title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/182/ES o existenci nadměrného schodku na Slovensku

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                              V Bruselu dne 7.5.2008
                                              SEK(2008) 572 v konečném znění
                                  Doporučení pro
                            ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/182/ES o existenci nadměrného schodku na
                                    Slovensku
                               (předložená Komisí)
CS                                                                            CS
 ---pagebreak---                                              DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.         SOUVISLOSTI
   Článek 104 Smlouvy stanoví, že členské státy se vyvarují nadměrných schodků veřejných
   financí, a upravuje postup pro jejich identifikaci a nápravu. Postup při nadměrném schodku je
   blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a vyjasnění postupu při
   nadměrném schodku“1, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Ustanovení čl. 104 odst. 2
   Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně podle dvou
   kritérií, a sice: a) zda plánovaný nebo skutečný schodek veřejných financí nepřesahuje
   referenční hodnotu 3 % HDP (ledaže by poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně,
   která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze
   výjimečné a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k referenční hodnotě) a b) zda poměr
   veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu 60 % HDP
   (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě).
   V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě Komise
   poskytuje údaje pro provádění postupu při nadměrném schodku. Jako součást použití tohoto
   protokolu musí členské státy v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/932 ,3 ,4
   oznamovat dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, údaje o výši schodku veřejných
   financí a veřejném zadlužení a dalších souvisejících proměnných.
   Dne 12. května 2004 zahájila Komise v případě Slovenska postup při nadměrném schodku
   přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 na základě celkového schodku veřejných financí ve výši
   3,6 % HDP ve finančním roce 20035. Dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení
   Komise rozhodla, že Slovensko má nadměrný schodek podle čl. 104 odst. 66. Současně Rada
   rovněž na základě doporučení Komise vydala doporučení podle čl. 104 odst. 7, aby Slovensko
   odstranilo nadměrný schodek veřejných rozpočtů nejpozději do roku 20077.
   Ve svém doporučení podle čl. 104 odst. 7 doporučila Rada slovenským orgánům, aby „ve
   střednědobém rámci podnikly kroky k dosažení svého cíle věrohodného a udržitelného snížení
   schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2007, a to v souladu s cestou snižování schodku
   1
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
            s. 5).
   2
            Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
            (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
            Nejnovější oznámení Slovenska je k dispozici na adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            Slovensko využilo přechodného období pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o
            klasifikaci fondových důchodových systémů a do dubna 2006 oznamovalo údaje o schodku a zadlužení
            bez započítání čistých nákladu na svou důchodovou reformu v roce 2005 (tisková zpráva Eurostatu č.
            117/2004 ze dne 23. září 2004 o přechodném období k provedení rozhodnutí z tiskové zprávy č.
            30/2004 ze dne 2. března 2004). Jelikož se v různých dokumentech v rámci postupu při nadměrném
            schodku, zejména v rozhodnutí Rady podle čl. 104 odst. 7, plně přihlíží k dopadům rozhodnutí
            Eurostatu z března 2004, všechny údaje o schodku a zadlužení uvedené v tomto dokumentu zahrnují i
            náklady na důchodovou reformu a jsou tedy plně srovnatelné.
   5
            SEK(2004) 577.
   6
            Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 16.
   7
            Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Slovenska jsou k dispozici
            na internetové stránce:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
CS                                                          2                                                         CS
 ---pagebreak---    specifikovanou ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004 ke konvergenčnímu programu
   předloženému v květnu roku 2004“; aby „s důrazem provedly opatření plánovaná
   v konvergenčním programu z května 2004, zejména opatření týkající se dalších navrhovaných
   reforem zdravotnictví a opatření zaměřená na další racionalizaci veřejného sektoru“; aby
   „urychlily tempo změn ve finanční oblasti, pokud prováděné strukturální reformy povedou
   k vyššímu růstu, než je předpokládán v konvergenčním programu z května roku 2004,
   zejména použitím nadrozpočtových příjmů k rychlejšímu snižování schodku“; a aby
   „s ohledem na plánovaná opatření podnikly do 5. listopadu 2004 účinné kroky s cílem
   dosáhnout cílové hodnoty schodku pro rok 2005“.
   Kromě toho Rada vyzvala slovenské orgány, aby „upevnily závazný charakter tříletého
   rozpočtového rámce zavedením podrobných střednědobých výdajových stropů, které přijme
   parlament“.
   Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 5. července 2004
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                  2003         2004         2005          2006          2007
   Celkové saldo veřejných financí                 -3,6          -4,0        -3,9           -3,9         -3,0
   p.m.: Reálný růst HDP (%)                        4,2           4,1         4,3           5,0           4,7
   Zdroj: Doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu z května 2004,
   obě přijatá dne 5. července 2004.
   Dne 22. prosince 2004, tj. po uplynutí lhůty pro přijímání účinných opatření stanovené
   v doporučení Rady, přijala Komise sdělení Radě, ve kterém došla k závěru, že opatření přijatá
   do té doby byla v souladu s doporučením Rady a že v daném stádiu nebyly v rámci postupu
   při nadměrném schodku třeba žádné další kroky8. Na svém zasedání dne 18. ledna 2005 se
   Rada k tomuto hodnocení připojila.
   Podle čl. 104 odst. 12 se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada
   na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
   napraven.
   2.         POSLEDNÍ VÝVOJ SCHODKU
   Podle údajů dostupných v květnu 2004, kdy Komise zahajovala v případě Slovenska postup
   při nadměrném schodku, činil schodek za rok 2003 3,6 % HDP, přičemž jeho výše se
   v následujících letech měla pohybovat nad referenční hodnotou. Podle údajů, které poskytla
   Komise (Eurostat) a které vycházejí ze zpráv předkládaných Slovenskem před dubnem 20089,
   se v letech 2003–2005 celkový schodek veřejných financí pohyboval pod 3 % HDP, což je
   následek pozdější revize údajů (v oznámení z dubna 2007) a změny v metodice účtování
   daňových příjmů. Celkový schodek vzrostl v roce 2006 na 3,6 % HDP (zejména kvůli
   podstatnému nárůstu spotřeby vlády o 1 % HDP, předzásobení se cigaretami s ohledem na
   očekávané zvýšení spotřební daně a zvýšeným nákladům na důchodovou reformu), načež
   v roce 2007 klesl na 2,2 % HDP10.
   8
            SEK(2004) 1630.
   9
            Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008.
   10
            Poměr schodku k HDP je obvykle revidován – směrem nahoru či dolů – po zveřejnění prvního výsledku
            v jarním oznámení. Pro členské státy EU jako celek jsou úpravy obvykle relativně malé a v průměru se
            jen nepodstatně odchylují od nuly. V případě Slovenska je s ohledem na rozdíl mezi aktuálně
CS                                                        3                                                      CS
 ---pagebreak---    V roce 2005 byla spuštěna důchodová reforma, jež měla vliv na sociální příspěvky, jelikož 9
   % hrubé mzdy se odvádí do fondového (druhého) důchodového pilíře. Vzhledem k vysokému
   zájmu veřejnosti o tento pilíř a postupnému přechodu vzrostly tyto převody příjmů odhadem
   z 0,8 % HDP v roce 2005 na 1,2 % HDP v roce 2006 a 1,3 % HDP v roce 2007.
   Slovensko se zavázalo postupně zvyšovat daně z cigaret až na minimální úroveň požadovanou
   EU, což vyústilo ve zvýšení daní v květnu 2004, lednu 2006 a lednu 2008, přičemž na
   prosinec 2008 se plánuje totéž. Dosud před každým zvýšením došlo na různých úrovních
   distribučního řetězce k rozsáhlému předzásobení se cigaretami. To vedlo k mimořádným
   daňovým příjmům ve výši zhruba 0,1 % HDP v roce 2003, 0,3 % HDP v roce 2005 a 0,5 %
   HDP v roce 2008, které v následujícím roce vystřídal odpovídající výpadek příjmů. Slovensko
   má mimoto pohledávky vůči několika jiným zemím. V letech 2003, 2005 a 2007 mělo zrušení
   některých pohledávek dopad na zvýšení schodku o 0,4 %, 0,9 % a 0,1 % HDP.
   Vzhledem k tomu, že schodek v roce 2003 byl nižší, než se předpokládalo, celkový schodek
   se vyvíjel tak, že byla dodržena lhůta k nápravě nadměrného schodku, kterou stanovila Rada
   ve svém doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy, i když způsob konsolidace byl značně
   rozdílný. Jde zejména o rok 2007, kdy celkový schodek klesl téměř o 1½ % HDP na 2,2 %
