míry se pokročilo i v boji proti daňovým únikům, žádný pokrok však nebyl zaznamenán u ekologických daní. Uspokojivě postupuje restrukturalizace španělského bankovního sektoru, a to zejména bank, kterým byla poskytnuta státní podpora. Nedávná opatření na podporu přístupu k nebankovnímu financování pak (alespoň do určité míry) zlepšila přístup k financím pro firmy, především vezme-li se v potaz vysoká závislost španělských podniků na bankovních úvěrech. Plné provedení těchto reforem má zásadní význam pro snazší přerozdělování zdrojů a pro podporu probíhajícího ozdravení. Řešit se musí i zbývající problémy, kterými se doposud zavedené reformy nezabývají. K určitému pokroku došlo, pokud jde o odstranění posledních překážek v systému pro řešení platební neschopnosti podniků, a 27. února 2015 byl přijat královský legislativní dekret o platební neschopnosti fyzických osob. V souvislosti s řešením případů platební neschopnosti je však stále zapotřebí, aby se ještě více zlepšila správní a soudní kapacita.

               (11)Vysoká dlouhodobá nezaměstnanost a segmentace trhu práce i nadále brání růstu produktivity a vedou ke zhoršování pracovních podmínek v zemi. Sociální partneři projednávají komplexní mezioborovou dohodu na roky 2015–2017. V tomto směru a s ohledem na velmi vysokou míru nezaměstnanosti budou možná muset mzdy v určitých odvětvích a v některých firmách v krátkodobém výhledu růst pod úrovní produktivity tak, aby vznikala pracovní místa a dosahovalo se dalšího růstu konkurenceschopnosti. V této souvislosti bude možná zvlášť důležité, aby se odvětví a firmy ujednaly na zásadě, že mzdy by se měly vyvíjet v souladu s mezifiremními rozdíly v produktivitě. Navzdory regulatorním reformám se v roce 2014 opět začal zvyšovat podíl dočasně zaměstnané pracovní síly, který přesahuje 24 % a tvoří jej především mladí lidé a lidé s nízkou kvalifikací. Dalším faktem je, že nově zavedené druhy smluv a pobídky pro zaměstnavatele k náboru pracovníků na dobu neurčitou se zřejmě ještě nevyužívají naplno. Dotace, jež se nabízejí zaměstnavatelům na nábor nových zaměstnanců, budou podle oznámení španělských orgánů do května 2016 vyhodnoceny. Jako zásadní se jeví kapacita veřejných služeb zaměstnanosti a externích agentur, jimž se příslušné služby zadávají – od té se totiž odvíjí účinnost a patřičné zacílení aktivních politik na trhu práce a aktivačních politik, mezi něž patří i efektivní rekvalifikace, které by lidem umožňovaly přejít do odvětví, kde vzniká více pracovních míst. Pokrok Španělska, pokud jde o rychlou modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a řešení regionálních rozdílů, je omezený.

               (12)Španělsko i nadále vykazuje velmi vysokou nezaměstnanost mladých lidí (více než 53 %) a míra nedokončování studia patří k nejvyšším v EU. Země zavádí nové vzdělávací programy, které byly stanoveny zákonem č. 8/2013 o kvalitě vzdělávání a které mají zvýšit úroveň základního a středního vzdělávání. Omezeného pokroku se dosáhlo při zvyšování relevantnosti odborného vzdělávání a přípravy z hlediska trhu práce a opožďují se snahy o zlepšení spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi a zaměstnavateli. Španělsko plánuje v roce 2015 rozšířit program duální odborné přípravy, avšak provádění tohoto programu se výrazně různí v závislosti na regionu. V zemi byl zřízen zvláštní výbor, který má přezkoumat míru, do jaké jsou osnovy programů vzdělávání a odborné přípravy relevantní z hlediska potřeb na trhu práce.

               (13)Španělsko dosáhlo omezeného pokroku, pokud jde o zefektivnění systému sociální ochrany. Zavedlo nový aktivační program pro dlouhodobě nezaměstnané, který spojuje podporu příjmu a pomoc při hledání práce. Efektivitu programů sociální podpory však snižuje nedostatečná koordinace mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami a neslučitelnost různých systémů minimálního příjmu. Španělsko vykazuje vysoké míry chudoby, především v případě nízkopříjmových domácností s dětmi, ale zacílení programů na podporu rodiny a pečovatelských služeb se mu daří zlepšovat jen omezeně.

               (14)Součástí strukturálních reforem musí být odstranění překážek, které brání podnikům v růstu, pomoc malým a středním podnikům s rozšiřováním jejich trhů a s podněcováním inovací, podpora vývozní kapacity, tvorby pracovních míst a efektivnější soutěže mezi firmami (i na domácích trzích) a zvýšení celkové produktivity. Španělsko začalo zkoumat důvody vysokého podílu malých podniků a mikropodniků na svém hospodářství. Zjištění příčin, proč podniky zůstávají malé, umožní vládě odstranit regulatorní překážky, jež firmám brání v růstu. Přestože byl zaznamenán určitý pokrok při provádění zákona č. 20/2013 o jednotnosti trhu, na úrovni regionálních samospráv stále dochází k prodlevám. Zákon o regulaci environmentálních povolení nebyl dosud proveden ve všech regionech. Nijak se nepokročilo, pokud jde o přijetí reformy svobodných povolání a profesních sdružení. Strukturální slabiny v systému výzkumu a inovací i nadále omezují růstový potenciál španělského hospodářství. Z tohoto důvodu je nezbytné hledat nové zdroje financování, zajistit účinné a efektivní využívání prostředků, zřídit novou agenturu pro výzkum a podporovat opatření, která v podnikatelském prostředí navozují příznivější podmínky pro inovace.

               (15)K určitému pokroku došlo v souvislosti s železniční sítí – Španělsko přijímá opatření, jež mají na železnici zajistit účinnou hospodářskou soutěž ve službách nákladní a osobní přepravy. Dne 4. července 2014 přijala Rada ministrů královský legislativní dekret č. 8/2014, kterým se vytváří fond pro lepší zpřístupnění námořních přístavů po zemi.

               (16)Španělsko pokročilo v plnění doporučení, která jí vydal výbor v souvislosti s reformou veřejné správy na všech úrovních vlády. Účinky této reformy, pokud jde o úspory dané vyšší efektivitou a fiskální úspory, se však zatím viditelně projevují hlavně na celostátní úrovni. Země podnikla významná opatření ke zvýšení transparentnosti správních rozhodnutí, ale v posílení systémů dohledu, zejména u veřejných zakázek na regionální a místní úrovni, k žádnému pokroku nedošlo. Nebyla přijata žádná opatření, která by posílila pravomoci související s dohledem nad veřejnými zakázkami a územním plánováním. Omezený pokrok byl zaznamenán u přijímání reforem zaměřených na zefektivnění justičního systému: návrhy zákona o soudnictví a zákona regulujícího občanské právo procesní, jejichž součástí jsou některé reformy, byly 27. února 2015 předloženy parlamentu a návrhy zákona o právní pomoci a zákona o nesporném řízení již prochází parlamentními postupy. Do určité míry se pokročilo v provádění reforem, které již byly přijaty, což se mimo jiné týká i tzv. Oficina Judicial, kde reforma zavádí digitalizaci justice a zlepšuje interoperabilitu regionálních systémů pro elektronickou správu případů. Úsilí v této oblasti je třeba vyvíjet i nadále.

