title: 2012/148/EU: Doporučení Komise ze dne 9. března 2012 o přípravách na zavedení inteligentních měřicích systémů

text:
               13.3.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 73/9

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 9. března 2012
   o přípravách na zavedení inteligentních měřicích systémů
   (2012/148/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Inteligentní sítě jsou výrazem nového vývoje směřujícího k posílení práv spotřebitelů, větší integraci obnovitelných zdrojů energie do rozvodné sítě a vyšší energetické účinnosti a výrazně přispívají ke snížení emisí skleníkových plynů, vytváření pracovních příležitostí a technologickému rozvoji v Unii.

               (2)

               Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (1) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (2) jsou členské státy povinny zajistit zavedení inteligentních měřicích systémů, které podporují aktivní účast spotřebitelů na trhu s dodávkami elektřiny a plynu, a zavedení těchto měřicích systémů může být podmíněno ekonomickým posouzením všech dlouhodobých nákladů a přínosů pro trh a jednotlivého spotřebitele nebo posouzením toho, jaký způsob inteligentního měření je z hospodářského hlediska nejpřiměřenější a nákladově nejefektivnější a jaký harmonogram jejich zavedení je proveditelný.

               (3)

               Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. dubna 2011„Inteligentní sítě: od inovací k zavádění“ (3) uvádí řadu opatření, například sledování pokroku členských států, pokyny ke klíčovým ukazatelům výkonu a pokyny pro definování metodiky pro vypracování plánů členských států na zavádění inteligentních měřicích systémů, jakož i pro analýzu nákladů a přínosů.

               (4)

               Digitální agenda pro Evropu obsahuje soubor vhodných opatření týkajících se zejména ochrany údajů v Unii, bezpečnosti sítí a informací, kybernetických útoků a funkcí inteligentních sítí a měření. Členské státy ve spolupráci s odvětvím, Komisí a ostatními zúčastněnými stranami by měly přijmout vhodná opatření k zajištění jednotného přístupu.

               (5)

               Jedním z nejdůležitějších úkolů a předpokladem pro použití inteligentních měřicích systémů je najít vhodné technické a právní řešení, které zajistí ochranu osobních údajů jako základního práva podle článku 8 Listiny základních práv Evropské unie a článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie. Členské státy a zúčastněné strany by měly zajistit, zejména v počáteční fázi zavádění inteligentních měřicích přístrojů, aby bylo používání inteligentních měřicích systémů sledováno a aby byla respektována základní práva a svobody jednotlivců.

               (6)

               Inteligentní měřicí systémy umožňují zpracování údajů, a to i převážně osobních údajů. Kromě toho by zavedení inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů mělo dodavatelům a provozovatelům sítí umožnit přejít od obecného názoru na chování ve vztahu k energii k podrobným informacím o tom, jak se v této souvislosti chovají jednotliví koneční spotřebitelé.

               (7)

               Práva a povinnosti stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (5) lze v plném rozsahu uplatnit na inteligentní měření, jež zpracovává osobní údaje, zejména při využívání veřejně dostupných elektronických komunikací pro smluvní a obchodní vztahy se zákazníky.

               (8)

               Stanoviska pracovní skupiny pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, která byla zřízena podle článku 29 směrnice 95/46/ES, poskytnou pokyny pro nalezení a vypracování „nejlepších dostupných technik“ za účelem ochrany osobních údajů a zabezpečení údajů při jejich zpracovávání v inteligentních měřicích systémech a inteligentních sítích.

               (9)

               S ohledem na potenciál zavádění inteligentních sítí by měla být zvláštní pozornost věnována bezpečnosti a ochraně osobních údajů zpracovávaných inteligentními měřícími systémy. V tomto smyslu by měla posouzení dopadů na ochranu údajů umožnit odhalit rizika ochrany údajů již na počátku vývoje inteligentní sítě.

               (10)

               Prvky ochrany dat a bezpečnosti informací by se měly stát součástí inteligentních měřicích systémů ještě před jejich uvedením do provozu a jejich využíváním ve větším rozsahu. Tyto prvky mohou účinně zlepšit kontrolu spotřebitelů nad zpracováváním osobních údajů.

               (11)

               Členské státy by měly spolupracovat s odvětvím a zúčastněnými subjekty občanské společnosti, zejména s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů, s cílem podnítit a podpořit zavedení zásady koncepční bezpečnosti a ochrany údajů již v počáteční fázi vývoje inteligentních sítí, zvláště pokud jde o zavádění inteligentních měřicích systémů.

               (12)

               Všechny strany zpracovávající osobní údaje v rámci inteligentních měřicích systémů by měly přijmout veškerá přiměřená opatření, aby bylo zajištěno, že údaje nemohou být vysledovány až k identifikované či identifikovatelné osobě jakýmikoli prostředky, jichž by mohli použít buď provozovatel sítě nebo jakákoli jiná třetí strana, pokud tyto údaje nejsou zpracovávány v souladu s platnými zásadami a právními předpisy o ochraně údajů.

               (13)

               Sdělení Komise ze dne 2. května 2007 o „podpoře ochrany osobních údajů prostřednictvím technologií zvyšujících ochranu soukromí (PETs)“ (6) stanoví jasná opatření k dosažení cílů minimalizace zpracování osobních údajů a tam, kde je to možné, využívání anonymních nebo pseudonymních údajů prostřednictvím podpory vývoje PETs a jejich využívání správci údajů a jednotlivci.

               (14)

               Šablona vypracovaná na úrovni Unie pro posuzování dopadů na ochranu údajů zajistí, aby ustanovení tohoto doporučení byla jednotně dodržována ve všech členských státech.

               (15)

               Posouzení dopadů na ochranu údajů provedené provozovatelem a zúčastněnými stranami před zavedením inteligentních měřicích systémů poskytne nezbytné informace umožňující přijmout vhodná ochranná opatření. Tato opatření je třeba sledovat a přezkoumávat po celou dobu používání inteligentního měřicího přístroje.

               (16)

               V souladu se směrnicí 2009/72/ES se očekává, že členské státy do 3. září 2012 provedou posouzení nákladů a přínosů zavedení inteligentních měřicích systémů. Na základě sdělení Komise ze dne 12. dubna 2011 Komise považuje za důležité stanovit kritéria, šablonu a obecnější pokyny, které by umožnily důkladnější a srovnatelnější analýzy. Jak navrhuje pracovní skupina pro inteligentní sítě (7), kritéria by měla používat kvantifikovatelné ukazatele.

               (17)

               Členské státy by ve spolupráci s odvětvím, Komisí a ostatními zúčastněnými stranami měly přijmout vhodná opatření k šíření informací a zvyšování povědomí o možných přínosech a rizicích spojených s využíváním inteligentní měřicí technologie.

               (18)

               V tomto ohledu by členské státy ve spolupráci s odvětvím, sdruženími občanské společnosti a dalšími zainteresovanými stranami měly určit a šířit příklady osvědčených postupů v používání inteligentních měřicích přístrojů a přijmout vhodná opatření, například velké pilotní projekty, ke zvýšení informovanosti veřejnosti jako předpoklad pro zavádění této technologie v širším měřítku.

               (19)

               Vytvoření souboru doporučených funkčních požadavků by umožnilo členským státům snáze a souběžně dosáhnout ve svých plánech na zavádění optimální úrovně nákladové efektivnosti. Stanovení stejných požadavků by rovněž poskytlo regulačním orgánům, odvětví měření, provozovatelům sítí a dodavatelům určité poznatky o přístupech, které budou muset být s největší pravděpodobností v tomto odvětví přijaty.

               (20)

               Na základě pokynů pro osvědčené postupy stanovených skupinou evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství (dále jen „ERGEG“) (8) a na základě analýzy prvních posouzení nákladů a přínosů sdělených členskými státy Komise považuje za prospěšné doporučit členským státům a regulačním orgánům soubor společných minimálních funkčních požadavků na inteligentní měřicí přístroje.

               (21)

               Po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   I.   OCHRANA ÚDAJŮ A BEZPEČNOSTNÍ HLEDISKA

               1.

               Tento oddíl poskytuje členským státům pokyny pro navrhování a provoz inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů, které zajišťují základní právo na ochranu osobních údajů.

               2.

               Tento oddíl rovněž poskytuje pokyny k opatřením, jež je nutno přijmout při zavádění inteligentních měřicích přístrojů, aby po zavedení těchto technologií bylo zajištěno náležité dodržování vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 95/46/ES.

      Definice

               3.

               Členské státy se vyzývají, aby vzaly na vědomí tyto definice:

                           a)

                           „inteligentní sítí“ (9) se rozumí moderní energetická síť, vybavená zařízením umožňujícím obousměrnou digitální komunikaci mezi dodavatelem a spotřebitelem, inteligentním měřicím systémem a systémy sledování a kontroly;

                           b)

                           „inteligentním měřicím systémem“ se rozumí elektronický systém, který může měřit spotřebu energie, poskytnout více informací než klasický měřicí přístroj, a může předávat a přijímat údaje ve formátu elektronické komunikace (10);

                           c)

                           „posouzením dopadů na ochranu údajů“ se rozumí systematický postup pro hodnocení možného dopadů rizik, který mají vykonávat správce nebo zpracovatel nebo zpracovatel jednající jménem správce, pokud by zpracování svou povahou, dosahem nebo účelem mohlo znamenat zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů;

                           d)

                           „koncepční ochrana údajů“ vyžaduje s ohledem na stav techniky a na náklady na provedení, a to již v okamžiku stanovení prostředků zpracování i v průběhu vlastního zpracování, provedení vhodných technických a organizačních opatření a postupů takovým způsobem, aby zpracování splňovalo požadavky směrnice 95/46/ES a zajistilo ochranu práv subjektu údajů;

                           e)

                           „standardní ochrana údajů“ vyžaduje provedení mechanismů zajišťujících, že standardně jsou zpracovávány pouze osobní údaje nezbytné pro každý jednotlivý účel zpracování, a zejména že nejsou shromažďovány nebo uchovávány nad rámec minimálních potřeb nezbytných pro tyto účely, a to jak z hlediska množství údajů, tak pokud jde o dobu jejich uchovávání;

                           f)

                           „nejlepší dostupné techniky“ se vztahují na nejúčinnější a nejpokročilejší fázi vývoje činností a postupů k jejich provádění, které zásadním způsobem určují praktickou vhodnost konkrétních technik jako základu pro dodržování rámce EU pro ochranu údajů. Jejich účelem je zabránit rizikům ohrožujícím soukromí, ochranu osobních údajů a bezpečnost nebo tato rizika zmírnit.