   HDP. K fiskální konsolidaci přispěl dynamický růst HDP, zaměstnanosti a příjmů, díky
   čemuž se poměr výdajů k HDP snižoval rychleji než poměr příjmů k HDP. Snížení poměru
   výdajů k HDP ze 40,2 % HDP v roce 2003 na 36,9 % HDP v roce 2007 bylo dosaženo rovněž
   díky omezení a reformám výdajů, které zahrnovaly omezení sociálních dávek a podpory
   v nezaměstnanosti, zpřísnění podmínek pro předčasný odchod do důchodu a postupné
   zvyšování věku odchodu do důchodu. Vznik Národní dálniční společnosti v roce 2005
   umožnil vládě financovat výstavbu dálnic částečně prostřednictvím půjček soukromého
   sektoru. V roce 2004 byla zahájena rozsáhlá daňová reforma, díky které došlo na straně
   příjmů k posunu těžiště z daní z příjmů směrem ke spotřebním daním. Spolu s důchodovou
   reformou z roku 2005 přispěla k snížení poměru příjmů k HDP ze 37,4 % HDP v roce 2003
   na 34,7 % HDP v roce 2007.
   Výsledný schodek v roce 2007 byl nižší než oficiální cíl, jenž byl stanoven v aktualizaci
   konvergenčního programu z prosince 2006 a činil 2,9 % HDP. Tento dobrý výsledek je
   způsoben nad očekávání rychlým růstem HDP a zaměstnanosti, nižší mírou spolufinancování
   k prostředkům EU, než se kterou se původně v rozpočtu počítalo, a nečekaně rozsáhlým
   předzásobením se cigaretami na konci roku 2007 v reakci na zvýšení spotřební daně z tabáku
   v lednu 2008, jež vedlo k dodatečným příjmům ve výši ½ % HDP a ne ¼ % HDP, jak
   předpokládal program.
           oznámeným schodkem pro rok 2007 a referenční hodnotou schodku jen málo pravděpodobné, že
           případná budoucí revize národních účtů by zvýšila míru schodku v roce 2007 na úroveň překračující 3
           % HDP. Skutečnost, že ještě není dořešeno odvětvové vymezení institucí státní správy na Slovensku
           (zejména náležitá odvětvová klasifikace subjektů v oblasti zdravotnictví, jako např. nemocnice a
           zdravotní pojišťovny ve státním i podnikovém sektoru), nepřestavuje pro budoucí revize rozpočtu žádná
           významnější rizika (korekce směrem nahoru či dolů). I když podrobná data nejsou k dispozici, existují
           náznaky, že překlasifikování subjektů v rámci státního sektoru i mimo něj ve smyslu pravidel ESA95
           bude mít na finanční saldo jen velmi malý vliv. (Viz zjištění Eurostatu z návštěvy Slovenska ve dnech
           A0. a 11. března 2008:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
           L, brzy k dispozici).
CS                                                        4                                                      CS
 ---pagebreak---    Období konjunktury a zisky z růstu, které přinesly strukturální reformy, však nebyly pro
   fiskální konsolidaci využity v plném rozsahu. V důsledku toho se strukturální schodek
   (tj. cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) zvýšil ze
   zhruba 1½ % HDP na přibližně 3 % HDP v roce 2006, načež došlo v roce 2007 k jeho snížení
   na 2½ % HDP. Na zhoršení strukturálního schodku11 má ovšem podíl i druhý fondový
   důchodový pilíř zavedený v roce 2005.
   3.         PŘEDPOVĚDI SCHODKU NA ROK 2008 A DALŠÍ OBDOBÍ
   Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se celkový schodek v roce 2008 sníží na 2 %
   HDP, načež má v roce 2009 dojít k jeho zvýšení na 2,3 % (za obvyklého předpokladu, že
   nedojde ke změnám politiky), a to v souvislosti s výrazným zpomalením růstu HDP, který
   ovšem i tak zůstane velmi silný, a zpomalením růstu zaměstnanosti. Předpokládá se, že
   opatření na zvýšení příjmů zahrnutá v rozpočtu na rok 2008, jako je např. rozšíření základu
   pro daň z příjmu právnických a fyzických osob nebo zvýšení maximálního limitu pro
   příspěvky na sociální zabezpečení, přinesou v roce 2008 dodatečné příjmy v přibližné výši ¼
   % HDP. Výpadek příjmů způsobený předzásobením se cigaretami v roce 2007 bude
   pravděpodobně do značné míry vyrovnán skupováním cigaret, ke kterému dojde v důsledku
   mírného zvýšení spotřební daně plánovaného na konec roku 2008. Kromě toho by výsledkem
   dočasného otevření druhého důchodového pilíře v první polovině roku 2008, jež umožňuje
   stávajícím účastníkům z pilíře vystoupit a novým účastníkům do něj vstoupit, měly být
   jednorázové příjmy ve výši zhruba 0,1 % HDP, protože úspory nahromaděné v předchozích
   letech v druhém pilíři budou v případě odchodu účastníka z pilíře převedeny do pilíře
   průběžného financování. Na straně výdajů by měly i nadále značně narůstat zemědělské
   dotace. Hlavním důvodem očekávaného zhoršení v roce 2009 je podle jarní prognózy
   pravděpodobný výpadek příjmů ve výši přibližně ½ % HDP, který bude způsoben výše
   zmíněným masivním předzásobením se cigaretami v roce 2008.
   Zatímco předpověď na rok 2008 se shoduje s posledním oficiálním cílem, který činí 2 % HDP
   (a který stanovilo ministerstvo financí v únoru 2008 v reakci na stanovisko Rady z února 2008
   k aktualizovanému konvergenčnímu programu z listopadu 2007), předpověď na rok 2009
   počítá se schodkem značně vyšším, než byla poslední vnitrostátní cílová hodnota ve výši 1,7
   % HDP (stanovená v dubnu 2008 v hlavních bodech pro návrh nového rozpočtu), k čemuž
   ještě neexistují konkrétní opatření.
   Očekává se, že strukturální schodek se mezi roky 2007 a 2008 zvýší přibližně z 2½ % HDP na
   2¾ % HDP, což je v rozporu s Paktem o stabilitě a růstu, jenž stanoví, že meziroční zlepšení
   strukturálního salda v eurozóně a v členských státech zapojených do ERM II by mělo
   představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek
   by změny měly být větší. Za obvyklého předpokladu, že nedojde ke změnám politiky, počítá
   prognóza na rok 2009 s dalším zhoršením strukturálního schodku přibližně do výše 3 % HDP,
   a to zejména kvůli výpadku příjmů souvisejícímu s předzásobením se cigaretami.
   11
            V souladu s čl. 2 odst. 7 nařízení (ES) č. 1467/97 by se při rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci
            nadměrného schodku mělo přihlížet k čistým nákladům důchodové reformy zavádějící vícepilířový
            systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal
            a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě. Jelikož od roku 2007 byl celkový schodek
            veřejných financí nižší než 3% referenční hodnota, není třeba použití tohoto článku zvažovat.
CS                                                         5                                                         CS
 ---pagebreak---    Podle stanoviska Rady12 z února 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu
   z listopadu 2007 se orientace rozpočtové politiky popsaná v programu nezdá dostatečná k
   tomu, aby bylo do konce programového období (2010) dosaženo střednědobého cíle, tedy
   strukturálního schodku těsně pod 1 % HDP, jak to program předpokládá. Kromě toho dospěla
   Rada k závěru, že předpokládaná změna strukturálního salda pro rok 2008 není v souladu
   s Paktem o stabilitě a růstu a měla by být ambicióznější.
   4.        VÝVOJ A PROGNÓZY DLUHU
   Na postupném poklesu míry zadlužení ze 42,4 % HDP v roce 2003 na 29,4 % HDP v roce
   2007, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP, se podílely zejména příjmy
   z privatizace. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se bude hrubý veřejný dluh v daném
   období víceméně držet na stejné úrovni (při nezměněné politice).
   5.        ZÁVĚRY
   Podle údajů dostupných v květnu 2004 činil schodek za rok 2003 3,6 % HDP, přičemž jeho
   výše se v následujících letech měla pohybovat nad referenční hodnotou. Z posledních údajů
   vyplývá, že schodek veřejných financí se v letech 2003–2005 pohyboval pod 3 % HDP, načež
   se v roce 2006 zvýšil na 3,6 %, a to zejména kvůli podstatnému nárůstu spotřeby vlády.
   V roce 2007 klesl celkový schodek na 2,2 %. V roce 2006 došlo ke zhoršení strukturálního
   salda, tj. salda cyklicky očištěného bez jednorázových a jiných prozatímních opatření, o
   zhruba 2 % HDP, avšak v roce 2007 došlo k jeho opětovnému zlepšení o zhruba ½ % HDP.
   Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se celkový schodek v roce 2008 sníží na 2,0 %
   HDP a v roce 2009 při nezměněné politice zvýší na 2,3 %. Toto naznačuje, že se schodek
   snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem.
   Hrubé veřejné zadlužení se snížilo z 42,4 % HDP v roce 2003 na 29,4 % v roce 2007, což je
   výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se
   při nezměněné politice bude míra zadlužení v daném období víceméně držet na stejné úrovni.
   Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl na Slovensku napraven. Komise
   proto doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Slovensku.
   12
           Úř. věst. C 49, 22.2.2008, s. 44.
CS                                                6                                           CS
 ---pagebreak---    Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2003–2009
                                                     2003 2004 2005 2006 2007              2008             2009
   v % HDP, není-li uvedeno jinak                                                    KOM KP(2) KOM(3) KP(2)
                                                                                -2,3             -1,8
   Celkové saldo veřejných financí                   -2,7 -2,4 -2,8 -3,6 -2,2         -2,0             -2,3
                                                                                (-2,0)           (-1,7)