               (17)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Španělska, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (19)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou uvedena v bodech 1 až 4 níže.

               (20)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Včasné a plné provedení těchto doporučení by mělo zajistit i Španělsko,

               DOPORUČUJE Španělsku v období 2015–2016:

               1.Zajistit do roku 2016 trvalou nápravu nadměrného schodku, a to přijetím potřebných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 a využíváním neočekávaných zisků k rychlejšímu snižování schodku a dluhu. Zvýšit transparentnost a odpovědnost v souvislosti s veřejnými financemi na regionální úrovni. Zlepšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví a racionalizovat farmaceutické výdaje nemocnic.

               2.Dokončit reformu odvětví spořitelen, mimo jiné pomocí legislativních opatření, a dokončit restrukturalizaci a privatizaci spořitelen, které jsou ve vlastnictví státu.

               3.V konzultaci se sociálními partnery podporovat slaďování mezd s produktivitou a přihlížet při tom k rozdílům v dovednostech, v místních podmínkách na trhu práce a v ekonomické výkonnosti jednotlivých regionů, sektorů a podniků. Podniknout kroky ke zkvalitnění a zefektivnění pomoci a poradenství poskytovaných při hledání zaměstnání, a to i v rámci řešení nezaměstnanosti mladých lidí. Racionalizovat systémy pro minimální příjem a podporu rodin; podněcovat regionální mobilitu.

               4.Odstranit překážky bránící podnikům v růstu, včetně regulace související s velikostí podniků; přijmout plánovanou reformu svobodných povolání; urychlit provádění zákona o jednotnosti trhu.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final.

                     (10)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 334 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které Lotyšsko neuvedla mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  6
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Lotyšsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Lotyšsku za rok 2016
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lotyšsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 14. dubna 2016 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Lotyšsko si ve svém programu stability z roku 2016 vyžádalo dočasnou odchylku ve výši 0,5 % HDP od postupu korekce požadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017, aby byly zohledněny zásadní strukturální reformy s pozitivním dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a zejména pak probíhající reforma zdravotnictví, jež vychází ze strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020. Podrobnosti o této reformě jsou shrnuty v programu stability. Cílem je navýšit veřejné financování zdravotnictví ze 3 % HDP v roce 2015 na 4 % HDP do roku 2020. Odhaduje se, že úplné provedení reformy zvýší do roku 2023 zaměstnanost o 0,6 % a úroveň HDP o 2,2 %, což bude mít pozitivní dopad na stav veřejných financí v dlouhodobém horizontu. Pozitivní dopad na růst a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí je považován za realistický.  Lotyšsko lze v současnosti považovat za způsobilé pro udělení vyžádané dočasné odchylky v roce 2017, pokud přiměřeným způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru. Výše povolené dočasné odchylky však závisí na dodržení minimální orientační hodnoty (tj. strukturálního schodku ve výši 1,7 % HDP). V důsledku toho je v prognóze Komise z jara 2016 uvedeno rozpětí pro dodatečnou dočasnou odchylku ve výši 0,1 % HDP v roce 2017.

               (6)Na Lotyšsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2016 vláda plánuje postupné zlepšování celkového salda až na 0,5 % HDP v roce 2019. V plánovaném postupu korekce vedoucím ke splnění střednědobého rozpočtového cíle – schodku ve výši 1 % HDP ve strukturálním vyjádření – jsou zohledněny vyžádané odchylky spojené se systémovou důchodovou reformou v letech 2017 a 2018 a zásadní strukturální reformou zdravotnictví v období 2017–2019. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste na 40 % v roce 2016 a poté klesne na 38 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2017. Celkové posouzení v prognóze Komise z jara 2016 ukazuje na nebezpečí určitého odchýlení v roce 2016, a nedojde-li ke změně politiky, rovněž v období 2016–2017. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Lotyšsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Nicméně pro zajištění souladu v roce 2016 budou zapotřebí další opatření.

               (7)Nabídku pracovních sil omezuje klesající počet obyvatel v produktivním věku a růst mezd je vyšší než produktivita, což ohrožuje nákladovou konkurenceschopnost. Na podporu konkurenceschopnosti jsou tudíž nezbytná opatření ke zvýšení zaměstnatelnosti a lidského kapitálu.

               (8)Míra ohrožení chudobou a sociálního vyloučení je v Lotyšsku jedna z nejvyšších v EU. Pokračují přípravné práce na zavedení minimální výše příjmu, ale provedení tohoto opatření je nejisté a šance na jeho univerzální uplatnění v důsledku fiskálních nákladů slábne. Kromě toho se od roku 2009 nezlepšila přiměřenost dávek sociální pomoci, což brání efektivnímu snižování chudoby. Předpokládá se, že reforma minimální výše příjmu stávající roztříštěnost systému sociální pomoci zmírní a bude pobídkou ke zvýšení zaměstnanosti.

               (9)Rozsah aktivačních opatření je nadále nízký, zejména u dlouhodobě nezaměstnaných.  To v kombinaci se špatnými zdravotnickými a nedostatečnými sociálními službami brání účinnému znovuzačlenění na trhu práce. Intenzivnější přijímání aktivačních opatření by zvýšilo zaměstnanost.

               (10)Nízká míra veřejného financování zdravotní péče, vnitřní strukturální nedostatky, vysoká finanční spoluúčast a neoptimální nákladová efektivnost způsobují, že se velké části obyvatelstva nedostává potřebné zdravotní péče. Dává se přednost přístupu ke zdravotní péči v kritických případech, ale obecnou nabídku služeb snižují finanční omezení.

               (11)Ačkoli Lotyšsko dosáhlo pokroku v reformě systému vysokoškolského vzdělávání, konkrétně poskytováním pobídek, které odměňují kvalitu, a vytvořením nezávislého akreditačního systému, je třeba zlepšit odborné vzdělávání a přípravu, zejména pokud jde o reformu vzdělávacích programů a vytvoření právního rámce pro programy učňovského typu, aby se zlepšila jejich kvalita a dostupnost. Při vytváření programů učňovského typu mohou sehrát roli sociální partneři, jak je naznačeno v zákoně o odborném vzdělávání.

               (12)Problémy v oblasti inovací, nedostatky v podnikatelském prostředí a zmenšující se objem pracovních sil brzdí investice. Nedostatečná motivace k inovacím a roztříštěná výzkumná základna Lotyšsku brání v rychlém a efektivním přechodu k činnostem, jež mají vyšší přidanou hodnotu a jsou více založeny na znalostech. Investicím dále brání i nízká ochrana investorů při uplatňování insolvenčního systému spolu s neefektivností veřejné správy.

               (13)Vláda podnikla kroky k omezení současné roztříštěnosti základny veřejného výzkumu, zlepšení jeho kvality a posílení inovační schopnosti podnikatelského sektoru. I navzdory dosaženému pokroku se však veřejné investice i investice podniků do výzkumu a inovací stále pohybují na velmi nízké úrovni ve srovnání s průměrem EU. V konsolidaci výzkumné základny je třeba pokračovat spolu se zvyšováním počtu výzkumných pracovníků a kvality výzkumu. Soukromé investice do inovací by podnítilo úplné provedení reforem založených na strategii pro inteligentní specializaci a plné využívání všech stávajících nástrojů politiky.

               (14)Insolvenční řízení podniky vnímají jako překážku bránící investicím, jelikož míra návratnosti aktiv je nízká a insolvenční správci podléhají jen omezenému dohledu.