      Posouzení dopadů na ochranu údajů

               4.

               V posouzení dopadů na ochranu údajů by měly být popsány zamýšlené činnosti zpracování, posouzení rizik ohrožujících práva a svobody subjektů údajů, zamýšlená opatření pro řešení rizik, záruky, bezpečnostní opatření a mechanismy, které zajistí ochranu osobních údajů a soulad se směrnicí 95/46/ES při zohlednění práv a oprávněných zájmů subjektů údajů a dotčených osob.

               5.

               V zájmu ochrany osobních údajů v rámci Unie by členské státy měly přijmout a používat šablonu pro posouzení dopadů na ochranu údajů, která bude vypracována Komisí a předložena k posouzení pracovní skupině pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů do dvanácti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

               6.

               Při provádění tohoto vzoru by členské státy měly vzít v úvahu doporučení pracovní skupiny pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.

               7.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé sítí a provozovatelé inteligentních systémů měření v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze směrnice 95/46/ES přijali náležitá technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů.

               8.

               Členské státy by měly zajistit, aby subjekt, který zpracovává osobní údaje, dříve než začne údaje zpracovávat, konzultoval orgán dozoru pro ochranu údajů uvedený v článku 28 směrnice 95/46/ES ohledně posouzení dopadů na ochranu údajů. Tím by umožnil uvedenému orgánu posoudit, zda jsou dodrženy zásady pro zpracování, a zejména posoudit rizika pro ochranu osobních údajů subjektu údajů a související bezpečnostní opatření.

               9.

               Členské státy by měly zajistit, že jakmile je přijata šablona pro posouzení dopadů na ochranu údajů, jak je stanoveno v bodě 5, provozovatelé sítí v souladu s ní provedou body 7 a 8.

      Koncepční ochrana údajů a standardní ochrana údajů

               10.

               Členské státy by měly důrazně vést operátory sítí k tomu, aby do zavádění inteligentních sítí a inteligentních měřicích přístrojů začlenily koncepční ochranu údajů a standardní ochranu údajů.

               11.

               Koncepční ochrana údajů a standardní ochrana údajů by se měly stát součástí metodiky stran podílejících se na rozvoji inteligentních sítí, pokud jsou zpracovávány osobní údaje.

               12.

               Koncepční ochrana údajů by měla být prováděna na legislativní úrovni (na základě právních předpisů, které musí být v souladu s předpisy na ochranu údajů), na technické úrovni (stanovením vhodných požadavků v normách pro inteligentní sítě, aby bylo zajištěno, že infrastruktura je plně v souladu s právními předpisy o ochraně údajů) a organizační úrovni (týkající se zpracování).

               13.

               Standardní ochrana údajů by měla být prováděna tak, aby jako standardní byla zákazníkovi poskytována taková ochrana údajů, která uživateli zajišťuje nejvýhodnější podmínky.

               14.

               Členské státy by měly požadovat, aby evropské normalizační organizace upřednostňovaly takové uspořádání inteligentních sítí, které je založeno na koncepční ochraně údajů a na standardní ochraně údajů.

               15.

               Pro dosažení co největší transparentnosti a individuální důvěry by členské státy měly podpořit používání vhodných certifikačních mechanismů pro ochranu soukromí a štítků a označení obsahujících informace o ochraně údajů, vypracovaných nezávislými subjekty.

               16.

               Článek 8 Listiny základních práv Evropské unie a čl. 8 odst. 2 Evropské úmluvy o lidských právech vyžadují, aby jakýkoli zásah do práva na ochranu osobních údajů byl zdůvodněn. Oprávněnost zásahu musí být posuzována případ od případu s ohledem na společná kritéria legálnosti, nezbytnosti, zákonnosti a proporcionality. Jakékoli zpracování osobních údajů, při němž dochází k zásahu do základního práva na ochranu osobních údajů v inteligentní síti a inteligentním měřicím systému, musí být proto nezbytné a přiměřené, aby bylo možné je považovat činnost, jež je plně v souladu s Listinou práv.

               17.

               Ve snaze zmírnit rizika týkající se ochrany osobních údajů a bezpečnosti by členské státy ve spolupráci s odvětvím, Komisí a ostatními zúčastněnými stranami měly podpořit určení nejlepších dostupných technik pro každý společný minimální funkční požadavek uvedený v bodě 42 tohoto doporučení.

      Opatření na ochranu údajů

               18.

               Při rozhodování o rozsahu informací, jež je povoleno zpracovávat v inteligentních sítích, by členské státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření vyžadující v co největší možné míře používat údaje v anonymní podobě tak, aby jednotlivce nebylo možno dále identifikovat. V případě, kdy mají být shromažďovány, zpracovávány a uchovávány osobní údaje, by členské státy měly zajistit, aby tyto údaje byly přiměřené a důležité. Shromažďování údajů by mělo být omezeno na nejnižší možnou míru, která je nezbytná pro účely, pro něž se údaje zpracovávají, a údaje by neměly být uchovávány ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu delší, než je nezbytné pro dosažení účelů, pro něž jsou osobní údaje zpracovávány.

               19.

               Zpracování osobních údajů inteligentním měřicím systémem nebo v jeho rámci by mělo být prováděno zákonným způsobem v souladu s jedním nebo více důvody uvedenými v článku 7 směrnice 95/46/ES. Mělo by být zohledněno stanovisko pracovní skupiny pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů týkající se inteligentního měření (11).

               20.

               Rovněž zpracování osobních údajů třetími stranami, které nabízejí energetické služby s přidanou hodnotou, by mělo být zákonné a založené na jednom nebo více z šesti důvodů pro oprávněné zpracování uvedených v článku 7 směrnice 95/46/ES. Je-li podmínkou pro zpracování udělení souhlasu, subjekt údajů by měl souhlas udělit svobodně, konkrétně, vědomě a výslovně a zvlášť pro každou službu s přidanou hodnotou. Subjekt údajů by měl mít právo kdykoli svůj souhlas odvolat. Zrušení souhlasu by nemělo ovlivnit zákonnost zpracování na základě souhlasu poskytnutého před jeho odvoláním.

               21.

               Členské státy by měly jasně stanovit úkoly a povinností správců a zpracovatelů údajů. Ty by měly být slučitelné s jejich závazky stanovenými ve směrnici 95/46/ES.

               22.

               Členské státy by před zahájením zpracování měly provést analýzu, aby bylo možné stanovit, do jaké míry je nutné, aby dodavatelé a provozovatelé sítě uchovávali osobní údaje pro účely udržování a provozu inteligentní sítě a pro účely vyúčtování. Tato analýza by měla mimo jiné umožnit členským státům určit, zda lhůty pro uchovávání osobních údajů, jež jsou v současnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech, nejsou delší, než je nezbytné pro účely provozování inteligentních sítí. To musí zahrnovat i mechanismy zajišťující dodržování lhůt stanovených pro vymazání osobních údajů a pro pravidelný přezkum nezbytnosti uchovávání osobních údajů.

               23.

               Pro účely této analýzy by měl každý členský stát brát v úvahu zejména tyto zásady: zásadu minimalizace údajů, zásadu zajištění transparentnosti údajů splněním požadavku, že konečný spotřebitel musí být informován uživatelsky vstřícnou a srozumitelnou formou za použití srozumitelných a jednoduchých jazykových prostředků o účelech, načasování, okolnostech, sběru, uchovávání a veškerém dalším zpracovávání osobních údajů, a zásadu posílení pravomoci jednotlivce přijetím opatření na ochranu práv jednotlivců.

      Bezpečnost údajů

               24.

               Členské státy by měly zajistit, aby bezpečnost osobních údajů byla zajištěna již od počáteční fáze jako součást budování sítě, při koncipování ochrany dat. Tento proces by měl zahrnovat opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nezákonnému zničení nebo náhodné ztrátě a aby se předešlo protiprávním způsobům zpracování, zejména jakémukoli neoprávněnému zveřejňování, šíření, přístupu k osobním údajům nebo jejich změně.

               25.

               Doporučuje se využívat šifrované kanály, protože se jedná o jeden z nejúčinnějších technických prostředků proti zneužití.

               26.

               Členské státy by měly věnovat pozornost zajištění souladu všech současných i budoucích složek inteligentních sítí se všemi bezpečnostními normami vypracovanými evropskými organizacemi pro normalizaci, včetně základních požadavků na bezpečnost informací v inteligentních sítích stanovených v pověření Komise k vypracování norem č. M/490. Zohledněny by měly být rovněž mezinárodní bezpečnostní normy, zejména řady ISO/IEC 27000 (skupina norem určených pro systém řízení bezpečnosti informací (ISMS)).