   - Celkové příjmy                                  37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3             33,0   33,8      31,8
   - Celkové výdaje                                  40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3             35,3   36,1      33,7
     Z nichž:     - úrokové výdaje                    2,5  2,2   1,7     1,5   1,4     1,4      1,4     1,4      1,5
                   - tvorba hrubého fixního kapitálu 2,6   2,4   2,1     2,2   1,9     1,9      1,8     1,9      1,4
   Náklady na důchodovou reformu                      0,0  0,0   0,8     1,2   1,3     1,3      1,3     1,3      1,3
   Zásobení se cigaretami (čistý dopad)               0,1 -0,1 0,3 -0,3 0,5           -0,1    neuv.    -0,4    neuv.
   Primární saldo                                    -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8         -0,6     -0,9    -1,0     -0,3
   Jednorázová a prozatímní opatření                 -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1            0,1      0,1     0,0      0,0
   Strukturální saldo(1)                             -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6         -2,8     -3,1    -3,1     -2,4
   Strukturální primární saldo(1)                     1,1  0,8   0,8 -1,7 -1,2        -1,5     -1,7    -1,7     -0,9
   Hrubý veřejný dluh                                42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2             30,8   29,7      30,5
   Pm        Reálný růst HDP (%)                      4,8  5,2   6,6     8,5 10,4      7,0      6,8     6,2      5,8
   Pm        Mezera výstupu                          -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9           2,7      2,3     2,5      2,1
   (1)
              Cyklicky očištěné (primární) saldo bez jednorázových a prozatímních opatření.
   (2)
              Cyklicky očištěná a strukturální salda a mezery výstupu podle programu podle výpočtů útvarů Komise na
              základě informací uvedených v programu.
   (3)
              Neočekávají se žádné změny politiky.
   Zdroje: Prognóza útvarů Komise z jara 2008 (KOM) a aktualizace konvergenčního programu z listopadu 2007
              (KP), v závorkách jsou uvedeny poslední vnitrostátní cíle stanovené v únoru a dubnu 2008.
CS                                                          7                                                         CS
 ---pagebreak---                                                  Doporučení pro
                                           ROZHODNUTÍ RADY,
        kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/182/ES o existenci nadměrného schodku na
                                                    Slovensku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Rozhodnutím Rady 2005/182/ES13 bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
          odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že na Slovensku existuje nadměrný schodek. Rada
          uvedla, že schodek veřejných financí činil v roce 2003 3,6 % HDP, a přesahuje tak
          referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, tj. 3 % HDP.
   (2)    Dne 5. července 2004 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4
          nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
          postupu při nadměrném schodku14 doporučení založené na doporučení Komise
          a určené Slovensku, aby nejpozději do konce roku 2007 nadměrný schodek odstranilo.
          Doporučení bylo zveřejněno.
   (3)    Podle čl. 104 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
          zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotyčném členském státě byl
          napraven.
   (4)    V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku, připojeným ke Smlouvě,
          poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. Jako součást
          použití tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných
          financí a veřejného zadlužení a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to
          před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze
          dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku,
          připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství15.
   13
          Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 16.
   14
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005,
          s. 5).
   15
          Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005
          (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
CS                                                        8                                                         CS
 ---pagebreak---    (5) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES)
       č. 3605/93 na základě oznámení údajů Slovenskem před 1. dubnem 2008 a podle
       prognózy útvarů Komise z jara 2008 jsou oprávněné následující závěry:
         –    Z revizí údajů provedených po rozhodnutí Rady z roku 2004 o existenci
              nadměrného schodku vyplývá, že v letech 2003–2005 byl celkový schodek
              veřejných financí nižší než 3 % HDP. V roce 2006 vzrostl na 3,6 % HDP
              a následně klesl na 2,2 % HDP, což je méně, než činí referenční hodnota 3 %
              HDP. Cíl stanovený v aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2006
              činil přitom 2,9 % HDP.
         –    K fiskální konsolidaci přispěl dynamický růst HDP, zaměstnanosti a příjmů,
              díky čemuž se poměr výdajů k HDP snižoval rychleji než poměr příjmů
              k HDP. Snížení poměru výdajů k HDP bylo dosaženo rovněž díky omezením
              a reformám výdajů, např. podstatnému omezení sociálních dávek. Období
              konjunktury a zisky z růstu, které přinesly strukturální reformy, však nebyly
              pro fiskální konsolidaci využity v plném rozsahu. V důsledku toho se
              strukturální schodek (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných
              prozatímních opatření) odhadem zvýšil ze zhruba 1½ % HDP v roce 2003 na
              přibližně 3 % HDP v roce 2006, načež došlo v roce 2007 k jeho snížení na 2½
              % HDP. Avšak do určité míry lze strukturální zhoršení vysvětlit zaváděním
              druhého fondového důchodového pilíře v roce 2005. Převody do tohoto pilíře
              odhadem vzrostly z 0,8 % HDP v roce 2005 na 1,2 % a 1,3 % HDP v letech
              2006 a 2007. Nadto každé zvýšení daní z cigaret, kterému na různých úrovních
              distribučního řetězce předcházelo rozsáhlé předzásobení se cigaretami, vedlo
              k rozsáhlým mimořádným daňovým příjmům v letech 2003, 2005 a 2007
              a odpovídajícím výpadkům příjmů vždy rok poté.
         –    Pro rok 2008 předpokládá prognóza útvarů Komise z jara 2008 další snižování
              celkového schodku na 2,0 % HDP, zejména díky perspektivě silného růstu
              a opatřením na zvýšení příjmů, jako je rozšíření základu pro daň z příjmu
              právnických a fyzických osob a zvýšení maximálního limitu na sociální
              příspěvky. To je v souladu s oficiálním cílem schodku ve výši 2,0 % HDP
              stanoveným v únoru 2008. Pro rok 2009 předpokládá jarní prognóza při
              nezměněné politice zvýšení schodku na 2,3 % HDP. Toto naznačuje, že se
              schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným
              a udržitelným způsobem. Předpokládá se, že strukturální saldo se zhorší
              přibližně o ¼ procentního bodu HDP v roce 2008 a při nezměněné politice
              přibližně o ¼ procentního bodu v roce 2009. To je třeba posuzovat na základě
              nutnosti dosáhnout pokroku, pokud jde o střednědobý cíl stavu rozpočtů, což je
              v případě Slovenska strukturální schodek těsně pod 1 % HDP.
         –    Veřejný dluh je nadále značně nižší než referenční hodnota 60 %         HDP,
              přičemž mezi lety 2003 a 2007 klesl ze 42,4 % na 29,4 % HDP.            Podle
              prognózy útvarů Komise z jara 2008 se při nezměněné politice             bude
              předpokládaná míra zadlužení v daném období víceméně držet na           stejné
              úrovni.
   (6) Podle názoru Rady byl nadměrný schodek na Slovensku napraven a rozhodnutí
       2005/182/ES by proto mělo být zrušeno,
CS                                            9                                              CS
 ---pagebreak---    PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                            Článek 1
   Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl na Slovensku napraven.
                                            Článek 2
   Rozhodnutí 2005/182/ES se zrušuje.
                                            Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.
   V Bruselu dne
                                             Za Radu
                                             předseda / předsedkyně
CS                                             10                                CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o úmluvě o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Začleňování mechanismu urovnávání sporů mezi investorem a státem (ISDS) do dohod o obchodu a investicích se v posledních letech stalo předmětem rostoucí veřejné kontroly i pochybností. S tímto mechanismem, který stojí na principech arbitráže, je totiž spojována řada problémů. Patří k nim chybějící nebo nedostatečná legitimnost, konzistentnost a transparentnost ISDS a rovněž chybějící možnost přezkumu.