               (15)Lotyšsko zavedlo několik úspěšných iniciativ na zlepšení efektivnosti a kvality systému soudnictví. Nicméně, ačkoliv je systém předcházení střetu zájmů v případě úředníků veřejné správy komplexní, je zároveň složitý a nepružný, neboť upřednostňuje soulad s formálními požadavky před podstatou jednotlivých případů. Protikorupční úřad byl navíc oslaben v důsledku vnitřních neshod, které vedly k jeho nestabilitě a snížily důvěru občanů v jeho činnost i vůli dávat prioritu vysoce sledovaným případům.

               (16)K nastolení příznivého investičního prostředí nevede ani obecná neefektivnost veřejné správy, působená především vysokou fluktuací zaměstnanců, zpožděním v provádění reformy veřejné správy a slabým projektovým řízením. Odměňování ve veřejném sektoru neodpovídá svěřeným povinnostem.

               (17)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku za rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (18)Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Lotyšsku v období 2016–2017:

               1.Zajistit, aby se odchylka od postupu korekce vedoucího ke splnění střednědobého rozpočtového cíle v letech 2016 a 2017 omezovala na příspěvek spojený se systémovou důchodovou reformou a zásadní strukturální reformou ve zdravotnictví. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy využitím prorůstového přesunu k environmentálním daním a daním z nemovitosti a zlepšením dodržování daňových předpisů.

               2.Zlepšit přiměřenost dávek sociální pomoci a posílit opatření, jež příjemcům pomohou najít si a udržet zaměstnání, mimo jiné zajištěním většího rozsahu aktivačních opatření. Urychlit reformu vzdělávacích programů v oblasti odborného vzdělávání, se zapojením sociálních partnerů vytvořit právní rámec pro programy učňovského typu a zvýšit jejich nabídku. Zlepšit dostupnost, kvalitu a nákladovou efektivnost sytému zdravotnictví.

               3.Pokračovat v konsolidaci výzkumných institucí a poskytnout pobídky pro soukromé investice do inovací. Posílit systém předcházení střetu zájmů a vytvořit společný právní rámec pro všechny zaměstnance veřejné správy.  Zvýšit odpovědnost insolvenčních správců a veřejný dohled nad nimi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 329 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise také doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Španělsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Španělsku
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byl rovněž zahrnut hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoké vnitřní a vnější zadlužení, a to jak veřejné tak soukromé, představuje v souvislosti s vysokou nezaměstnaností i nadále slabé místo. Mimořádně důležité je přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i nepříznivých vedlejších účinků na hospodářskou a měnovou unii. Navzdory zlepšení salda běžného účtu se nepředpokládá, že čisté vnější závazky dosáhnou v krátkodobém horizontu obezřetné úrovně. Snižování zadluženosti soukromého sektoru je na dobré cestě, přičemž je částečně podporováno příznivými podmínkami růstu, ale potřeba snižování zadlužení je naléhavá a veřejný dluh zůstává vysoký. Byla přijata opatření ve finančním sektoru a v rámcích pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob; je však zapotřebí dalších kroků v oblasti inovací a dovedností a pokud jde o dodržování Paktu o stabilitě a růstu.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2016 a dne 30. dubna 2016 svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Španělsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability na rok 2016 Španělsko plánuje dosáhnout cílové hodnoty celkového schodku ve výši 3,6 % HDP v roce 2016 a 2,9 % HDP v roce 2017. Náprava nadměrného schodku se tudíž chystá o rok později, než jak v současné době doporučuje Rada, přičemž hlavních cílů nebylo v letech 2014 a 2015 dosaženo. Tyto cíle předpokládají úplnou realizaci trvalých úspor ve výši 0,4 % HDP na úrovni ústřední vlády a regionálních vlád, jak bylo oznámeno v reakci na autonomní doporučení Komise ze dne 9. března 2016. Schodek pak má dále klesat až na 1,6 % HDP v roce 2019. Dosažení střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability neplánuje. Konkrétně se očekává, že přepočítané strukturální saldo se v letech 2016 a 2017 zlepší jen nepatrně na -2½ % HDP a dále bude pomalu klesat až na hodnotu -2¾ % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP klesl v roce 2015 jen minimálně na 99,2 % HDP a očekává se, že v letech 2016 a 2017 bude mírně klesat, přičemž v dalších letech dojde k většímu poklesu až na 96 % HDP v roce 2019, kdy se primární saldo změní v přebytek. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce, je pro roky 2016 a 2017 realistický, na další období však vyznívá poněkud optimisticky. Tento scénář potvrdil nezávislý španělský orgán pro fiskální odpovědnost (AIReF). Prognóza Komise z jara 2016 předpokládá, že schodek dosáhne 3,9 % HDP v roce 2016 a 3,1 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní hlavních cílů stanovených v programu stability. Španělsko tedy pravděpodobně nenapraví stav nadměrného schodku do roku 2016, jak doporučila Rada. Rizika týkající se cílových schodků v programu pramení zejména z nejistoty panující kolem realizace úspor z opatření z března/dubna 2016. Vzhledem k tomu, že se očekává, že strukturální schodek během obou let mírně naroste, není fiskální úsilí v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Rada se na základě svého posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 domnívá, že existuje riziko, že Španělsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Je proto zapotřebí dalších opatření k zajištění souladu v letech 2016 a 2017.

               (6)Komise bude podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 pravidelně sledovat provádění opatření, která Španělsko učiní v reakci na poslední doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU. Komise proto Radě doporučí vhodná opatření, která je třeba přijmout v rámci postupu při nadměrném schodku.

               (7)Od roku 2012 byl španělský fiskální rámec posílen, aby se mimo jiné zabránilo odchylkám a aby se zajistil soulad s cíli týkajícími se schodku, dluhu a výdajů na všech úrovních správy. Kromě toho bylo v polovině roku 2015 schváleno (dobrovolné) prováděcí pravidlo na regionální úrovni, které má omezit nárůst výdajů na zdravotní péči a léčivé přípravky, a v listopadu 2015 byla podepsána dohoda mezi vládou a farmaceutickým průmyslem s cílem napomoci racionalizaci výdajů v oblasti léčiv. Navzdory tomu většina regionů ani sektor sociálního zabezpečení v roce 2015 zdaleka nesplnily své vnitrostátní fiskální cíle. Ústřední, regionální ani místní subsektory vládních institucí výdajové pravidlo zákona o stabilitě nedodržely a růst výdajů na léčivé přípravky, konkrétně v nemocnicích, dále pokračoval, a to i bez započtení dopadů nových způsobů léčby žloutenky typu C.

               (8)V oblasti zadávání veřejných zakázek si Španělsko vede dobře, pokud jde o kvalitu právních předpisů a dostupnost přezkumných řízení. Bylo vyvinuto úsilí o racionalizaci veřejných zakázek, zejména prostřednictvím mechanismů společného zadávání veřejných zakázek. Při realizaci veřejných zakázek jsou však mezi jednotlivými správami rozdíly a nedostatečné kontrolní mechanismy brání správnému uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Počet údajných porušení právních předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek, na které byla Komise v posledních letech upozorněna, byl relativně vysoký. Kromě toho španělský účetní dvůr upozornil na některé nedostatky, jako jsou časté používání jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, opakované změny smluv, dělení zakázek na menší a nedostatečná přesnost a jasnost některých dokumentů k zadávacímu řízení a správních rozhodnutí.