               27.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé sítí určili bezpečnostní rizika a nalezli vhodná bezpečnostní opatření k zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti a odolnosti inteligentních měřicích systémů. V tomto ohledu by provozovatelé sítí ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány a organizacemi občanské společnosti měli uplatňovat stávající normy, pokyny a režimy, a pokud nejsou k dispozici, vytvořit nové. Dále by měly být vzaty v úvahu příslušné pokyny, které zveřejnila Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA).

               28.

               Členské státy by měly zajistit, aby v souladu s článkem 4 směrnice 2002/58/ES v případě narušení bezpečnosti osobních údajů správce bez zbytečného prodlení (nejlépe do 24 hodin poté, kdy bylo porušení zjištěno) informoval orgán dozoru a subjekt údajů, pokud je pravděpodobné, že toto narušení nepříznivě ovlivní ochranu jeho osobních údajů.

      Informace a transparentnost v systému inteligentního měření

               29.

               Aniž jsou dotčeny povinnosti správců údajů a v souladu se směrnicí 95/46/ES by členské státy měly požadovat, aby provozovatelé sítí pro každou ze svých aplikací vypracovali a zveřejnili přesnou a jasnou informační politiku. Tato politika by měla zahrnovat přinejmenším položky uvedené v článcích 10 a 11 směrnice 95/46/ES.
               Pokud jsou shromažďovány osobní údaje týkající se subjektu údajů, měl by správce rovněž poskytnout subjektu údajů alespoň tyto informace:

                           a)

                           totožnost a kontaktní údaje správce a jeho zástupce a inspektora ochrany údajů, pokud existuje;

                           b)

                           účely zpracování, pro něž jsou osobní údaje určeny, včetně požadavků, obecných podmínek a oprávněných zájmů správce, pokud je zpracování založeno na článku 7 směrnice 95/46/ES;

                           c)

                           období, po které budou osobní údaje uchovávány;

                           d)

                           právo požádat správce o přístup k osobním údajům týkajícím se subjektu údajů, jejich opravu nebo vymazání nebo vznést námitku proti zpracování těchto osobních údajů;

                           e)

                           právo podat stížnost orgánu dozoru uvedenému v článku 28 směrnice 95/46/ES a kontaktní údaje orgánu dohledu;

                           f)

                           příjemce nebo kategorie příjemců osobních údajů;

                           g)

                           jakékoli další informace nezbytné pro zajištění řádného zpracování údajů ve vztahu k subjektu údajů s ohledem na zvláštní okolnosti, za nichž jsou osobní údaje shromažďovány.

         II.   METODIKA PRO EKONOMICKÉ POSOUZENÍ DLOUHODOBÝCH NÁKLADŮ A PŘÍNOSŮ ZAVEDENÍ INTELIGENTNÍCH MĚŘICÍCH SYSTÉMŮ

               30.

               Tento oddíl obsahuje pokyny pro členské státy a rámec pro analýzu nákladů a přínosů jako základ pro provádění konzistentního, věrohodného a transparentního ekonomického posouzení nákladů a přínosů z dlouhodobého hlediska v souvislosti se zavedením inteligentních měřicích systémů.

               31.

               Ekonomické posouzení by se mělo řídit pokyny stanovenými v příloze a mělo by vždy zahrnovat tyto čtyři kroky:

                           —

                           přizpůsobení se místním podmínkám,

                           —

                           analýzu nákladů a přínosů (dále jen „analýza CBA“),

                           —

                           analýzu citlivosti,

                           —

                           posouzení výkonnosti, vnější faktory a sociální dopad.

      Přizpůsobení se místním podmínkám

               32.

               Při provádění ekonomického posouzení zavádění inteligentních měřicích systémů by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly přezkoumat a zohlednit příslušné pilotní programy, pokud existují, které již inteligentní měřicí systémy zavedly. Pokud je to možné, měly by se rovněž opírat o údaje o skutečné výkonnosti a související zkušenosti „z praxe“ s cílem upřesnit své předpoklady ohledně výběru technologií a optimalizovat související náklady a přínosy a zapojení spotřebitelů, a to jak z hlediska informovanosti veřejnosti, tak pokud jde o používání inteligentních měřících systémů.

               33.

               Za účelem provedení analýzy nákladů a přínosů by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit, že budou zváženy nejméně dva prognostické scénáře, přičemž jeden z nich počítá se zachováním současného stavu („pokud nic neuděláme, nic se nestane“). V případě elektřiny by druhý scénář měl být v souladu s povinností stanovenou ve směrnici 2009/72/ES, která požaduje 80 % podíl zavedení inteligentního měření do roku 2020, a měly by zohledňovat soubor společných minimálních funkčních požadavků uvedený v oddílu III tohoto doporučení. Doporučuje se prozkoumat další možné scénáře. Tyto scénáře by měly rovněž zohlednit součinnost mezi stávajícími a budoucími opatřeními na úsporu energie spolu s jinými formami zpětné vazby a poradenství spotřebitelům, zejména zavedení časté fakturace nebo vyúčtování nákladů na základě skutečné spotřeby, a nikoliv paušálních sazeb nebo odhadované spotřeby. Členské státy by ve svých alternativních scénářích měly zvážit pozitivní úlohu, jakou při zavádění inteligentního měření mohou mít jasné informace a transparentnost cen pro spotřebitele a hospodářská soutěž na straně výrobců a poskytovatelů.

               34.

               Při stanovování podmínek a rozhodování o hypotézách pro používání různých scénářů by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit, aby prováděly včasné konzultace na toto téma s vnitrostátními regulačními orgány a se subjekty, které zavedení inteligentního měření podporují a prosazují – jimiž jsou ve většině členských států provozovatelé distribuční soustavy – a případně s příslušnými majiteli pilotních projektů.

               35.

               Pokud jde o proces stanovení rámcových podmínek a v jeho průběhu by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit, aby se zohlednily všechny vhodné technologie komunikační infrastruktury, struktury a opatření potřebná pro zajištění interoperability a souladu s dostupnými normami Unie nebo mezinárodními normami a osvědčenými postupy. Kromě toho by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit, aby předpoklady, o které se opírá analýza, byly přizpůsobeny místním okolnostem s ohledem na takové parametry, jako jsou zeměpisný rozsah, poptávka po elektřině, zatížení ve špičce a mikro- a makroekonomické podmínky. Oddíl 2 přílohy tohoto doporučení obsahuje seznam parametrů, jejichž používání v této oblasti by členské státy měly zabezpečit.

      Analýza nákladů a přínosů (CBA)

               36.

               Členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, by měly zajistit, aby se analýza CBA prováděla podle podpůrných pokynů a jednotlivých fází metodického rámce („sedm kroků CBA“) stanovených v příloze tohoto doporučení. Kromě toho by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit přiměřený, transparentní a doloženy výpočet všech očekávaných nákladů a přínosů v souladu s logickým postupem navrženým pro jejich odhad. Náklady, které by zavedením inteligentních měřicích systémů mohly vzniknout spotřebiteli, by měly být v analýze CBA výslovně uvedeny a porovnány s dlouhodobými potenciální přínosy pro spotřebitele. V příloze I je v tabulkách 4 a 5 navržen základní seznam prvků, které mají být do analýzy CBA zahrnuty.

      Analýza citlivosti

               37.

               Členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, by měly pro analýzu citlivosti určit kritické proměnné veličiny a oznámit krajní hodnoty proměnných veličin (minimální a maximální hodnoty zjištěných kritických proměnných veličin) pro kladné podmínky zavádění, za kterých přínosy překračují náklady, získané z provedené analýzy citlivosti. Kromě toho by jejich analýza mohla zahrnovat také citlivost na volatilitu a možná kontrolní opatření pro udržení hodnoty proměnné veličiny v rámci požadovaného rozpětí.

      Posouzení výkonnosti, vnější faktory a sociální dopad

               38.

               Při posuzování výhod zavedení, vnějších faktorů (např. vlivu na životní prostředí nebo zdraví), dopadu opatření veřejné politiky a sociálních přínosů očekávaných od zavedení inteligentních měřicích systémů by členské státy nebo jakýkoli příslušný orgán, který určí členské státy, měly zajistit, aby byly vzaty v úvahu příslušné váhové faktory doplňující kvantitativní výsledky předchozích kroků analýzy CBA.
               V příloze tohoto doporučení je uveden seznam odkazů pro ostatní související přínosy.

         III.   SPOLEČNÉ MINIMÁLNÍ FUNKČNÍ POŽADAVKY PRO INTELIGENTNÍ MĚŘICÍ SYSTÉMY PRO ELEKTŘINU

               39.

               Tento oddíl vychází z osvědčených postupů použitých v prvních analýzách CBA inteligentního měření spotřeby elektrické energie provedených v 11 členských státech. Obsahuje pokyny k opatřením, která mají být přijata, aby se zajistilo, že členské státy náležitě použijí vhodnou interoperabilitu a normy pro inteligentní měřicí systémy, které jsou v současné době vyvíjeny na základě pověření Evropské komise č. M/441, M/468 a M/490 a osvědčených postupů.

               40.

               Členským státům jsou poskytnuty pokyny o souboru společných minimálních funkčních požadavků pro inteligentní měření elektřiny, které by jim umožnily stanovit společné prostředky k dosažení nákladové efektivnosti v jejich plánech zavádění. To by mohlo následně posloužit členským státům, dodavatelům měřicích přístrojů a provozovatelům sítí jako společný základ pro jejich vlastní analýzy nákladů a přínosů a investice usnadňující zadávání zakázek v souvislosti se zaváděním a poskytnout regulačním orgánům evropské referenční definice.

               41.