                  Unie se tato omezení snaží od roku 2015 odstraňovat institucionalizováním systému pro řešení sporů z investic, a to tak, že do svých dohod o obchodu a investicích začleňuje systém soudů pro investice (ICS). Protože však jde o dvoustranný systém, nedokáže uvedené problémy zcela odstranit. Začlenění systémů soudů pro investice do dohod Unie s sebou navíc nese náklady v podobě administrativní zátěže a dopadů na rozpočet.

                  Iniciativa týkající se mnohostranného soudu pro investice si klade za cíl zřídit rámec pro řešení mezinárodních sporů z investic
                     1
                  , který bude stálý, nezávislý a legitimní, který bude předvídatelný z hlediska konzistentnosti judikatury, který umožní odvolání proti rozhodnutím, který bude nákladově efektivní, který bude fungovat transparentně a účinně a který umožní intervence třetích stran (mimo jiné např. zainteresovaných environmentálních nebo odborových organizací). Nezávislost soudu by měly zaručit přísné požadavky na etiku a nestrannost, jmenování rozhodců bez možnosti prodloužení mandátu, zaměstnávání rozhodců na plný pracovní úvazek a nezávislý jmenovací mechanismus.

                  Iniciativa se bude týkat pouze procesních záležitostí. Věci jako rozhodné právo nebo výkladové normy, včetně zajištění konzistentnosti s dalšími mezinárodními závazky (plynoucími např. z úmluv Mezinárodní organizace práce a OSN), budou řešeny v základních dohodách o investicích, kterými se mnohostranný soud pro investice bude řídit.

                  Snahou této iniciativy je sladit politiku Unie v oblasti řešení sporů z investic s přístupem Unie v jiných oblastech mezinárodní správy a urovnávání mezinárodních sporů preferujícím mnohostranná řešení. Tato iniciativa není součástí Programu Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT).

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Koncepční dokument Komise z května 2015 „Investování v době TTIP a dále – cesta k reformě – Posílení práva regulovat a odklon od současného modelu arbitráže ad hoc k investičnímu soudu“
                     2
                   představil dvoukrokový přístup k reformě tradičního systému urovnávání sporů mezi investorem a státem. Prvním krokem bylo zahrnutí institucionalizovaného systému soudů pro řešení sporů z investic do budoucích dohod Unie o obchodu a investicích (tj. systém soudů pro investice). V druhém kroku se Unie měla dopracovat ke zřízení mnohostranného soudu pro investice. Tento mnohostranný soud by měl nahradit všechny dvoustranné systémy soudů pro investice obsažené v dohodách Unie o obchodu a investicích a umožnit Unii, jejím členským státům a partnerským zemím nahradit ustanovení o urovnávání sporů mezi investorem a státem ve stávajících dohodách o investicích přístupem k mnohostrannému soudu pro investice.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Toto doporučení je v souladu se sdělením Komise „Obchod pro všechny“
                     3
                   z října 2015, ve kterém je uvedeno, že souběžně s dvoustrannými aktivitami bude Komise „ve spolupráci se svými partnery usilovat o dosažení shody ohledně plně funkčního stálého mezinárodního soudu pro investice“.