               (9)Španělsko učinilo značný pokrok v restrukturalizaci finančního sektoru. Byl proveden zákon o spořitelnách za účelem posílení jejich správy a snížení většinových podílů držených bankovními nadacemi. Značně pokročilo provádění plánů restrukturalizace bank, které obdrží pomoc státu. Španělská centrální banka změnila stávající režim účetnictví pro úvěrové instituce a přijala nový rámec pro španělskou společnost SAREB spravující aktiva. Tento nový rámec umožní společnosti SAREB adekvátně řešit případy znehodnocení aktiv a napomůže při přizpůsobování jejích politik pro snižování zadluženosti věrohodným tržním předpokladům.

               (10)Díky reformám trhu práce provedeným v posledních letech zaměstnanost lépe reaguje na růst a obnovila se tvorba pracovních míst, jež je podporována zvýšenou flexibilitou a pokračujícím zpomalováním růstu mezd. Kolektivní smlouvy tento trend podpořily, a to i v důsledku meziodvětvové dohody z června 2015. Nedávné zvýšení celkové zaměstnanosti bylo způsobeno zejména uzavíráním smluv na dobu určitou, ačkoliv se pomalu zvyšuje i počet nově podepsaných smluv na dobu neurčitou. Využívání pobídek pro poskytování nových stálých pracovních míst však zůstává omezeno, přičemž podíl dočasných pracovníků je i nadále jedním z nejvyšších v EU a jejich příležitosti pro přechod na smlouvu na dobu neurčitou jsou stále malé. Krátkodobé trvání smluv na dobu určitou omezuje motivaci investovat do lidského kapitálu, což brání růstu produktivity. Nezaměstnanost je i přes rychlý pokles stále velmi vysoká, a to především mezi mladými lidmi, a její průměrná délka se zvyšuje. Trvale vysoká dlouhodobá nezaměstnanost naznačuje, že nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což negativně ovlivňuje pracovní a sociální podmínky. Téměř 60 % dlouhodobě nezaměstnaných osob má nízkou kvalifikaci, což vyžaduje vhodné aktivní a pasivní politiky na trhu práce a v oblasti odborné přípravy s cílem řešit obecný nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zabránit ztrátám kvalifikace v této skupině. Interakce se zaměstnavateli při přípravě vzdělávacích programů je stále slabá.

               (11)Účinnost aktivačních opatření a aktivních opatření na trhu práce do značné míry závisí na kapacitě služeb zaměstnanosti navrhovat a poskytovat příjemcům individualizovanou podporu. Provádění nedávných reforem aktivních politik trhu práce postupuje pomalu a schopnost veřejných služeb zaměstnanosti poskytovat efektivní, individuální poradenství a pomoc při hledání zaměstnání je stále omezená. Limitovaná zůstává i spolupráce mezi regionálními veřejnými službami zaměstnanosti a soukromými agenturami zprostředkujícími zaměstnání. Spolupráce mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami se navíc v různých regionech liší, což brání poskytování koordinované pomoci osobám vzdáleným pracovnímu trhu, zejména těm, které dostávají minimální příjem. Mezi regiony existují značné rozdíly, pokud jde o režimy podpory příjmů, například v podmínkách dodání, požadavcích na způsobilost, pokrytí a přiměřenosti, přičemž problémy s převáděním sociálních dávek brání meziregionální pracovní mobilitě. Kromě toho jsou též poměrně omezené informace týkající se přechodu ze systémů minimálního příjmu do zaměstnání. Španělsko v současné době připravuje přehled národních a regionálních režimů podpory příjmů v zemi, jež jsou k dispozici na vnitrostátní a regionální úrovni. Účinnost rodinných dávek a příspěvků na bydlení ve snižování chudoby zůstává navzdory přijetí některých opatření omezená a zejména ženy odrazuje od hledání práce nedostatek vhodné a dostupné péče o děti a poskytování dlouhodobé péče.

               (12)Stále rychlejší změny v sektorovém složení zaměstnanosti, jež Španělsko zažívá od roku 2008, jsou doprovázeny zvyšujícím se nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Celkově nízká úroveň dovedností omezuje přechod k činnostem s vyšší přidanou hodnotou a brání růstu produktivity. Navzdory vysoké míře dosaženého terciárního vzdělání není nabídka dovedností dostatečně sladěna s potřebami trhu práce a míra zaměstnanosti čerstvých absolventů terciárního vzdělávání patří mezi nejnižší v Evropě, přičemž významný podíl absolventů vykonává práce, u kterých se nevyžaduje vysokoškolské vzdělání. Spolupráce mezi univerzitami a podniky je navíc stále slabá, navzdory mírnému zlepšení za posledních pět let, které je částečně podporováno iniciativami k posílení zastoupení podniků v univerzitních správních radách. Překážky pro užší spolupráci zhoršuje snížená mobilita akademických pracovníků, nepružnost systému správy univerzit a administrativní problémy, s nimiž se potýkají úřady pro předávání výsledků výzkumů (Oficinas de Transferencia de Resultados de Investigación).

               (13)Politika výzkumu a inovací ve Španělsku čelí několika výzvám. Interakce mezi veřejným a soukromým výzkumem je slabá. Intenzita výzkumu a vývoje (výdaje na výzkum a vývoj v poměru k HDP) a inovační výkonnost ve Španělsku nadále klesá, přičemž zde existuje jen relativně nízký počet inovativních firem a pobídky pro spolupráci mezi veřejným výzkumem a podniky jsou omezené. Pokud jde o většinu ukazatelů podnikatelských inovací, jsou výsledky Španělska nedostatečné. Rozdíl týkající se výdajů na intenzitu výzkumu a vývoje oproti EU jako celku je zvláště výrazný v případě investic do výzkumu a vývoje ze strany soukromého sektoru (0,6 % ve Španělsku ve srovnání s 1,3 % v EU jako celku). Rizikový kapitál se ve Španělsku stále ještě dost nevyužívá, zejména pokud jde o počáteční fáze. Nedostatečná koordinace politik výzkumu a vývoje ve Španělsku vedla k roztříštěnosti subjektů a programů na podporu inovační činnosti a na posílení spolupráce mezi vědou a podniky na regionální úrovni, což vytváří značné problémy pro podniky, zejména pro ty menší. Nízká účast podniků v inovačních činnostech by mohla poukazovat na nedostatek rámcových podmínek a pobídek povzbuzujících inovace. Jak je zdůrazněno ve vzájemném hodnocení španělského systému výzkumu a inovací Výboru pro Evropský výzkumný prostor a inovace (ERAC) z roku 2014, nejúspěšnější systémy veřejného výzkumu jsou řízeny vyššími stupni hodnocení a vyvozování odpovědnosti, než jsou ve Španělsku. V této souvislosti je třeba uvést, že se přidělování veřejných finančních prostředků pro činnosti výzkumu a vývoje na univerzitách a ve veřejných výzkumných organizacích obvykle neprovádí na základě výkonnosti, což snižuje motivaci ke zlepšení kvality a relevantnosti vědeckých výstupů.

               (14)Malá průměrná velikost španělských podniků částečně vysvětluje přetrvávající nízkou produktivitu španělského hospodářství. Růst firem v kombinaci se zlepšováním lidského kapitálu, inovacemi, technologiemi, přístupem k financím a efektivním soudnictvím by mohl povzbudit celkovou produktivitu. V roce 2015 došlo k posílení obchodních investic do podniků podporovanému dynamickým vývojem poptávky, nízkými výpůjčními náklady a probíhající korekcí rozvahy ze strany podnikového sektoru a domácností. Španělsko přijalo různá opatření k usnadnění rozvoje podnikání. Například nedávno přijatý zákon o financování podniků by měl usnadnit přístup malých a středních podniků k financím. Kromě toho je nyní povinné předběžné posouzení potenciálního dopadu nových předpisů na malé a střední podniky. Doba a počet povolení potřebné pro založení podniku a zahájení některých hospodářských činností zůstávají nicméně relativně vysoké.