               Tento oddíl rovněž obsahuje pokyny ohledně ustanovení k zajištění přínosů pro spotřebitele a podpory zvyšování energetické účinnosti. To by mělo usnadnit propojení inteligentních měřicích systémů s normalizovaným rozhraním vybaveným nástroji orientovanými na potřeby spotřebitelů, které kombinují údaje o spotřebě a informace o nákladech, podněcují zájem spotřebitelů o opatřeních na úsporu energie a reagují na poptávku. Tento přístup by měl být plně vzat v úvahu při analýze nákladů a přínosů zavádění inteligentního měření spotřeby elektřiny v souladu s právními předpisy Unie.

      Společné minimální funkční požadavky

               42.

               Všechny inteligentní měřicí systémy pro elektřinu by měly nabízet alespoň všechny níže uvedené funkce:

                           Pro zákazníka:

                                       a)

                                       Poskytnout naměřené hodnoty přímo zákazníkovi a jakékoli třetí straně určené spotřebitelem. Tato funkce má v inteligentním měřicím systému zásadní význam, neboť přímá zpětná vazba pro spotřebitele je nezbytná pro zajištění úspor energie na straně poptávky. Panuje významná shoda ohledně poskytování normalizovaných rozhraní, která by umožnila energetická správní řešení v „reálném čase“, jako je domácí automatizace a různé režimy reakce na poptávku, a usnadnily bezpečné poskytování údajů přímo zákazníkovi. Důrazně se doporučuje poskytovat zákazníkovi a jakékoli jiné třetí osobě, kterou spotřebitel určí, přesné, uživatelsky vstřícné a aktuální hodnoty přímo z rozhraní podle zákazníkova výběru, protože ty jsou klíčem k poskytování služeb reagujících na poptávku, přijímání „on-line“ rozhodnutí o úsporách energie a účinnou integraci distribuovaných zdrojů energie. S cílem podpořit úsporu energie se členským státům důrazně doporučuje, aby zajistily, aby koneční zákazníci využívající inteligentní měřicí systémy byli vybaveni normalizovaným rozhraním, které spotřebiteli poskytuje vizualizované údaje o individuální spotřebě.

                                       b)

                                       Aktualizovat údaje uvedené v písmenu a) tak často, aby informace mohly být použity k dosažení úspor energie. Tato funkce se týká pouze poptávky, konkrétně konečných zákazníků. Pokud se mají spotřebitelé spolehnout na informace poskytnuté systémem, musí mít k dispozici informace reagující na jejich postup. Rychlost aktualizace se musí přizpůsobit době odezvy zařízení energii spotřebovávajících nebo vyrábějících. Všeobecně se má za to, že údaje je potřeba aktualizovat alespoň každých 15 minut. Další vývoj a nové energetické služby pravděpodobně povedou ke zrychlení komunikace. Doporučuje se také, aby inteligentní měřicí systém byl schopen ukládat údaje o spotřebě zákazníků po přiměřenou dobu tak, aby zákazníkovi a jakékoli jiné třetí osobě, kterou spotřebitel určí, bylo umožněno vyhledávat a kontrolovat údaje o spotřebě v minulosti. To by umožnilo vypočítat náklady v závislosti na spotřebě.

                           Pro provozovatele měřicích systémů:

                                       c)

                                       Umožnit provozovateli odečet na dálku. Tato funkce se týká nabídky (provozovatele systémů). Existuje široká shoda, že se jedná o klíčovou funkci.

                                       d)

                                       Zajistit obousměrnou komunikaci mezi inteligentním měřicím systémem a vnějšími sítěmi pro údržbu a kontrolu měřicího systému. Tato funkce se týká měření. Existuje široká shoda, že se jedná o klíčovou funkci.

                                       e)

                                       Umožnit odečet tak často, aby informace bylo možno použít k plánování sítí. Tato funkce se týká jak poptávky, tak nabídky.

                           Pro obchodní aspekty dodávek energie:

                                       f)

                                       Podporovat pokročilé systémy sazeb. Tato funkce se týká jak poptávky, tak nabídky. Inteligentní měřicí systémy by měly zahrnovat pokročilé struktury sazeb, rejstříky založené na době používání a dálkovou kontrolu sazeb. To by mělo pomoci spotřebitelům a provozovatelům sítí k dosažení energetické efektivnosti a uspořit náklady snížením poptávky po energiích ve špičkách. Tato funkce, spolu s funkcemi uvedenými v písmenech a) a b), je významnou hnací silou při posilování pravomocí spotřebitele a pro zlepšení energetické účinnosti systému zásobování. Důrazně se doporučuje, aby inteligentní měřicí systém umožňoval automatický přenos informací o možnostech volby pokročilých sazeb konečným zákazníkům, např. pomocí normalizovaného rozhraní uvedeného v písmeni a).

                                       g)

                                       Umožnit dálkovou kontrolu zapínáním či vypínáním dodávek a/nebo omezením toku nebo výkonu. Tato funkce se týká jak poptávky, tak nabídky. Poskytuje spotřebiteli dodatečnou ochranu, protože umožňuje různé stupně omezení. Zrychluje postupy, např. při stěhování domácnosti – staré dodávky mohou být odpojeny a nové připojeny rychle a jednoduše. Je potřebná při řešení technických poruch v síti. Může však přinést další bezpečnostní rizika, jež musí být minimalizována.

                           Pro bezpečnost a ochranu údajů:

                                       h)

                                       Zajistit bezpečnou datovou komunikaci. Tato funkce se týká jak poptávky, tak nabídky. Vysoká úroveň ochrany je zásadní pro veškerou komunikaci mezi měřicím přístrojem a provozovatelem. To se vztahuje jak na přímou komunikaci s měřicím přístrojem, tak na všechny zprávy předávané prostřednictvím měřicího přístroje jinému spotřebiči nebo ovládacímu zařízení nebo z jiného spotřebiče nebo ovládacího zařízení v prostorách spotřebitele. Pro místní komunikaci v prostorách spotřebitele se vyžaduje ochrana soukromí a údajů.

                                       i)

                                       Zamezení a odhalování podvodů. Tato funkce se týká nabídky: zabezpečení a bezpečnosti v případě přístupu. Převládající velká shoda je dokladem významu, který je této funkci připisován. To je nezbytné pro ochranu spotřebitele, například v případě napadení systému hackery, a nejen pro předcházení podvodům.

                           Pro distribuovanou výrobu:

                                       j)

                                       Zajistit dovozní/vývozní a reaktivní měření. Tato funkce se týká jak poptávky, tak nabídky. Většina zemí poskytuje funkce nezbytné pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů a v malých místních výrobních jednotkách, a zajišťují tak předpoklady pro vývoj měřicích systémů v budoucnosti. Doporučuje se, aby tato funkce byla nastavena standardně a aktivována/deaktivována podle přání a potřeb spotřebitele.

      Následná opatření

               43.

               Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření a řídit se tímto doporučením a upozornit na ně všechny zúčastněné strany, které se podílejí na navrhování a provozování zařízení pro inteligentní sítě v Unii.

               44.

               Členské státy by měly oznámit Komisi do 3. září 2012 výsledky své analýzy nákladů a přínosů týkající se zavedení inteligentních měřicích systémů, jakož i opatření a plány, které přijaly v souvislosti s tímto doporučením.

               45.

               Komise má v úmyslu s ohledem na toto doporučení posoudit oznámená ekonomická hodnocení zavádění inteligentních systémů měření.

      Určení

               46.

               Toto doporučení je určeno členským státům a všem příslušným orgánům, které členské státy určí, aby se zapojily do ekonomického posouzení inteligentních měřicích systémů.

      V Bruselu dne 9. března 2012.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.

      (2)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.

      (3)  KOM(2011) 202 v konečném znění.

      (4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (6)  KOM(2007) 228 v konečném znění.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Pokyny vydané skupinou ERGEG týkající se osvědčených postupů ohledně regulačních aspektů inteligentních měřicích přístrojů v oblasti elektroenergetiky a plynárenství (ref. č. E10-RMF-29-05).

      (9)  Evropská pracovní skupina pro inteligentní sítě definuje inteligentní sítě jako energetické sítě, které mohou efektivně začlenit chování všech uživatelů na ně napojených k zajištění ekonomicky efektivní, udržitelné energetické soustavy s malými ztrátami a vysokou úrovní jakosti a bezpečnosti a zabezpečení dodávek. http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Výkladová poznámka ke směrnici 2009/72/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a směrnici 2009/73/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem – maloobchodní trhy, s. 7.

      (11)  Stanovisko č. 183 pracovní skupiny zřízené podle článku 29 týkající se inteligentního měření, duben 2011.