                  Když Komise dne 12. listopadu 2015 zveřejnila návrh EU na znění ustanovení Transatlantického obchodního a investičního partnerství (TTIP) o ochraně investic a urovnávání sporů z investic, uvedla, že „začne společně s dalšími zeměmi pracovat na zřízení stálého mezinárodního soudu pro investice. […] To by vedlo k úplnému nahrazení „starého mechanismu“ urovnávání sporů mezi investorem a státem moderním, efektivním, transparentním a nestranným systémem řešení mezinárodních investičních sporů“
                     4
                  .

                  Doporučení je v souladu rovněž s diskusním dokumentem Komise z května 2017 o využití potenciálu globalizace
                     5
                  , který na tuto iniciativu výslovně odkazuje: „Protože spory [o zahraniční investice] by již neměli řešit rozhodci v rámci tzv. urovnávání sporů mezi investorem a státem, navrhla Komise zřídit tzv. mnohostranný tribunál pro investice, kterým by vznikl spravedlivý a transparentní mechanismus“.

                  A konečně když Rada přijímala rozhodnutí o schválení podpisu dohody CETA, prohlásila, že „podporuje záměr Evropské komise usilovat o zřízení mnohostranného tribunálu pro investice, který nahradí dvoustranný systém zavedený dohodou CETA, zřízený v souladu s postupem stanoveným v dohodě CETA“
                     6
                  .

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) Komise podává Radě doporučení a Rada přijme rozhodnutí, kterým dá zmocnění k zahájení jednání a jmenuje vyjednavače Unie. Podle čl. 218 odst. 4 SFEU pak Rada může vyjednavači vydávat směrnice.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) se zásada subsidiarity nepoužije v oblastech výlučné pravomoci EU.

                  Pokud jde o ochranu investic, má Unie zčásti výlučnou a zčásti sdílenou pravomoc.

                  Podle článku 3 SFEU má Unie výlučnou pravomoc v oblasti společné obchodní politiky. Podle článku 207 SFEU jsou součástí společné obchodní politiky Unie přímé zahraniční investice i možnost sjednávat a uzavírat mezinárodní dohody týkající se přímých zahraničních investic.

                  V posudku 2/15 týkajícím se Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Singapurem Soudní dvůr potvrdil, že Unie má na základě článku 207 SFEU výlučnou pravomoc nad hmotněprávními standardy ochrany obvykle zahrnutými v dohodách o investicích v rozsahu, v jakém se tyto standardy vztahují na přímé zahraniční investice
                     7
                  . Ve stejném posudku Soudní dvůr také objasnil, že v případě nepřímých investic je pravomoc nad těmito hmotněprávními standardy sdílena Unií a členskými státy.

                  V tomtéž posudku 2/15 Soudní dvůr dále objasnil, že pravomoc ohledně urovnávání sporů mezi investorem a státem (ve vztahu k jak přímým zahraničním investicím, tak nepřímým investicím) je sdílena Unií a jejími členskými státy v rozsahu, v jakém členské státy musí v určitých sporech jednat jako žalovaná strana.

                  Unie je společně s členskými státy stranou dohod ustanovujících tradiční urovnávání sporů mezi investorem a státem (Smlouva o energetické chartě, ECT) nebo systém soudů pro investice (Komplexní hospodářská a obchodní dohoda mezi EU a Kanadou, CETA) a ve sporech vzešlých z těchto dohod může být žalovanou stranou. Komise kromě toho vyjednává několik dalších dohod o volném obchodu a samostatných investičních dohod zahrnujících systém soudů pro investice. Předpokládá se přitom, že alespoň v několika sporech vzešlých z těchto dohod se Unie stane žalovanou stranou.

                  Účast Unie na připravované úmluvě je tudíž nezbytná, aby se do oblasti působnosti úmluvy dostaly spory vzešlé z výše uvedených dohod, ve kterých bude Unie žalovanou stranou.

                  Stávající dohody zahrnující mechanismus ISDS nebo ICS, jichž je Unie stranou (ECT a CETA), stanoví, že v určitých případech budou stranou žalovanou členské státy. Budoucí dohody zahrnující systém soudů pro investice by pak podobně mohly stanovit, že v určitých sporech budou žalovanou stranou členské státy. Nařízením č. 1219/2012
                     8
                   navíc Unie zmocnila členské státy k tomu, aby uzavřely nebo zachovaly v platnosti téměř 1 400 dvoustranných dohod o investicích, které zahrnují tradiční mechanismus urovnávání sporů mezi investorem a státem. Z těchto důvodů musí mnohostrannou reformu řešení sporů z investic, se kterou počítá tato iniciativa, podpořit vedle Unie také členské státy.

               •Proporcionalita

                  Toto doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o úmluvě o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic nejde nad rámec toho, co je nutné k dosažení příslušných cílů politiky.

                  V souladu se zásadou proporcionality byla posouzena všechna vhodná řešení s cílem posoudit pravděpodobnou účinnost takové intervence. Podrobně jsou uvedena ve zprávě o posouzení dopadů.

               •Volba nástroje

                  Doporučení Komise pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání je v souladu s čl. 218 odst. 3 SFEU, který stanoví, že Komise podává Radě doporučení a Rada přijme rozhodnutí, kterým dá zmocnění k zahájení jednání.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Přezkum mechanismu urovnávání sporů mezi investorem a státem se provádí periodicky v kontextu Smlouvy o energetické chartě a Unie a členské státy jako smluvní strany se jej aktivně účastní. Ačkoli prioritou Unie v rámci přezkumu Smlouvy o energetické chartě je nadále modernizace ochrany investic včetně urovnávání sporů, upřednostňovaným směrem reformy urovnávání sporů z investic je mnohostranná reforma, kterou představuje tato iniciativa.

                  Pokud jde o systém soudů pro investice, jeho hodnocení zatím neproběhlo, neboť byl zaveden teprve nedávno.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Komise během posuzování dopadů aktivně spolupracovala se zúčastněnými stranami a provedla komplexní konzultaci.

                  Od 21. prosince 2016 do 15. března 2017 provedla Komise online veřejnou konzultaci, která byla zahájena na internetových stránkách GŘ pro obchod a vyvěšena na internetové stránce EU Survey (online nástroj Komise pro veřejné konzultace). Zúčastněné strany byly požádány o odpovědi na otázky, které se týkaly mimo jiné problémů a možných řešení, technických aspektů takových řešení a možných dopadů. Konzultace ukázala celkově širokou podporu mnohostranné reformy urovnávání sporů z investic, jak je popsána v této iniciativě, ačkoli některé otázky, zejména pokud jde o technické aspekty, zůstaly.