               (15)Značné rozdíly mezi jednotlivými španělskými regiony, pokud jde o regulační postupy, včetně získání oprávnění k podnikání, mohou omezovat růstovou kapacitu podniků. O snížení překážek v přístupu k hospodářským činnostem a v jejich provádění napříč španělskými regiony a o zlepšení právní úpravy usiluje zákon o jednotnosti trhu. Ten by mohl mít teoreticky významný dopad na odstranění překážek pro investice a na usnadnění vydávání oprávnění k podnikání a podporu podnikatelských činností i růstu společností. Nicméně regionální vlády tento zákon tři roky po začátku jeho používání provádějí jen pomalu. Stejně tak přínosy reformy maloobchodního sektoru z roku 2014 závisejí na regionálních vládách, které musejí přijmout nezbytné prováděcí akty. Odstranění překážek v přístupu k odvětví svobodných povolání by kromě toho mohlo zlepšit produktivitu v ostatních odvětvích, která tyto vstupy používají. Kromě provedení směrnice o službách do španělského práva nedošlo k žádnému pokroku ohledně horizontální reformy předpisového rámce pro regulovaná povolání a profesní sdružení, kromě oblasti certifikace projektů profesní radou. Reforma plánovaná postupně v několika národních programech reforem nebyla přijata. Tato reforma měla určit profese vyžadující registraci v profesní organizaci, upravit problematiku transparentnosti a odpovědnosti profesních organizací, otevřít trh neodůvodněně vyhrazených činností a zabezpečit jednotnost trhu při přístupu ke službám poskytovaným svobodnými povoláními a při výkonu těchto služeb ve Španělsku.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (17)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Španělsku v období 2016–2017:

               1)Zajistit do roku 2017 trvalou nápravu nadměrného schodku pomocí snížení schodku veřejných financí na 3,7 % HDP v roce 2016 a na 2,5 % HDP v roce 2017, a to přijetím potřebných strukturálních opatření a využíváním veškerých neočekávaných zisků ke snižování schodku a dluhu. Tato opatření jsou v souladu se zlepšením strukturálního salda ve výši 0,25 % HDP v roce 2016 a 0,5 % HDP v roce 2017. Provést na všech úrovních státní správy nástroje stanovené v zákoně o fiskálním rámci. Posílit kontrolní mechanismy pro zadávání veřejných zakázek a koordinaci politik v oblasti zadávání veřejných zakázek na různých úrovních státní správy.

               2)Přijmout další opatření pro zlepšení integrace na trhu práce pomocí zaměření na individualizovanou podporu a zlepšení účinnosti vzdělávacích činností. Zvýšit kapacitu regionálních služeb zaměstnanosti a posílit jejich koordinaci se sociálními službami. Řešit nedostatky a rozdíly v systémech minimálního příjmu a zlepšit programy na podporu rodiny, včetně přístupu ke kvalitní péči o děti a k dlouhodobé péči.

               3)Přijmout další opatření ke zlepšení relevantnosti terciárního vzdělání pro pracovní trh, mimo jiné pomocí poskytování pobídek pro spolupráci mezi univerzitami, podniky a výzkumem. Zvýšit poskytování finančních prostředků veřejným výzkumným organizacím a univerzitám na základě výkonnosti a podpořit investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje.

               4)Urychlit provádění zákona o jednotnosti trhu na regionální úrovni. Zajistit provádění přijatých reformních opatření pro odvětví maloobchodu autonomními oblastmi. Přijmout plánovanou reformu svobodných povolání a profesních sdružení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Kypru na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Kypru na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Kypr do 31. března 2016 podléhal makroekonomickému ozdravnému programu v souladu s čl. 1 odst. 2 prováděcího rozhodnutí Rady 2013/463/EU
                  5
               . Kypr byl v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013
                  6
                po dobu trvání uvedeného programu osvobozen od sledování a posuzování v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. Poté, co Kypr uvedený program opustil, evropský semestr se na něj opět plně uplatňuje.

               (2)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , v níž uvedla, že situace Kypru bude po ukončení makroekonomického ozdravného programu posouzena v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  9
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Kypr by jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzké provázanosti ekonomik hospodářské a měnové unie, měl zajistit plné a včasné provedení uvedeného doporučení.

               (3)Dne 7. dubna 2016 zveřejnila Komise svou zprávu o Kypru pro rok 2016
                  10
               . Posoudila hospodářskou a sociální situaci a problémy Kypru poté, co dne 31. března 2016 opustil makroekonomický ozdravný program, a pokrok Kypru při plnění jeho národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva obsahovala rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 7. dubna 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu
                  11
               . Analýza Komise vede k závěru, že Kypr se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Především je velmi důležité, aby řešil velké „stavové“ nerovnováhy v podobě převisu soukromých, veřejných a vnějších dluhů a vysokou míru nesplácených úvěrů.

               (4)Dne 28. dubna 2016 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2016 a dne 13. května 2016, po stanovené lhůtě, svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Podle článku 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  12
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (6)[Po zrušení postupu při nadměrném schodku se na Kypr vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení.] Na základě prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že střednědobý rozpočtový cíl bude v roce 2016 splněn. Nicméně v případě nezměněné politiky existuje riziko, že v roce 2017 dojde od střednědobého rozpočtového cíle k určité odchylce. Předpokládá se, že se strukturální schodek Kypru zhorší více, než povoluje přechodné pravidlo pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že existuje riziko, že Kypr ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V roce 2017 proto budou pro dodržení uvedených ustanovení třeba další opatření.

               (7)Kypr v rámci svého makroekonomického ozdravného programu provedl významné fiskální a strukturální reformy. Zbývá dosud přijmout několik sekundárních právních předpisů týkajících se postupů přípravy rozpočtu, požadavků na rozpočtové úpravy v rámci běžného roku a povinností úředníků kontrolujících závazky. Veřejný sektor je stále neefektivní. Orgány veřejné správy vykazují v rámci eurozóny jednu z nejvyšších částek na mzdy (jako procento HDP), přičemž ukazatele efektivity dosahují průměrných hodnot, což lze připsat absenci mobility a výkonnostních pobídek. Státem zajišťované veřejné služby (telekomunikace, energetika) se vyznačují vysokými cenami a jsou dosud relativně chráněny před konkurencí. V rámci programu se Kypr zavázal k přijetí závazného mechanismu pro omezení nárůstu mezd veřejných zaměstnanců, jenž má zaručovat dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Návrh příslušného zákona byl vypracován a předložen Sněmovně reprezentantů, avšak stále čeká na přijetí. Za účelem zvýšení efektivity byla v rámci programu předložena horizontální reforma veřejné správy, plán reformy místních vládních institucí a nový zákon o správě státem vlastněných subjektů; nebyly však dosud přijaty.