      PŘÍLOHA

         Pokyny k metodice pro ekonomické posouzení dlouhodobých nákladů a přínosů zavedení inteligentního měřicího systému v souladu s přílohou I směrnic 2009/72/ES a 2009/73/ES

      1.   ODKAZY

                  1.1

                  Evropská komise – Ústav pro energetiku a dopravu Společného výzkumného střediska (2012). „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects“ (Pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů projektů inteligentních sítí) na adrese: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2

                  Evropská komise – Ústav pro energetiku a dopravu Společného výzkumného střediska (2012). „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment“ (Pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů zavedení inteligentního měřicího systému) na adrese: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3

                  Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství. „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas“ (Pokyny týkající se osvědčených postupů ohledně regulačních aspektů inteligentních měřicích systémů v oblasti elektroenergetiky a plynárenství), únor 2011, ref. č.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4

                  Pracovní skupina pro inteligentní sítě Evropské komise (2010), expertní skupina 3: Úlohy a povinnosti subjektů zapojených do zavádění inteligentních sítí, „Merit deployment matrix“ (matrice prospěšnosti zavádění) na adrese: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5

                  Návrh směrnice o energetické účinnosti a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (KOM(2011) 370 v konečném znění, 22.června 2011)

                  1.6

                  SEK(2011) 288 v konečném znění – Pracovní dokument útvarů Komise „Posouzení dopadů“, připojený ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ (KOM(2011) 112 v konečném znění) (SEK(2011) 289 v konečném znění)

            2.   ZÁKLADNÍ SEZNAM PROMĚNNÝCH VELIČIN/ÚDAJŮ, KTERÉ MAJÍ BÝT STANOVENY/SHROMAŽĎOVÁNY V PŘÍPADĚ ELEKTŘINY

                  Proměnné veličiny/údaje které mají být stanoveny/shromažďovány

                  Jednotka

                  Předpokládané změny spotřeby energie

                  %

                  Předpokládané změny cen energie

                  %

                  Posun zatížení ve špičkách

                  %

                  Ztráty elektřiny při přenosu a distribuci

                  %

                  Odhadované nedodané minuty

                  Počet minut

                  Hodnota ztrát zatížení; hodnota dodávek

                  EUR/kWh

                  Diskontní sazba

                  %

                  Technické náklady (např. na inteligentní měřicí přístroje, GPRS/PLC modemy atd.)

                  EUR

                  Počet inteligentních měřicích systémů, které mají být instalovány

                  Počet inteligentních měřicích přístrojů

                  Náklady na instalaci inteligentního měřicího systému

                  EUR

                  Očekávaná životnost inteligentního měřicího systému

                  Počet let

                  Náklady na odečet

                  EUR/rok

                  Telekomunikační úspěšnost

                  %

                  Míra inflace

                  %

                  Snížení nákladů spojených s vyspělostí technologie

                  %

                  Harmonogram provádění

                  Počet inteligentních měřicích přístrojů/rok

                  Procentní podíl měřicích přístrojů umístěných ve venkovských a městských oblastech

                  %

                  Náklady na snížení emisí

                  EUR/tuna

            3.   SCHÉMA KROKŮ K PROVEDENÍ ANALÝZY NÁKLADŮ A PŘÍNOSŮ A ANALÝZY CITLIVOSTI

      V případech, kdy analýza umožňuje výpočet nákladů na výsledné změny v emisích uhlíku a jejich přínosů, se doporučuje, aby analýza zohlednila ceny uhlíku předpokládané v referenčním scénáři i ve scénáři snižování emisí uhlíku do roku 2050, které vypracovala Komise (1).
      4.   ZÁKLADNÍ SEZNAM NÁKLADŮ KE ZVÁŽENÍ PRO ZAVÁDĚNÍ INTELIGENTNÍCH MĚŘICÍCH SYSTÉMŮ V PŘÍPADĚ ELEKTŘINY

                  Obecná kategorie

                  Druh nákladů, které mají být sledovány pro zavedení a odhadnuty pro referenční úroveň

                  KAPITÁLOVÉ VÝDAJE

                  Investice do inteligentních měřicích systémů

                  Investice do IT

                  Investice do komunikací

                  Investice do zobrazovacích jednotek v domácnostech (připadají-li v úvahu)

                  Výroba

                  Přenos

                  Distribuce

                  Neuskutečněné investice do konvenčních měřicích přístrojů (negativní náklady, které se zařadí na seznam přínosů)

                  PROVOZNÍ NÁKLADY

                  Náklady na údržbu IT

                  Náklady na správu sítě a počáteční náklady

                  Náklady na komunikace/přenos dat (např. GPRS, radiokomunikace atd.)

                  Náklady na vedení scénáře

                  Výměna/porucha inteligentních měřicích systémů (postupná)

                  Snížení příjmu (např. v důsledku účinnější spotřeby)

                  Výroba

                  Distribuce

                  Přenos

                  Odečet naměřených hodnot

                  Telefonní asistenční služby/péče o zákazníka

                  Náklady na odbornou přípravu (např. zaměstnanců oddělení péče o zákazníka a pracovníků provádějících instalaci zařízení)

                  Spolehlivost

                  Náklady na obnovu

                  Životní prostředí

                  Náklady na emise (zařízení na kontrolu CO2, provoz a emisní povolenky)

                  Energetická bezpečnost

                  Náklady na fosilní paliva spotřebovaná při výrobě energie

                  Náklady na fosilní paliva v dopravě a provozu

                  Ostatní

                  Náklady na programy pro zapojení spotřebitelů

                  Neefektivně vynaložené náklady na dříve instalované (tradiční) měřicí přístroje

            5.   ZÁKLADNÍ SEZNAM VZORCŮ PRO KVANTIFIKACI PŘÍNOSŮ V PŘÍPADĚ ELEKTŘINY

                  Přínos

                  Dílčí přínos

                  Výpočet finanční hodnoty

                  Snížení odečtů a provozních nákladů

                  Snížení nákladů na provoz měřicích přístrojů

                  Hodnota (EUR) = [odhadované snížení nákladů s dálkově ovládaným provozem měřicích přístrojů (EUR/rok)] zavedení – [odhadované snížení nákladů s dálkově ovládaným provozem měřicích přístrojů (EUR/rok) × míra selhání komunikace (%/100)] scénář zavedení

                  Snížení nákladů na odečet naměřených hodnot

                  Hodnota (EUR) = [náklady při odečtu v místě odběru (EUR)]referenční úroveň – [odhadované náklady na odečet v místě odběru (EUR)]scénář zavedení

                  kde:
                  [náklady při odečtu v místě odběru (EUR)]referenční úroveň= počet zákazníků v NN × náklady na tradiční odečet/zákazník/rok (EUR)
                  [odhadované náklady na odečet v místě odběru (EUR)]scénář zavedení= [počet zákazníků v NN (2) × % zákazníků nezahrnutých do zavádění × průměrné náklady na odečet na zákazníka (EUR/zákazník)]+ [číslo zákazníků v NN × % zákazníků zahrnutých do zavádění × míra selhání komunikace (%) × průměrné náklady na odečet v místě odběru na zákazníka (EUR/počet zákazníků)

                  Snížení nákladů na vyúčtování

                  Hodnota (EUR) = [počet zákazníků v NN × náklady na vyúčtování/zákazník/rok (EUR)]referenční úroveň – [počet zákazníků v NN × náklady na vyúčtování/zákazník/rok (EUR)]scénář zavedení

                  Snížení nákladů na telefonní asistenční služby/péči o zákazníka

                  Hodnota (EUR) = [počet zákazníků v NN × náklady na péči o zákazníka/zákazník/rok (EUR)]referenční úroveň – [počet zákazníků v NN × náklady na péči o zákazníka/zákazník/rok (EUR)]scénář zavedení

                  Snížení provozních nákladů a nákladů na údržbu

                  Snížení nákladů na údržbu hmotných aktiv

                  Hodnota (EUR) = [přímé náklady související s údržbou aktiv (EUR/rok)]referenční úroveň – [přímé náklady související s údržbou aktiv (EUR/rok)] scénář zavedení

                  Snížení nákladů na poruchy zařízení

                  Hodnota (EUR) = [náklady na poruchy zařízení (EUR/rok)]referenční úroveň – [náklady na poruchy zařízení (EUR/rok)] scénář zavedení

                  Odložené/neuskutečněné investice do distribuční kapacity

                  Odložené investice do distribuční kapacity vzhledem k návratnosti aktiv

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu rostoucí kapacity (EUR/rok) × doba odkladu (počet let) × míra návratnosti investic (%/100)

                  Odložené investice do distribuční kapacity vzhledem k odpisům aktiv

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu rostoucí kapacity (EUR/rok) × doba odkladu (počet let) × počet let odepisování aktiv souvisejících s kapacitou

                  Odložené/neuskutečněné investice do přenosové kapacity

                  Odložené investice do přenosové kapacity vzhledem k návratnosti aktiv

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu rostoucí kapacity (EUR/rok) × doba odkladu (počet let) × míra návratnosti investic (%/100)

                  Odložené investice do přenosové kapacity vzhledem k odpisům aktiv

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu rostoucí kapacity (EUR/rok) × doba odkladu (počet let) × počet let odepisování aktiv souvisejících s kapacitou

                  Odložené/neuskutečněné investice do výrobní kapacity

                  Odložené investice do výroby – vyrovnávací elektrárny

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu výroby elektřiny ve špičkách (EUR/rok) × doba odložení (počet let)

                  Odložené investice do výroby – točivé rezervy

                  Hodnota (EUR) = roční investice na podporu výroby točivých rezerv (EUR/rok) × doba odložení (počet let)

                  Snížení technických ztrát elektřiny

                  Snížení technických ztrát elektřiny

                  Hodnota (EUR) = snížené ztráty díky energetické účinnosti (EUR/rok) + snížené ztráty díky kontrole napětí (EUR/rok) + snížené ztráty na úrovni přenosu (EUR/rok)

                  Úspory nákladů na elektrickou energii

                  Snížení spotřeby

                  Hodnota (EUR) = energetická sazba (EUR/MWh) × celková spotřeba energie v NN (MWh) × odhadované % snížení spotřeby v případě zavedení (%/100)

                  Přesun zatížení ve špičce

                  Hodnota (EUR) = rozdíl mezi velkoobchodním ziskem u výroby ve špičce a velkoobchodním ziskem u výroby mimo špičku (EUR/MWh) × % přesunu zatížení ve špičce (%/100) × celková spotřeba energie v NN (MWh)