                  Jednotlivé odpovědi na veřejnou konzultaci byly zveřejněny na internetové stránce konzultace. Souhrnná zpráva o online veřejné konzultaci a o dalších činnostech Komise v souvislosti s konzultací se zúčastněnými stranami tvoří přílohu zprávy o posouzení dopadů.

               •Posouzení dopadů

                  Bylo provedeno posouzení dopadů mnohostranné reformy urovnávání sporů z investic včetně možného zřízení mnohostranného soudu pro investice. Zpráva o posouzení dopadů a souhrnný přehled, jakož i kladné stanovisko Výboru pro kontrolu regulace jsou přiloženy k tomuto doporučení.

                  Poněvadž iniciativa týkající se mnohostranného soudu pro investice řeší pouze procesní pravidla (tj. urovnávání sporů), a nikoli hmotněprávní pravidla (která jsou obsažena v základních dohodách o investicích), neočekává se, že bude mít relevantní environmentální či sociální dopady.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Mnohostranný soud pro investice zmenší administrativní zátěž související s urovnáváním sporů z investic, a to tak, že na všechny spory uplatní centralizovaný soubor procesních pravidel. Investoři bez ohledu na svoji velikost či obrat tak budou mít zajištěn přístup k legitimnímu, nezávislému a efektivnímu systému řešení mezinárodních sporů z investic. Malé a střední podniky, které nedosahují vysokých obratů, budou moci využít další pomoc. Očekává se, že jednání tohoto soudu budou kratší, a pro investory tudíž oproti tradičnímu, nereformovanému systému méně nákladné. Vyšší předvídatelnost a konzistentnost výkladu hmotněprávních ustanovení o investicích navíc přispěje k menšímu počtu sporů.

               •Základní práva

                  V souladu s čl. 21 odst. 1 SEU bude činnost Unie spočívat na zásadách demokracie, právního státu, lidských práv a základních svobod tak, jak se vztahují k této iniciativě, a zejména článku 47 Listiny základních svobod.

                  Činnost Unie na mnohostranné úrovni nemůže oslabit úroveň ochrany základních práv v Unii. Záměrem mnohostranného soudu pro investice je vytvořit další nápravný mechanismus podle mezinárodního práva pro vymáhání závazků, které státům ukládají mezinárodní dohody. Nejsou jím tedy dotčena stávající práva zahraničních investorů podle domácího práva Unie a zákonů členských států ani nápravné mechanismy pro vymáhání těchto práv podle domácího práva.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  V této fázi není možné přesně vyčíslit finanční dopady této iniciativy, neboť klíčové prvky mnohostranného soudu pro investice nebyly dosud na mnohostranné úrovni vyjednány. Předpokládá se, že tato iniciativa bude méně nákladná než alternativa, tedy ponechat systém soudů pro investice ve vyjednaných nebo vyjednávaných dohodách a stávající systém. Na základě předpokladů bylo provedeno několik výpočtů, které jsou uvedeny ve zprávě o posouzení dopadů.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Až bude mnohostranný soud fungovat, bude jej Komise pravidelně monitorovat. Bude také pravidelně provádět audit finančních příspěvků Unie na náklady soudu. Hodnocení fungování mnohostranného soudu pro investice bude provedeno až po době dostatečně dlouhé na to, aby byly k dispozici smysluplné údaje. Zpráva o posouzení dopadů, která je uvedena v příloze, obsahuje další podrobnosti o zamýšleném monitorování a hodnocení.

               •Procedurální hlediska

                  Komise vítá skutečnost, že členové Rady Evropské unie se společně se svými parlamenty stále více angažují v rané fázi obchodních jednání v souladu se svou institucionální praxí. Komise členy Rady Evropské unie vyzývá, aby postupovali stejně, také pokud jde o toto doporučení pro rozhodnutí Rady, a náležitě při tom zohlednili rozhodnutí Rady 2013/488/EU o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
                     9
                  .

               Komise zveřejní toto doporučení a jeho přílohu ihned po jeho přijetí.

               Komise doporučuje, aby směrnice pro jednání byly zveřejněny ihned po jejich přijetí.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o úmluvě o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               VZHLEDEM K TOMU, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření úmluvy mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a dalšími zainteresovanými zeměmi o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Unie zahájila jednání o úmluvě o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic.

               Článek 2

               Jednání proběhnou v souladu se směrnicemi pro jednání uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí a jeho přílohy budou zveřejněny ihned po jejich schválení.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Spory plynoucí z dvoustranných dohod o investicích uzavřených mezi členskými státy EU a spory mezi investorem z členského státu a členským státem v rámci Smlouvy o energetické chartě jsou mimo rámec této iniciativy. Tento druh dohod považuje Komise za neslučitelný s právem Unie.

                     (2)
                  K dispozici (v angličtině) na adrese
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  K dispozici na adrese
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154153.pdf
                  .

                     (4)
                  Viz
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  K dispozici na adrese
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_cs.pdf
                  .

                     (6)
                  Prohlášení č. 36 vložené do zápisu z jednání Rady při příležitosti jejího přijetí rozhodnutí o schválení podpisu dohody CETA. Brusel, 27. října 2016.

                     (7)
                  Posudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. května 2017, C-2/15, EU:C:2017:376, vydaný na základě čl. 218 odst. 11 SFEU o pravomoci Evropské unie uzavřít dohodu o volném obchodu se Singapurem.

                     (8)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1219/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi (Úř. věst. L 351, 20.12.2012, s. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro rozhodnutí Rady
            o zmocnění k zahájení jednání o úmluvě o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               PŘÍLOHA

               Ohledně procesní stránky jednání:

               1.Unie usiluje o to, aby postup jednání o úmluvě umožnil všem zemím a mezinárodním organizacím, které projeví zájem, účinně se účastnit jednání a budování konsensu.

               2.Unii v průběhu jednání zastupuje Komise. V souladu se zásadami loajální spolupráce a jednoty vnějšího zastupování stanovenými ve Smlouvách koordinují Unie a členské státy Unie účastnící se jednání v průběhu jednání svou činnost a jednají podle toho.

               3.Jednání jsou vedena pod záštitou Komise OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL). V případě hlasování členské státy, které jsou členem Komise OSN pro mezinárodní obchodní právo, uplatňují svoje hlasovací právo v souladu s těmito směrnicemi a dříve dohodnutými postoji EU.

               4.Unie usiluje o to, aby jednání byla vedena transparentně, aby, bude-li to možné, byla přenášena audio- nebo web-streamingem a aby představitelé organizací občanské společnosti dostali příležitost zúčastnit se diskusí jako akreditovaní pozorovatelé.

               Ohledně věcné stránky jednání:

               5.Úmluva by Unii měla umožnit postupovat spory vzniklé v rámci dohod, jichž Unie je nebo bude stranou, pravomoci mnohostranného soudu. Unie by tudíž měla být v pozici, aby se mohla stát stranou úmluvy, a ustanovení úmluvy by měla být redigována tak, aby je Evropská unie mohla účinně využívat.

               6.Úmluva by měla také členským státům Unie a třetím zemím umožnit postupovat spory vzniklé v rámci dohod, jichž jsou nebo budou stranou, pravomoci mnohostranného soudu
                  1
               .