               (8)Na Kypru nadále existuje nadměrné zadlužení soukromého sektoru. Reformované rámce exekučního a insolvenčního řízení sice představují důležitý krok k nastolení rovnováhy mezi právy dlužníků a věřitelů, existuje však prostor pro zlepšení jejich efektivity a jejich větší využití. Řada nedostatků ve fungování těchto rámců brání tomu, aby se soukromé zadlužení dostalo na udržitelnou sestupnou dráhu a aby se rychleji snižoval objem nesplácených úvěrů. To má také nepříznivý vliv na kapacitu pro poskytování druhých příležitostí podnikatelům. Řada nedostatků rovněž přetrvává ve fungování mechanismů restrukturalizace dluhu soukromého sektoru. Pro účinné provádění insolvenční legislativy je dále důležité přijetí všech nezbytných předpisů a soudního řádu. Aby mohla Insolvenční služba plně fungovat, potřebuje náležité lidské zdroje, IT infrastrukturu a dostatečný počet řádně vyškolených a licencovaných insolvenčních správců. Zásadní význam mají také spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování a převod dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem, aby se zabránilo zdržením při zpracování a aby kupující obdrželi záruky řádného určení vlastnických práv, což přispěje k tomu, aby se na trh s nemovitostmi navrátila důvěra.

               (9)Kypr se rovněž potýká se závažnými problémy v oblasti fungování soudního systému. Důsledkem neefektivního soudního řízení a malé kapacity jsou značné průtahy ve zpracování soudních věcí, což brání fungování rámce pro exekuční a insolvenční řízení a poškozuje podnikatelské prostředí obecně. Jelikož nedošlo k reformě občanského soudního řádu, je zpracování a vynucování soudních rozhodnutí pomalé, stejně jako snižování počtu nevyřízených věcí.

               (10)V rámci programu došlo k významnému pokroku v restrukturalizaci a obnově důvěry v kyperský finanční systém. Kypr však stále stojí před úkolem obnovit normální úvěrování ekonomiky a snížit objem nesplácených úvěrů, které představují okolo 55 % celkových úvěrů pro domácnosti a nefinanční podniky. Vysoké zadlužení snižuje konkurenceschopnost podniků i jejich kapacitu pro investice a růst. Snahy bank o restrukturalizaci dluhu životaschopných dlužníků dosud nevedly ke hmatatelným výsledkům a opravné položky k nevýkonným expozicím bank zůstávají relativně nízké. Nedostatky ve vynucování smluv a v platební morálce omezují kapacitu k řešení strategických selhání a k zamezení vzniku nesplácených úvěrů. I přes vytvoření registru úvěrů mají banky rovněž jen omezený přístup k informacím o příjmech a aktivech dlužníků.

               (11)Kypru se do velké míry podařilo vyvést ekonomiku z recese, ale investice zůstávají nízké a růstový potenciál je utlumený.  V rámci uvedeného programu Kypr přijal akční plán pro růst, jenž byl zaměřen na zvýšení konkurence, posílení pobídek k inovaci a usnadnění investic vytvořením transparentnějšího a efektivnějšího podnikatelského prostředí a uvolněním požadavků na licence a povolení. Cílem provedení privatizačního plánu a posílení vnitrostátních regulačních orgánů je přilákat zahraniční investice zvyšující produktivitu. Začínající a malé a střední podniky mají v současnosti velmi omezené možnosti, pokud jde o přístup k financování, jelikož banky uplatňují přísné úvěrové podmínky a alternativní zdroje financování chybějí. Přístup k financování také ztěžuje nedostatečná koordinace při řízení nástrojů EU, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, Evropský fond pro strategické investice a grantové programy EU.

               (12)Trh práce se v roce 2015 začal zotavovat, avšak nezaměstnanost zůstává vysoká. Obavy vyvolává zejména nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobá nezaměstnanost. Některé kroky byly podniknuty v oblastech aktivních opatření na trhu práce a veřejných služeb zaměstnanosti. Uvedené služby však dosud nemají potřebnou kapacitu k uspokojení poptávky, poskytování kvalitní pomoci a poradenství při hledání práce a k navázání kontaktu s neregistrovanými nezaměstnanými. Realizace plánů na posílení administrativní kapacity veřejných služeb zaměstnanosti, včetně specializace a zvýšení počtu poradenských pracovníků, kteří přímo slouží potřebám klientů, se zpozdila. Efektivitu aktivních opatření na trhu práce omezuje absence účinného sledování kvality současných programů.

               (13)Účast mladých lidí na odborném vzdělávání a přípravě zůstává nízká a charakterizuje ji malá angažovanost zaměstnavatelů. V současnosti jsou nicméně prováděna určitá opatření v souladu se strategií odborného vzdělávání a přípravy.

               (14)Na Kypru neexistuje všeobecná zdravotní péče a jeho zdravotní systém nezajišťuje náležitý a účinný přístup ke zdravotní péči. Objem veřejných finančních prostředků na zdravotní péči je malý a nesplněné potřeby jsou výrazně vyšší než v jiných zemích EU – důvodem jsou náklady a finanční spoluúčast pacientů. Existuje prostor pro zefektivnění využití zdrojů. Mezi opatření, která jsou považována za relevantní pro zvýšení kvality a nákladové efektivity kyperského zdravotního systému, která však nebyla dosud přijata, patří větší autonomie veřejných nemocnic a vytvoření státního systému zdravotní péče.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve zprávě o Kypru pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem Kypru. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  13
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Kypru v období let 2016 a 2017:

               1.Po nápravě nadměrného schodku splnit v letech 2016 a 2017 střednědobý rozpočtový cíl. Do konce roku 2016 přijmout závazný mechanismus omezující míru růstu odměn zaměstnanců veřejné správy. Do konce roku 2016 přijmout horizontální reformu veřejné správy a zákon o správě státem vlastněných subjektů a provést reformu místních vládních institucí. Do konce roku 2016 přijmout sekundární právní předpisy pro dokončení nového rozpočtového rámce.

               2.Do června 2017 odstranit překážky bránící plnému provedení rámců exekučního a insolvenčního řízení a zajistit náležité zdroje pro Insolvenční službu. Zajistit spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem a pro převod souvisejících práv. Zvýšit efektivitu a kapacitu soudního systému. Reformovat občanský soudní řád.

               3.Do konce roku 2016 podniknout kroky zajišťující snížení objemu nesplácených úvěrů a přesné oceňování výše zajištění pro účely tvorby opravných položek. Rozšířit okruh informací dostupných věřitelům, aby registr úvěrů začal plně fungovat.

               4.Odstranit překážky pro investice, především provedením akčního plánu pro růst a privatizačního plánu a posílením vnitrostátních regulačních orgánů. Podniknout opatření pro zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

               5.Zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti a zlepšit jejich poskytování dlouhodobě nezaměstnaným; zlepšit navazování kontaktu s neregistrovanými nezaměstnanými. Přijmout právní předpisy pro reformu nemocnic a pokročit s plánovanou realizací všeobecné zdravotní péče.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU ze dne 13. září 2013, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU (Úř. věst. L 250, 20.9.2013, s. 40).