                  Snížení obchodních ztrát

                  Snížení krádeží elektřiny

                  Hodnota (EUR) = % zákazníků dopouštějících se krádeže energie (%/100) × odhadovaná průměrná hodnota nezaznamenaného energetického zatížení/zákazník/rok (EUR) × celkový počet v NN (počet zákazníků)

                  Zpět získané příjmy v souvislosti se „smluvními“ podvody

                  Hodnota (EUR) = % zákazníků dopouštějících se podvodů v rámci uzavřených smluv (%/100) × odhadovaná hodnota nezaplacených smluvních dodávek/zákazník/rok (EUR) × celkový počet zákazníků v NN (počet zákazníků)

                  Zpět získané příjmy v souvislosti se zvýšením smluvně zajištěných dodávek

                  Hodnota (EUR) = % zákazníků požadujících zvýšení dodávek smluvně zajištěné energie po instalaci inteligentních měřicích systémů (%/100) × průměrná odhadovaná hodnota zpět získaných příjmů v důsledku zvýšení dodávek smluvně zajištěné energie (EUR) × celkový počet klientů v NN(počet zákazníků)

                  Omezení výpadků (díky novým metodám sledování a informacím o síti v reálném čase)

                  Hodnota služby

                  Hodnota (EUR) = celková spotřebovaná energie SN (3) + NN (MWh)/minuty ročně (počet/rok) × průměr nedodaných minut/rok (počet/rok) × hodnota ztraceného zatížení (EUR/MWh) × % snížení přerušení dodávek (%/100)

                  Snížení nákladů na odškodnění zákazníka

                  Hodnota (EUR) = průměr odškodnění zákazníků za rok (EUR) × % snížení vyrovnávacích plateb zákazníkům

                  Snížení emisí CO2:

                  Snížení emisí CO2 díky snížení ztrát v elektrickém vedení

                  Hodnota (EUR) = [ztráty v elektrickém vedení (MWh) × obsah CO2 (tun/MWh) × hodnota CO2 (EUR/tuna)]referenční úroveň –
                  [ztráty v elektrickém vedení (MWh) × obsah CO2 (tun/MWh) × hodnota CO2 (EUR/tuna)] scénář zavedení

                  Snížení emisí CO2 díky většímu šíření nízkouhlíkových výrobních zdrojů (v důsledku zavedení inteligentních měřicích systémů)

                  Hodnota (EUR) = [emise CO2 (v tunách) × hodnota CO2 (EUR/tuna)] referenční úroveň – [emise CO2 (v tunách) × hodnota CO2 (EUR/tuna)] scénář zavedení

                  Snížení emisí CO2 z dopravních prostředků používaných při výjezdech terénních pracovníků

                  Hodnota (EUR) = nevyužitý počet litrů paliva (počet) × náklady na litr paliva (EUR)

                  Snížení množství pohonných hmot spotřebovaných při výjezdech terénních pracovníků

                  Hodnota (EUR) = nespotřebovaný počet litrů paliva (počet) × náklady na litr paliva (EUR)

                  Snížení znečišťování ovzduší (částic, NOx, SO2)

                  Snížení emisí látek znečišťujících ovzduší díky snížení ztrát v elektrickém vedení

                  Pro každou znečišťující látku:
                  Hodnota (EUR) = [ztráty v elektrickém vedení (MWh) × obsah látek znečišťujících ovzduší (jednotka/MWh) × náklady na látky znečišťující ovzduší (EUR/tuna)] referenční úroveň –
                  [ztráty v elektrickém vedení (MWh) × obsah látek znečišťujících ovzduší (jednotka/MWh) × náklady na látky znečišťující ovzduší (EUR/jednotka)] scénář zavedení

                  Snížení emisí látek znečišťujících ovzduší díky většímu šíření nízkouhlíkových výrobních zdrojů (v důsledku zavedení inteligentních měřicích systémů)

                  Pro každou znečišťující látku:
                  Hodnota (EUR) = [emise látek znečišťujících ovzduší (jednotka) × náklady na látky znečišťujících ovzduší (EUR/jednotka)] referenční úroveň – [emise látek znečišťujících ovzduší (jednotka) × náklady na látky znečišťujících ovzduší (EUR/jednotka)] scénář zavedení

                  Snížení emisí látek znečišťujících ovzduší z dopravních prostředků používaných při výjezdech terénních pracovníků

                  Hodnota (EUR) = nespotřebovaný počet litrů paliva (počet) × náklady na nespotřebovaný litr paliva (EUR)

         Poznámka: Co se týče „nákladů na látky znečišťující ovzduší“ (částice, NOx, SO2), doporučuje se konzultovat směrnici o čistých vozidlech – směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel – a postup pro kvantifikaci přínosů ke zlepšení kvality ovzduší v rámci programu (4)„CAFÉ“ (Čistý vzduch pro Evropu).

         (1)  Příloha 7.10 pracovního dokumentu útvarů Komise SEK(2011) 288 v konečném znění – „Posouzení dopadů“: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Nízké napětí.

         (3)  Střední napětí.

         (4)  Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5.


title: Doporučení Rady ze dne 12. února 2008 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2006

text:
               15.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 41/24

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 12. února 2008
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2006
   (2008/118/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT-ES (3), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro devátý Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2006, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2006 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF.

               (2)

               Provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2006 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2006.

      V Bruselu dne 12. února 2008.

            Za Radu

            předseda

         A. BAJUK

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (Text s významem pro EHP)

text:
               24.11.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/24

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 28. října 2009
   k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii
   (Text s významem pro EHP)
   (2009/848/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada ve svých závěrech ze dne 12. června 2008 vyzvala Komisi, aby připravila soudržný základ pro koordinované využívání spektra uvolněného z důvodu přechodu z analogového na digitální vysílání (digitální dividenda), a to na nevýlučném a nepovinném základě, zejména se zahrnutím technických hledisek, analýzy nákladů a sociálně-ekonomického dopadu různých možností a právních podmínek pro přístup ke spektru.

               (2)

               Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. září 2008 o plném využití výhod digitální dividendy v Evropě zdůraznil společný přístup k využívání spektra uvolněného přechodem na digitální vysílání (1) a také možné výhody koordinovaného přístupu k využívání spektra v Evropské unii z hlediska úspor z rozsahu, rozvoje interoperabilních bezdrátových služeb a odstranění fragmentace, jež vede k nedostatečnému využití tohoto omezeného zdroje. Parlament proto vyzval k aktivní spolupráci mezi členskými státy, která jim umožní překonat překážky na vnitrostátní úrovni, a přispěje tak k účinnému (pře)rozdělení digitální dividendy.

               (3)

               Ve svých dřívějších závěrech ze dne 1. prosince 2005 Rada již vyzvala členské státy k dokončení přechodu v co největší možné míře do roku 2012.

               (4)

               Podle předpisového rámce pro elektronické komunikace by členské státy měly podporovat účinné využívání rádiového spektra a zajistit jeho efektivní řízení. V kombinaci se zásadou zlepšování právní úpravy to znamená, že rádiové spektrum musí být přidělováno takovým způsobem, aby společnosti z kulturního, hospodářského a sociálního hlediska přineslo největší užitek. Vzhledem k různorodým vnitrostátním souvislostem a předchozím podmínkám však musí být tato zásada uplatňována postupně a s dostatečnou pružností.

               (5)

               Možný společenský a hospodářský přínos budoucích služeb, které budou provozovány v rámci digitální dividendy, nelze plně realizovat, dokud nebude uvolněno rádiové spektrum využívané dříve nebo nyní pro analogové vysílání. Kromě toho je technologie pozemního digitálního televizního vysílání pro uživatele a spotřebitele za přijatelnou cenu stále dostupnější. Několik členských států již technologie analogového vysílání vypnulo a několik dalších se rozhodlo zajistit, aby do roku 2012 veškeré vysílání využívalo digitální technologie.

               (6)

               Je proto nezbytné zajistit soudržnou politiku na evropské úrovni, pokud jde o přechod na digitální technologie a vypnutí analogového vysílání, aby mohlo dojít k jejich urychlenému dokončení v souladu s původními plány některých členských států. V případech, kdy jsou za tímto účelem poskytovány státní subvence, by se tak mělo dít v souladu s pravidly pro státní podporu.

               (7)

               Současná hospodářská krize zdůraznila nezbytnost dostupnosti dostatečného rádiového spektra pro rozvoj vysokorychlostní bezdrátové infrastruktury k poskytování širokopásmových služeb, a to za účelem růstu produktivity a úspor nákladů v celém hospodářství. To je v souladu s cíli Plánu evropské hospodářské obnovy schváleného na zasedání Evropské rady dne 12. prosince 2008, který stanoví cíl 100% širokopásmového pokrytí, jehož má být dosaženo mezi lety 2010 a 2013. Jak je zdůrazněno v dokumentu o klíčových otázkách Rady ve složení pro konkurenceschopnost z března 2009, lze toho plně dosáhnout pouze za použití bezdrátových technologií, např. ve venkovských oblastech, kde je drátová infrastruktura těžko proveditelná. Včasné vypnutí analogového vysílání je tudíž zásadní k zajištění toho, aby nové služby, které umožní využití rádiového spektra uvolněného digitální dividendou, účinně přispěly k úsilí EU v oblasti hospodářské obnovy.

               (8)

               Mezinárodní dohody, včetně dohod dosažených na Regionální konferenci o radiokomunikacích (RRC-06) Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v červnu 2006 a na Světové konferenci o radiokomunikacích (WRC-07) v listopadu 2007, již zakotvily přidělení části frekvencí digitální dividendy, tj. dílčího pásma 790–862 MHz, mobilním službám, jakož i vysílacím a pevným službám na společném primárním základě od roku 2015, nebo dokonce před tímto termínem, a to v případě potřeby na základě technické koordinace s ostatními zeměmi. Kromě toho několik členských států již oznámilo, že plánuje nebo aktivně zvažuje otevření dílčího pásma 790–862 MHz pro jiné služby než vysoce výkonné pozemní vysílání.