               7.Základním mechanismem úmluvy by mělo být to, že pravomoc mnohostranného soudu se vztahuje na dvoustrannou dohodu tehdy, pokud se obě strany dohody dohodly na tom, že spory vzniklé v rámci dohody postoupí pravomoci mnohostranného soudu. V případě mnohostranných dohod by úmluva měla dvěma nebo více stranám takové dohody umožnit dohodnout se na tom, že spory vzniklé v rámci mnohostranné dohody postoupí pravomoci mnohostranného soudu.

               8.Mnohostranný soud by měl být složen z tribunálu prvního stupně a odvolacího tribunálu. Odvolací tribunál by měl být příslušný k přezkumu rozhodnutí tribunálu prvního stupně na základě právních pochybení nebo zjevných pochybení při posuzování skutkové podstaty. Odvolací tribunál by měl mít pravomoc vracet případy tribunálu prvního stupně k došetření ve světle zjištění odvolacího tribunálu.

               9.Měla by být zaručena nezávislost soudu. Členové soudu (jak tribunálu prvního stupně, tak odvolacího tribunálu) by měli být podřízeni přísným požadavkům na kvalifikaci a nestrannost. Úmluva by měla stanovit etická pravidla a mechanismus pro vznášení námitek. Členové soudu by měli pobírat stálou odměnu. Měli by být jmenováni na pevně stanovenou, dlouhou dobu bez možnosti prodloužení a požívat jistoty funkčního období a všech nezbytných záruk nezávislosti. Členové by měli být jmenováni objektivním a transparentním postupem.

               10.Úmluva by měla být dostatečně flexibilní, aby se přizpůsobovala vývoji členů i případnému vývoji povah dohod, jež by mohly být postupovány pravomoci soudu. Úmluva by neměla vylučovat možnost, aby sekretářskou podporu soudu poskytovala stávající mezinárodní organizace a aby soud mohl být někdy později začleněn do některé z těchto organizací.

               11.Řízení před mnohostranným soudem by měla probíhat transparentně a měla by umožňovat podávání intervencí třetích stran obdobně k pravidlům a normám stanoveným v pravidlech UNCITRAL o transparentnosti v rozhodčím řízení mezi investorem a státem na základě smlouvy, nebo s využitím těchto pravidel a norem.

               12.Rozhodnutí mnohostranného soudu by měla být vymáhána účinným mezinárodním režimem.

               13.Jedním z cílů jednání by mělo být, aby mnohostranný soud fungoval nákladově efektivním způsobem, a aby tak byl přístupný pro malé a střední podniky a fyzické osoby. Pevné náklady soudu, včetně nákladů na odměnu jeho členů a nákladů na administrativní a sekretářskou podporu by měly v zásadě nést smluvní strany úmluvy o zřízení mnohostranného soudu. Tyto náklady by měly být mezi smluvní strany rozděleny spravedlivým dílem, přičemž mohou být zohledněny faktory jako úroveň hospodářského rozvoje stran, počet dotčených dohod na stranu či objem mezinárodních investičních toků stran nebo jejich stav.

               14.Unie by měla usilovat o to, aby mohla být dána k dispozici podpora pro to, aby rozvojové a nejméně rozvinuté země mohly účinně fungovat v režimu urovnávání sporů z investic. Taková iniciativa může tvořit součást postupu zřízení mnohostranného soudu pro investice, nebo může probíhat odděleně.

               15.Úmluva o zřízení mnohostranného soudu by měla být otevřena k podpisu a přistoupení jakékoli zemi nebo organizaci regionální hospodářské integrace, která o to projeví zájem a která je stranou dohody o investicích. Měla by umožnit vstup v platnost co nejdříve po uložení minimálního počtu ratifikačních listin.

                     (1)
                  Spory plynoucí z dvoustranných dohod o investicích uzavřených mezi členskými státy EU a spory mezi investorem z členského státu a členským státem v rámci Smlouvy o energetické chartě jsou mimo rámec tohoto rozhodnutí.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0277

Doporučení rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 27. září 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 29. listopadu 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokol o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství a Druhému protokolu ze dne 19. června 1997, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství  /* KOM/2007/0277 konecném znení - CNS 2007/0100 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.6.2007KOM(2007) 277 v konečném znění2007/0100 (CNS)DoporučeníROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 27. září 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 29. listopadu 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokol o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství a Druhému protokolu ze dne 19. června 1997, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAkt o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska z roku 2005[1] stanovil zjednodušené přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 SEU (dříve článek K.3 SEU) nebo článku 293 SES. Z výše uvedeného důvodu proto již na rozdíl od minulosti není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení k těmto úmluvám (u nichž by bylo zapotřebí ratifikace 27 státy). Ustanovení čl. 3 odst. 3 aktu stanoví, že Bulharská republika a Rumunsko přistoupí k uvedeným úmluvám a protokolům na základě aktu o přistoupení.Ustanovení čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení stanoví, že Rada za tímto účelem přijme rozhodnutí, jímž se stanoví datum, ke kterému tyto úmluvy vstoupí ve vztahu k Bulharské republice a Rumunsku v platnost a provede všechny nezbytné úpravy těchto úmluv, jež je zapotřebí provést s ohledem na přistoupení dvou nových členských států (přičemž tyto úpravy nutně zahrnují přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby tyto jazykové verze byly „stejně závazné“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uvedeno sedm úmluv a protokolů z oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Tento seznam zahrnuje úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července 1995[2], její protokoly ze dne 27. září 1996[3], 29. listopadu 1996[4] a druhý protokol ze dne 19. června 1997[5], jež byly všechny přijaty podle hlavy VI Smlouvy o EU a mají za cíl stanovit společný základ pro trestněprávní ochranu finančních zájmů ES. Úmluva a její protokoly ze dne 27. září 1996 a 29. listopadu 1996 vstoupily v platnost dne 17. října 2002 po ratifikaci 15 členskými státy. Stále je ještě očekávána ratifikace 2. protokolu Itálií.Toto doporučení Komise nemusí provádět změny s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k výše uvedené Úmluvě a jejím protokolům v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.S ohledem na výše uvedené Komise doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství a jejích protokolů.2007/0100 (CNS)DoporučeníROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 27. září 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Protokolu ze dne 29. listopadu 1996, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokol o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství a Druhému protokolu ze dne 19. června 1997, vypracovaném na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na akt o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, a zejména na čl. 3 odst. 4 tohoto aktu,s ohledem na doporučení Komise[6],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[8], podepsaná dne 26. července 1995 a vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství“). Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství vstoupila v platnost dne 17. října 2002.(2) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství byla doplněna protokolem ze dne 27. září 1996, vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[9] (dále jen „protokol ze dne 27. září 1996“) a protokolem ze dne 29. listopadu 1996, vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství[10] (dále jen „protokol ze dne 29. listopadu 1996“), oba tyto protokoly vstoupily v platnost dne 17. října 2002.(3) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství byla dále doplněna druhým protokolem ze dne 19. června 1997, vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[11] (dále jen „druhý protokol ze dne 19. června 1997“), jenž zatím nevstoupil v platnost.(4) Ustanovení čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení stanoví, že Bulharská republika a Rumunsko přistoupí k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy, jež jsou uvedeny v příloze I aktu o přistoupení, jež zahrnuje mimo jiné Úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, protokol ze dne 27. září 1996, protokol ze dne 29. listopadu 1996 a druhý protokol ze dne 19. června 1997. Vůči Bulharské republice a Rumunsku mají vstoupit v platnost dne, jenž určí Rada,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Znění Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, protokolu ze dne 27. září 1996, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 a druhého protokolu ze dne 19. června 1997 vypracovaná v bulharském a rumunském jazyce a připojená k tomuto rozhodnutí, jsou závazná.Článek 21. Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, protokol ze dne 27. září 1996 a protokol ze dne 29. listopadu 1996 vstoupí ve vztahu k Bulharské republice a Rumunsku v platnost prvního dne prvního měsíce po dni přijetí tohoto rozhodnutí, pokud nevstoupily ve vztahu k Bulharské republice a Rumunsku v platnost již před tímto dnem.2. Druhý protokol ze dne 19. června 1997 vstoupí v platnost ve vztahu k Bulharské republice a Rumunsku ve stejný den, kdy protokol vstoupí v platnost ve vztahu k poslednímu státu, jenž byl členským státem Evropské unie ke dni, kdy Rada přijala akt o vyhotovení tohoto protokolu[12].Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA 1Znění Úmluvy ze dne 26 července 1995, vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o ochraně finančních zájmů Evropských společenství v jazyce bulharském a rumunském.PŘÍLOHA 2Znění protokolu ze dne 27. září 1996, vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství v jazyce bulharském a rumunském.PŘÍLOHA 3Znění protokolu ze dne 29. listopadu 1996, vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství v jazyce bulharském a rumunském.PŘÍLOHA 4Znění druhého protokolu ze dne 19. června 1997, vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství v jazyce bulharském a rumunském.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49[3] Protokol k úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 2.[4] Protokol o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžných otázkách Soudním dvorem Evropských společenství, Úř. věst. C 151, 20.5.1997, s. 2.[5] Druhý protokol k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 12.[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49.[9] Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 2.[10] Úř. věst. C 151, 20.5.1997, s. 2.[11] Úř. věst. C 221, 19. 7.1997, s. 12.[12] Právní akt Rady ze dne 19. června 1997, kterým se vyhotovuje druhý protokol k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 11.