                     (6)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Francie na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Francie na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada je přijala dne 8. března 2016. Francie by jakožto země, jejíž měnou je euro, měla vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby bylo uvedené doporučení splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Francii za rok 2016
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Francie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva obsahovala rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise prezentovala výsledky tohoto hloubkového přezkumu
                  9
               . Analýza Komise vede k závěru, že Francie se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zejména při nízkém růstu i nízké inflaci se Francie vyznačuje vysokým a dále narůstajícím veřejným dluhem a zhoršenou konkurenceschopností. Obzvlášť významné je riziko nepříznivých účinků na francouzské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i nepříznivých vedlejších účinků na hospodářskou a měnovou unii.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2016 si vláda vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015. Celkový schodek má podle plánu v roce 2019 klesnout na 1,2 % HDP. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – by podle plánu mělo být dosaženo do roku 2018. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 dosáhnout své maximální hodnoty 96,5 % a poté klesat až na 93,3 % HDP v roce 2019. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je celkově realistický. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2017 však dosud nebyla v dostatečné míře specifikována.  Na základě prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že celkový schodek veřejných financí v roce 2016 dosáhne 3,4 % HDP, což je v souladu se schodkem doporučeným Radou. V roce 2017 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že celkový schodek veřejných financí dosáhne 3,2 % HDP, čímž bude ohroženo splnění lhůty k nápravě nadměrného schodku. Doporučené fiskální úsilí se podle projekcí v letech 2016 a 2017 nerealizuje, neboť konsolidační strategie Francie spoléhá především na zlepšení cyklických podmínek a přetrvávání prostředí s nízkými úrokovými sazbami; jelikož tyto faktory leží mimo kontrolu orgánů, obnášejí rizika nedodržení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že hrozí, že Francie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Proto bude zapotřebí přijmout další opatření k zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku do roku 2017.

               (6)Výše veřejných výdajů ve Francii je jedna z nejvyšších v EU a od roku 2010 stále roste. Francie oznámila plán na snížení veřejných výdajů o 50 miliard EUR v letech 2015 až 2017 na všech úrovních veřejné správy, je však možné, že toto nebude k dosažení významného snížení veřejných výdajů stačit. Efektivitu tohoto plánu by pomohlo zvýšit podrobnější upřesnění opatření, o něž se opírají snížení výdajů, a zároveň zajištění toho, aby úsporná opatření zohledňovala téměř nulovou inflaci.

               (7)Úkolem zůstává dále podle plánu snižovat poměr výdajů, neboť proces určení rozsáhlých oblastí možných úspor nebyl efektivní a přezkumy výdajů měly zatím skrovné výsledky. V odvětví bydlení Francie vynakládá téměř dvojnásobek toho, co jiné evropské země, aniž lze na trhu s bydlením zaznamenat lepší výsledky. Spojený dopad plánovaného snižování dotací místním orgánům od ústřední vlády a důraznější kontroly výdajů místních samospráv, zejména omezením růstu administrativních nákladů místních orgánů, by mohl ochránit jejich investiční kapacitu. Přezkumy výdajů by mohly být vhodným nástrojem pro určení takových úspor. Nedávná reforma místní samosprávy má nadto potenciál ke zvýšení efektivity systému ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.

               (8)Rozsáhlých krátkodobých úspor nelze dosáhnout, aniž by se výrazným způsobem omezil nárůst výdajů na sociální zabezpečení, které představují více než polovinu výdajů vládních institucí. Důchodový systém by se mohl nadále potýkat se schodky v krátkodobém až střednědobém horizontu, zejména za nepříznivých makroekonomických podmínek. Od předchozích reforem důchodového systému se navíc očekává, že sníží současný vysoký poměr veřejných výdajů na důchody až po roce 2025. Francie si stanovila ambiciózní cíle na roky 2016 a 2017 s cílem omezit růst výdajů na zdravotní péči. Tyto cíle by mohly být doplněny dalším úsilím o identifikaci úspor z důvodu vyšší efektivity ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.

               (9)Byla podniknuta politická opatření ke snížení nákladů práce a zlepšení ziskových marží podniků prostřednictvím daňové úlevy ve výši 20 miliard EUR zaměřené na konkurenceschopnost a zaměstnanost a 10 miliard EUR v podobě dodatečných škrtů v sociálních příspěvcích zaměstnavatelů plánovaných v rámci paktu odpovědnosti a solidarity. Nastavení těchto opatření, jež představují 1,5 % HDP a přispívají ke zmírnění rozdílů mezi Francií a průměrem eurozóny, pokud jde o náklady práce, může stát v cestě jejich efektivitě. Výsledky plánovaných hodnocení těchto opatření ke snížení nákladů budou užitečné při rozhodování ohledně budoucího nastavení těchto systémů, aby se zajistilo, že tato opatření dosáhnou svých cílů z hlediska efektivity. U těchto hodnocení je obzvlášť významný jejich dopad na tvorbu mezd a zaměstnanost.

               (10)Za současné vysoké nezaměstnanosti existují rizika, že náklady práce za minimální mzdu zabrání zaměstnávání lidí s nízkou kvalifikací. I když minimální mzda je vysoká oproti mediánové mzdě, náklady práce za minimální mzdu byly sníženy osvobozeními od sociálních příspěvků. Zvýšení minimální mzdy vyvolávají zvýšení mezd u všech kategorií zaměstnanců a vytvářejí tlak na zvyšování mezd. Kvůli mechanismu valorizace minimální mzdy existuje smyčka zpětné vazby mezi zvýšeními průměrných mezd a změnami minimální mzdy, což oddaluje nezbytné přizpůsobení mzdy v reakci na nepříznivou hospodářskou situaci.

               (11)Nedávné reformy vytvořily pro zaměstnavatele jen omezený prostor k pružnosti pro odchýlení se od dohod na úrovni celého odvětví. To se týká všech aspektů podmínek zaměstnávání, včetně mzdy, pracovní doby, zaměstnávání a pracovních podmínek, a omezuje to možnosti, aby společností přizpůsobovaly stav personálu podle svých potřeb. V současné době mohou odvětví bránit společnostem, aby případ od případu a po jednáních se sociálními partnery určily podmínky, za nichž se pracovní doba může odchýlit od dohod na úrovni celého odvětví. Zavádění odchylek od odvětvových dohod a obecných právních předpisů upravujících pracovní podmínky prostřednictvím dohod na úrovni podniků by mohlo být usnadněno, a to v konzultaci se sociálními partnery.

               (12)V roce 2015 vzrostla míra nezaměstnanosti na 10,4 %. Nezaměstnanost je vyšší u mladých lidí, příslušníků třetích zemí a méně kvalifikovaných pracovníků. Struktura trhu práce je čím dál polarizovanější, neboť vysoce vzdělaní pracovníci bývají najímáni se smlouvami na dobu neurčitou a stálý procentní podíl pracovních míst s nízkou kvalifikací se stává čím dál nejistějším. Podíl smluv na dobu určitou kratší než na jeden měsíc se v roce 2015 v celkových náborech zvýšil na téměř 70 %. Právní rámec upravující pracovní smlouvy, zejména pokud jde o právní úpravu u výpovědi smlouvy na dobu neurčitou, může přispívat k této vysoké segmentaci trhu práce. Dlouhodobé zhoršování situace na trhu práce představuje zátěž pro udržitelnost systému dávek v nezaměstnanosti. V únoru 2016 se předpokládalo, že v roce 2015 činil schodek 4,5 miliardy EUR, v roce 2016 bude činit 4,2 miliardy EUR a v roce 2017 bude činit 3,5 miliardy EUR. Tím by se dále zvýšilo zadlužení daného systému ze 25,8 miliardy EUR v roce 2015 na 30,0 miliard EUR v roce 2016 a 33,6 miliardy EUR v roce 2017. Výpočet dávek upřednostňuje zřetězení krátkodobých pracovních míst na plný úvazek oproti dlouhodobým pracovním místům na částečný úvazek a vytváří pobídky pro zaměstnavatele, aby nabízeli krátkodobé zaměstnání, jež bude doplněno zaměstnaneckými výhodami. Struktura systému dávek v nezaměstnanosti, zejména pokud jde o podmínky způsobilosti a postupné snižování dávek, navíc oslabuje pobídky k návratu do práce.