               (9)

               S ohledem na tento vývoj je nezbytné vypracovat koordinovaný přístup k digitální dividendě v Evropské unii, aby nedošlo k roztříštěnému přístupu mezi členskými státy. V opačném případě bude zabráněno vytvoření jednotného trhu služeb a zařízení, nedojde k souvisejícím úsporám z rozsahu a digitální dividenda nebude moci účinně přispět k hospodářské obnově na úrovni EU. K dosažení tohoto cíle by Komise mimoto mohla členským státům poskytnout podporu při dvoustranném či vícestranném vyjednávání se zeměmi, které nejsou členy EU.

               (10)

               Skupina pro politiku rádiového spektra ve svém stanovisku ze dne 18. září 2009 týkajícím se digitální dividendy doporučila Evropské komisi, aby nejpozději do 31. října 2009 přijala opatření k minimalizaci nejistoty na úrovni EU, pokud jde o schopnost členských států zpřístupnit dílčí pásmo 790–862 MHz, a to za účelem podpory růstu, konkurenceschopnosti a inovací v poskytování elektronických komunikačních sítí a služeb. Rovněž vyzvala členské státy, které zpřístupňují dílčí pásmo 790–862 MHz novým nebo rozšířeným elektronickým komunikačním sítím a službám, aby uplatňovaly zejména zásady neutrality vůči službám a technologiím za podmínek, které zajistí, že služby vysílání nebudou nepříznivě ovlivněny.

               (11)

               Studie sociálně-ekonomických hledisek koordinovaného přístupu k digitální dividendě ukázaly významné sociální a hospodářské přínosy plynoucí z koordinovaného přístupu na úrovni EU k přidělení části digitální dividendy novým využitím, jako jsou širokopásmové služby ve venkovských oblastech, a obecněji zmenšování propasti v širokopásmovém připojení způsobené nedostatečnou dostupností těchto služeb.

               (12)

               Z těchto důvodů Komise v nejbližších měsících plánuje přijetí rozhodnutí, kterým se stanoví harmonizované technické požadavky pro budoucí využívání dílčího pásma 790–862 MHz pro elektronické komunikační sítě s nízkým a středním výkonem. Toto technické prováděcí opatření by mělo být přijato za pomoci Výboru pro rádiové spektrum podle článku 4 směrnice o rádiovém spektru (2). Harmonizované technické podmínky by musely být uplatňovány členským státem pouze a jedině v případě, kdy se daný členský stát rozhodne pásmo otevřít jiným než vysílacím službám.

               (13)

               S cílem připravit tuto technickou harmonizaci pověřila Komise Evropskou konferenci správ pošt a telekomunikací (CEPT), aby vymezila technické podmínky vztahující se k dílčímu pásmu 790–862 MHz, které jsou optimalizovány pro bezdrátové pevné a/nebo mobilní komunikační sítě, ale nejsou omezeny pouze na ně. CEPT tedy Komisi poskytla několik zpráv, které obsahují nejméně omezující technické podmínky a související pokyny, které se mají použít na základnové stanice a terminály provozované v dílčím pásmu 790–862 MHz, aby se zamezilo riziku škodlivých interferencí.

               (14)

               Rozvoj dílčího pásma 790–862 MHz pro vysoce výkonné vysílání v jednom členském státě by mohl vážně omezit používání části spektra digitální dividendy možnými novými uživateli v sousedních členských státech, neboť vysoce výkonné signály překonávají velké vzdálenosti a mohou způsobit škodlivé interference. Proto, aniž by členské státy musely stáhnout vysoce výkonné vysílací stanice nebo otevřít dílčí pásmo elektronickým komunikačním službám, měly by usnadnit budoucí reorganizaci dílčího pásma, aby bylo z dlouhodobé perspektivy umožněno optimální používání elektronickými komunikačními službami s nízkým a středním výkonem.

               (15)

               Je proto nezbytné, aby členské státy nezaváděly vnitrostátní opatření, která by ohrozila provádění právních předpisů Společenství, které se vztahují na toto pásmo, zejména veškerá technická harmonizační opatření pro nové elektronické komunikační služby, které mají být zavedeny v dílčím pásmu 790–862 MHz,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření, která zajistí, aby veškeré služby pozemního televizního vysílání používaly digitální přenosovou technologii a přestaly na území těchto členských států používat analogovou přenosovou technologii do 1. ledna 2012.

               2.

               Členské státy by měly podpořit regulační úsilí o harmonizované podmínky používání dílčího pásma 790–862 MHz ve Společenství pro elektronické komunikační služby jiné než služby vysílání a dodatečně k těmto službám a vyvarovat se jakéhokoli opatření, které by mohlo bránit zavádění těchto komunikačních služeb v tomto dílčím pásmu nebo je zdržovat.

               3.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 28. října 2009.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
      EVROPSKÁ KOMISE
                                     V Bruselu dne 7.6.2011
                                     SEK(2011) 802 v konečném znění
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Belgie na rok 2011
                 a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2011–2014
               {SEK(2011) 710 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
                k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala
           rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, které společně
           tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované
           hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
           a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C , , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                          CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
       začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního „evropského
       semestru“ ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie
       Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a
       v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se
       přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
       snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
       o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních
       opatření, jež budou součástí programů stability či konvergenčních programů
       a národních programů reforem.
   (5) Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (6) Dne 15. dubna 2011 Belgie předložilo svůj aktualizovaný program stability z roku
       2011 zahrnující období 2011 až 2015 a rovněž národní program reforem na rok 2011.
       Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
       současně.
   (7) V desetiletí před rokem 2008 vykazoval HDP v Belgii stálý růst v průměru 2,3 %
       ročně. V roce 2009, kdy zemi plnou silou zasáhla celosvětová hospodářská recese,
       poklesl HDP o 2,8 %. Dopad recese na zaměstnanost byl poměrně omezený. Tlumicím
       prvkem byl dočasný pokles odpracovaných hodin a hodinové produktivity práce.
       Zaměstnanost v roce 2009 klesla o 0,4 %, v roce 2010 se ale opět zvýšila.
       Nezaměstnanost však v roce 2010 vzrostla na 8,3 % oproti 7 % před recesí. Díky
       rozmachu světového obchodu došlo v roce 2010 k výraznějšímu oživení, než se
       předpokládalo – HDP vzrostl o 2,2 %. Vlivem automatických stabilizátorů
       a diskrečních opatření přijatých v reakci na krizi vzrostl schodek veřejných financí
       z 1,3 % HDP v roce 2008 na 5,9 % HDP v roce 2009.
   (8) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES)
       č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí
       rozpočtové projekce v programu, je realistický. Vychází sice z mírně nepříznivějších
       předpokladů růstu pro rok 2011, ale je vesměs v souladu s poslední prognózou útvarů
       Komise z jara 2011. Poté, co schodek za rok 2010 dosáhl 4,1 %, což je lepší výsledek,
       než se očekávalo, je cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu dále jej snižovat
       – v roce 2011 na 3,6 % a pod referenční hodnotu 3 % do roku 2012, což je lhůta pro
       nápravu nadměrného schodku stanovená Radou. Snížení schodku plánované na rok
       2011 vypadá vzhledem k poměrně opatrným ekonomickým výhledům proveditelně.
       Fiskální úsilí však nebude pravděpodobně nedosahovat Radou doporučeného ročního
       průměru 0,75 % HDP, zejména v letech 2011 a 2012, kdy by představovalo pouze 0,4,
       respektive 0,3 % HDP (ve strukturálním vyjádření). Cíle na rok 2012 a další roky,
       pokud jde o schodek, navíc nejsou podporovány specifickými nápravnými opatřeními.
       V neposlední řadě se ani neočekává, že střednědobého cíle – tedy strukturálního
       přebytku ve výši 0,5 % HDP – se podaří dosáhnout během programového období
       2011–2014.
CS                                            3                                               CS
 ---pagebreak---    (9)  Jelikož byl výsledek roku 2010 lepší, než se předpokládalo, bylo by vhodné stanovit
        ambicióznější snížení schodku za rok 2011 a rychlejší přibližování k prahu 3 % HDP,
        než se plánovalo. Bez dalších konsolidačních opatření navíc nebude možné do roku
        2012 odstranit nadměrný schodek a pokračovat v dosahování střednědobého cíle.
        Protože má Belgie již nyní značné daňové zatížení, zejména zdanění práce, měla by se
        konsolidační opatření zaměřit hlavně na výdaje.
   (10) Hospodářská a finanční krize zvrátila předchozí dlouhodobou tendenci snižování
        veřejného dluhu. Poměr dluhu k HDP vykazoval od roku 1993 (kdy dosáhl maxima
        134 % HDP a poté stále klesal až na 84 % HDP v roce 2007) klesající tendenci, po
        roce 2008 však znovu rostl a na konci roku 2010 dosáhl 96,8 % HDP. Vysoký veřejný
        dluh zůstává značným problémem, jelikož hlavně v důsledku poměrně značného růstu
        výdajů na důchody je dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet vyšší než
        průměrně v EU, což bude vytvářet další zátěž pro veřejné finance. Dlouhodobou
        udržitelnost veřejných financí by mělo zlepšit zajištění dostatečných primárních
        přebytků ve střednědobém horizontu a provedení dalších reforem systému sociálního
        zabezpečení v Belgii, zejména důchodového systému, tak aby se omezilo plánované
        zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva.
   (11) Důležitým úkolem pro Belgii je zajistit stabilní a řádně fungující finanční sektor
        schopný reagovat na potřeby reálné ekonomiky v oblasti finančního zprostředkování.
        Belgický finanční sektor tvrdě zasáhla v posledních dvou letech finanční krize, jež
        vedla k redukovaným rozvahám, vydatné státní podpoře a změnám v bankovním
        dohledu. Finanční situace bankovního sektoru je i nadále nejistá. Belgický bankovní
        sektor je navíc velmi koncentrovaný a v poměru k velikosti ekonomiky relativně
        rozsáhlý.
   (12) Zákon o „podpoře zaměstnanosti a preventivní ochraně konkurenceschopnosti“ z roku
        1996 stanoví, že vývoj mezd v Belgii by měla být v souladu s vývojem mezd ve třech
        sousedních zemích (Francie, Nizozemsko, Německo), což má udržet pod kontrolou
        náklady na pracovní sílu. Navzdory tomu však mzdy v Belgii rostly v období 2005–
        2010 rychleji než ve třech sousedních zemích, přičemž růst produktivity byl pomalejší.
        Náklady na jednotku pracovní síly v důsledku toho stoupaly v Belgii rychleji, než
        tomu bylo v sousedních zemích a než je průměr v eurozóně. Tato situace představuje
        značný problém, jelikož Belgie se zaměřuje na zboží s poměrně nízkým podílem
        technologií, a čelí tak ostré konkurenci zemí s nižšími náklady. Mzdové pravidlo sice
        pomáhá vymezit vyjednávání o mzdách, mohlo by však být ještě zdokonaleno
        zohledněním rozdílů v růstu produktivity a zajištěním účinnějšího systému zavádění
        korekcí ex post v případě, že nejsou splněny příslušné cíle.
   (13) Trh práce se vyznačuje řadou nepružných prvků, jež mají demotivující účinek na
        nástup do zaměstnání, zejména: neomezená doba poskytování dávek
        v nezaměstnanosti; vysoké skutečné mezní daňové sazby a daňové zatížení (zejména u
        zaměstnanců s nízkými mzdami; kombinace mezi odnětím dávek sociální pomoci a
        vysokým zdaněním při nástupu do zaměstnání. Starší pracovníci mají navíc několik
        možností, jak odejít z trhu práce před dovršením zákonem stanovené věkové hranice
        odchodu do důchodu (65 let). Celkovou míru zaměstnanosti a pobídky pro hledání
        práce by pomohla zlepšit další reforma aktivních politik trhu práce a jejich rozšíření na
        osoby starší 50 let. Také další postupné snižování dávek v nezaměstnanosti a
        omezování doby jejich poskytování by pro mladé pracovníky představovalo větší
        motivaci ke vstupu na trh práce. Zpřísnění kritérií pro předčasný odchod do důchodu
CS                                              4                                                 CS
 ---pagebreak---         by pomohlo přimět starší pracovníky, aby zůstali součástí aktivní pracovní síly, a starší
        pracovníky, kteří již nějakou dobu nepracovali, aby se na trh práce vrátili.
        V neposlední řadě dosahuje míra zaměstnanosti státních příslušníků třetích zemí 40,9
        %, což je mnohem méně než průměr EU.
   (14) Daňové zatížení práce v Belgii patří k nejvyšším v EU, jeho snížení by tedy přispělo
        ke zatraktivnění práce. Vzhledem ke značnému úsilí o konsolidaci, které má země
        před sebou, to však musí být vyrovnáno odpovídajícím zvýšením méně narušujících
        daní (např. spotřební daně nebo pomocí přechodu k ekologickému zdanění). Implicitní
        daňové sazby energií jsou v Belgii mnohem nižší než v sousedních zemích. Přičteme-
        li vysoké daňové zatížení práce, má Belgie nejnižší poměr ekologických daní vůči
        daním z práce v celé EU. Toto přispělo ke koexistenci vysoké nezaměstnanosti a
        poměrně značného využívání energií, v němž je obtížnější dosáhnout cílů v oblasti
        zaměstnanosti a energetické účinnosti.
   (15) Ceny řady druhů zboží a služeb jsou obecně vyšší než v jiných členských státech, což
        odráží jednak slabý konkurenční tlak, zejména v maloobchodě a v síťových odvětvích,
        a jednak slabý kontrolní rámec. V maloobchodě existují vysoké překážky pro vstup a
        provoz. jsou vysoké. Konkrétně existují nařízení omezující hospodářskou soutěž, jež
        stále omezují otevírací dobu, chrání současné provozovatele před vstupem nových
        subjektů a brání šíření nových obchodních modelů a technologií. Běžným problémem
        hospodářské soutěže v síťových odvětvích v Belgii je silné postavení současného
        provozovatele a větší překážky pro vstup než v ostatních členských státech, což
        znamená, že díky účtování vyšších cen mohou subjekty s dříve monopolním
        postavením nadále dosahovat vyšších zisků, než by mohly na konkurenčním trhu.
   (16) V souvislosti s Paktem euro plus učinily belgické orgány řadu závazků4. Tyto závazky
        se týkají čtyř oblastí paktu. Zaměřují se na opatření, jež mají snížit schodek, udržet
        ceny energií pod kontrolou a povzbudit hospodářskou soutěž, kontrolovat skutečný
        růst mezd, provést kontrolní rámec pro monitorování finančního sektoru a zavést
        opatření na zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu. Nejsou však uvedeny
        informace o opatřeních, která by měla být přijata v zájmu dosažení požadovaného cíle
        ve fiskální oblasti; ani o tom, jak se má kontrolovat skutečný růst mezd a ceny energií.
        Pokud jde o režimy předčasného odchodu do důchodu, není jasné, zda a kdy bude
        přezkoumán „generační pakt“ a jaký dopad by měl tento přezkum na konkrétní
        opatření. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v doporučení.
   (17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky
        v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu jednak jejich význam pro udržitelnou fiskální
        a sociálně-hospodářskou politiku v Belgii, jednak jejich soulad s pravidly a pokyny
        EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí
        v Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně
        EU. V tomto ohledu se Komise domnívá, že snížení schodku za rok 2011 by mohlo
        být ambicióznější a že by měla být stanovena další konsolidační opatření na rok 2012
        a další roky. S cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí bude
        zapotřebí další reforma penzijního systému. Měla by být přijata i další opatření s cílem
        posílit hospodářskou soutěž, zlepšit přístup k pracovním místům, přesunout daňové
   4
        Podrobnější informace o závazcích v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 710.
   5
        SEK(2011) 710.
CS                                                  5                                                   CS
 ---pagebreak---         zatížení práce do oblasti spotřeby a energií a rovněž otevřít další příležitosti pro
        investice a růst v odvětví služeb a v síťových odvětvích.
   (18) Na základě tohoto posouzení a také s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne
        2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada
        přezkoumala aktualizovaný program stability Belgie z roku 2011 a její stanovisko6 se
        odráží zejména v doporučení 1) a 2).
   DOPORUČUJE, aby Belgie v období 2011–2012 provedla tato opatření:
   (1)    využít současného hospodářského oživení k urychlení nápravy nadměrného schodku
          a přijmout do okamžiku rozpočtu na rok 2012 opatření k tomu nezbytná – zejména
          na straně výdajů –, tak aby bylo možno dosáhnout průměrného strukturálního úsilí ve
          výši nejméně 0,75 % HDP. Tím by se měl schodek veřejných financí nejpozději do
          roku 2012 snížit výrazně pod referenční hodnotu 3 % HDP. Zajistit pokrok při plnění
          střednědobého cíle o nejméně 0,5 % HDP ročně;
   (2)    přijmout kroky ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Zaměřit se na
          zavedení strategie, jejímž cílem bude omezení výdajů souvisejících se stárnutím
          obyvatelstva, mj. zamezením předčasného odchodu z trhu práce, tak aby došlo ke
          zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, a dále na vytvořením vazby mezi
          zákonem stanovenou věkovou hranicí odchodu do důchodu a střední délkou života;
   (3)    řešit strukturální nedostatky ve finančním sektoru, zejména dokončením
          restrukturalizace bank, jež potřebují adekvátně financovaný a životaschopný
          obchodní model;
   (4)    provést po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními zvyklostmi
          reformu systémů vyjednávání mezd a indexace mezd, jež zajistí, aby růst mezd lépe
          odrážel vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti;
   (5)    zlepšit účast na trhu práce pomocí omezení vysokého zatížení daněmi a příspěvky na
          sociální zabezpečení u pracovníků s nízkými mzdami, jež bude provedeno
          rozpočtově neutrálním způsobem, a pomocí zavedení systému, v němž bude výše
          dávek v nezaměstnanosti s délkou jejího trvání postupně klesat; přijmout kroky
          k posunu daňového zatížení práce do oblasti spotřeby a ke zvýšení ekologičnosti
          daňového systému. Zlepšit účinnost aktivních politik trhu práce tím, že se opatření
          zaměří na starší zaměstnance a zranitelné skupiny;
   6
        Na něž odkazuje čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                    6                                        CS
 ---pagebreak---    (6)     zavést opatření k posílení hospodářské soutěže v maloobchodě pomocí zmenšení
           překážek pro vstup a provoz a zavést opatření k posílení hospodářské soutěže na trhu
           s elektřinou a zemním plynem prostřednictvím zlepšování efektivnosti odvětvových
           regulačních orgánů a orgánů pro hospodářskou soutěž.
   V Bruselu dne .
                                             Za Radu
                                             předseda / předsedkyně
CS                                              7                                               CS