               (13)Přechod ze školy do zaměstnání zůstává problematickým a nejvíce jsou zasaženi nejméně kvalifikovaní mladí lidé. U kategorií s nízkou kvalifikací klesá využívání učňovské přípravy v kontextu diferencovaných regionálních strategií a omezené schopnosti systému přizpůsobit se novým hospodářským potřebám. Nabídka odborné přípravy pro nezaměstnané, méně kvalifikované pracovníky a zaměstnance malých a středních podniků zůstává nedostatečná, navzdory probíhajícím reformám odborného vzdělávání, včetně reforem co do správy, pobídek a poradenství, a novému programu cíleného vzdělávání nezaměstnaných. Neuspokojivá spolupráce mezi různými aktéry zapojenými do procesu soustavného odborného vzdělávání brání efektivnímu přidělování prostředků. Obnovit vyváženost v přístupu by mohlo pomoci nadcházející zavedení osobní evidence činností (compte personel d´activité).

               (14)Francouzské podnikatelské prostředí se nadále řadí do středu, zejména pokud jde o zátěž vládní regulace, v níž Francie zaujímá v mezinárodním srovnání špatné postavení. Program zjednodušování pokračuje podle plánu, avšak pokrok v provádění je nevyrovnaný, zejména pokud jde o opatření zacílená na společnosti, a v četných oblastech přetrvávají problémy.

               (15)Francouzské hospodářství má neúměrně vysoký podíl menších podniků ve srovnání s jinými členskými státy, což omezuje úroveň jejich produktivity. Neočekává se, že nedávné iniciativy na zmírnění dopadu požadavků souvisejících s velikostí podniku významně ovlivní růst podniků vzhledem k jejich omezené oblasti působnosti nebo dočasné povaze. V důsledku toho budou růst francouzských podniků nadále omezovat dopady prahových hodnot.

               (16)V některých odvětvích služeb se zlepšila hospodářská soutěž, ale v jiných odvětvích zůstávají vytvořené překážky, zejména ve službách poskytovaných podnikům, neboť významný podíl těchto služeb nebyl dotčen nedávnými reformami, a v síťových odvětvích. Určitý počet překážek vstupu a předpisy, jakož i tarify brzdí hospodářskou činnost v oblasti regulovaných profesí, a tím negativně ovlivňují produktivitu ostatních odvětví, která těchto služeb využívají. Další problémy vyplývají z restriktivního uplatňování požadavků na povolení.

               (17)Francie nadále zaostává za vedoucími zeměmi EU v oblasti inovací, navzdory velkoryse pojaté veřejné podpoře v této oblasti. V posledních 15 letech panuje ve veřejných programech na podporu inovací přebujelost a nestabilita, což zavdává zvýšený důvod k obavám, pokud jde o celkovou koordinaci, soudržnost a efektivitu těchto programů. Tím jsou obzvlášť dotčeny malé a střední podniky.

               (18)V roce 2014 byl poměr daní k HDP na úrovni 45,9 %, tedy mezi nejvyššími v EU. Celkové daňové zatížení se stále zvyšuje a jeho složení není příznivé pro hospodářský růst, neboť značně zatěžuje výrobní faktory, avšak poměrně málo spotřebu. Daň z příjmu právnických osob začala v roce 2014 mírně klesat a Francie začala stírat rozdíl oproti průměru EU v oblasti ekologických daní, avšak výnosy z DPH zůstávají nízké jako podíl HDP i jako procentní podíl celkového zdanění v důsledku nízkých sazeb, široce pojatého uplatňování snížených sazeb a vysokého počtu osvobození od daně. Kromě probíhajícího postupného rušení solidárního příspěvku uloženého společnostem nebyly dosud realizovány konkrétní kroky k dosažení ohlášeného cíle, totiž snížení zákonné sazby daně z příjmu právnických osob na 28 % v roce 2020.

               (19)Daňový systém je velmi složitý. Zůstává v něm vysoké množství neefektivních daní přinášejících nulový nebo malý výnos a zdanění příjmů fyzických osob je obzvlášť složité, což vede k významným administrativním nákladům. Navzdory požadavku ze zákona o plánování veřejných financí na období 2014–2019, aby se pravidelně vyhodnocovaly a monitorovaly daňové výdaje, je po několikaletém nárůstu předpokládané snížení daňových výdajů na rok 2016 skrovné.

               (20)Celkově jsou překážky pro soukromé investice mírné, přičemž hlavními překážkami jsou vysoká regulační zátěž a vysoké sazby daně z příjmů právnických osob. Investiční prostředí by se zlepšilo zlepšením podnikatelského prostředí, snížením daní z výroby a zjednodušením daňového systému. Veškerá opatření přijatá s cílem zlepšit nákladovou i nenákladovou konkurenceschopnost francouzských podniků mají potenciál zvýšit úrovně investic a motivovat podniky k investicím do hmotných aktiv a lidského kapitálu, s perspektivou zvýšení produktivity. Potenciál k dlouhodobému růstu je rovněž omezen nízkými investicemi do inovačních činností.

               (21)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Francie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Francii pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Francii adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Francii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení Komise v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (22)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (23)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Francii v období 2016–2017:

               1.Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku do roku 2017 přijetím požadovaných strukturálních opatření a využitím veškerých neočekávaných zisků ke snížení schodku a zadlužení. Blíže určit škrty ve výdajích plánované pro nadcházející roky a vystupňovat úsilí o zvýšení objemu úspor, jež vznikly v důsledku revize výdajů, včetně výdajů místních samospráv, a to do konce roku 2016. Posílit nezávislá hodnocení veřejných politik s cílem určit úspory z důvodu vyšší efektivity napříč všemi dílčími sektory vládních institucí.

               2.Zajistit, aby snížení nákladů práce byla zachována a aby vývoj minimální mzdy byl konzistentní s vytvářením pracovních míst a konkurenceschopností. Reformovat pracovní právo s cílem poskytnout více motivačních faktorů pro zaměstnavatele k uzavírání smluv na dobu neurčitou.

               3.Zlepšovat propojenost mezi odvětvím vzdělávání a trhem práce, zejména prostřednictvím reformy učňovského vzdělávání a odborné přípravy, se zvláštním důrazem na osoby s nízkou kvalifikací. Do konce roku 2016 přijmout opatření k reformě systému dávek v nezaměstnanosti, aby se tento systém znovu uvedl na udržitelnou rozpočtovou úroveň a poskytoval více pobídek pro návrat do práce.

               4.Odstranit překážky pro činnost v odvětví služeb, zejména v odvětví služeb poskytovaných podnikům a regulovaných povolání. Podniknout kroky ke zjednodušení a zefektivnění režimů inovační politiky. Do konce roku 2016 dále zreformovat kritéria související s velikostí podniků v právních úpravách, jež brání růstu společností, nadále zjednodušovat administrativní, daňová a účetní pravidla pro společnosti, a to pokračováním v programu zjednodušování.

               5.Přijmout opatření ke snížení daní z výroby a zákonných sazeb daně z příjmu právnických osob a zároveň rozšířit daňovou základnu u spotřeby, zejména pokud jde o DPH. Odstranit neefektivní daňové výdaje, odstranit daně, které přinášejí malé nebo nulové výnosy, a do konce roku 2016 přijmout reformu srážkové daně z příjmu fyzických osob.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.