				|

		52012PC0389

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě dohod (uvedených v příloze) podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           Smlouva o přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii[1]
byla podepsána dne 9. prosince 2011.
2.           Podle článku 6 Aktu o
podmínkách přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavazuje
přistoupit k dohodám uzavřeným nebo podepsaným stávajícími
členskými státy a Unií s jednou nebo více třetími zeměmi
nebo s některou mezinárodní organizací. Podle téhož ustanovení
přistoupí Chorvatsko k uvedeným dohodám uzavřením protokolu k
těmto dohodám mezi Radou, jež jedná jednomyslně jménem členských
států, a dotyčnou třetí zemí či třetími zeměmi
nebo dotyčnou mezinárodní organizací. Tyto protokoly[2] sjedná Komise na základě
směrnic pro jednání schválených jednomyslně Radou po konzultaci
s výborem složeným ze zástupců členských států a
následně je uzavře Rada.
3.           Za tímto účelem by
Komise měla předložit Radě doporučení pro přijetí
rozhodnutí, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání za
účelem úpravy dohod (uvedených v příloze připojené k návrhu
doporučení) podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo
Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více třetími
zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, vzhledem k přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii. Komise by měla být zmocněna
k jednání o těchto úpravách jménem Evropské unie a jejích
členských států, včetně – s výhradou vstupu v platnost
smlouvy o přistoupení – Chorvatské republiky.
4.           S ohledem na
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii je rovněž nutné
sjednat změnu některých preferenčních dohod podepsaných nebo
uzavřených Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými
státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo s mezinárodními
organizacemi.
5.           Dodatek 1 ke směrnicím
pro jednání, připojený k návrhu rozhodnutí Rady, obsahuje
nevyčerpávající seznam dohod uzavřených Evropskou unií, nebo
Evropskou unií a jejími členskými státy, s třetími zeměmi,
které by mohlo být třeba změnit s ohledem na přistoupení
Chorvatské republiky k EU.
6.           Dodatek 2 ke směrnicím
pro jednání obsahuje orientační seznam „odvětvových“ dohod, které by
také mohlo být nutno změnit s ohledem na přistoupení Chorvatské
republiky k EU.
7.           Dodatek 3 ke směrnicím
pro jednání obsahuje orientační seznam obchodních dohod vyjednávaných
Evropskou unií se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi,
které by mohly být podepsány před 1. červencem 2013, což je plánovaný
den přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii. Poté, co tyto dohody
budou podepsány, budou muset být rovněž upraveny tak, aby bylo vzato v
úvahu přistoupení Chorvatské republiky k EU.
8.           Některé z dohod
uvedených v dodatcích zřizují institucionální subjekty, které jsou
oprávněny přijímat rozhodnutí, jež jsou závazná pro všechny smluvní
strany. Pověření, které má udělit Rada, by se mělo týkat i
uvedených rozhodnutí.
Komise proto doporučuje, aby Rada:
–
přijala připojené rozhodnutí, kterým se
povoluje zahájení jednání o úpravě výše uvedených dohod podepsaných nebo
uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími
členskými státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo
s mezinárodními organizacemi, vzhledem k přistoupení Chorvatské
republiky k Evropské unii;
–
vydala směrnice pro jednání připojené k
uvedenému rozhodnutí;
–
určila zvláštní výbor, se kterým musí být
jednání konzultováno.
2012/0189 (NLE)
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se povoluje zahájení jednání o
úpravě dohod (uvedených v příloze) podepsaných nebo uzavřených
mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou
nebo více třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi, s ohledem
na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu mezi Belgickým
královstvím, Bulharskou republikou, Českou republikou, Dánským
královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Irskem,
Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou,
Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou
republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou
Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou,
Portugalskou republikou, Rumunskem, Republikou Slovinsko, Slovenskou
republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím
Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a
Chorvatskou republikou o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii[3], podepsanou dne 9. prosince
2011, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení
Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o
fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro
atomovou energii[4],
a zejména na čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec tohoto aktu,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k tomu, že by měla být zahájena
jednání o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou
unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více
třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi, s ohledem na
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise je tímto zmocněna jednat jménem
Unie, nebo Evropské unie a jejích členských států, včetně –
s výhradou vstupu smlouvy o přistoupení v platnost – Chorvatské republiky,
o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií,
nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více
třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi.
Článek 2
Směrnice pro jednání jsou stanoveny v
příloze. Orientační seznam dohod, které mají být upraveny, je uveden
v příloze k těmto směrnicím.
Článek 3
Jednání se povedou v konzultaci s [název
zvláštního výboru, který vloží Rada].
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
Směrnice pro jednání jménem Unie, nebo
Evropské unie a jejích členských států, o úpravě dohod
podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a
jejími členskými státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo
mezinárodními organizacemi
Dodatky 1 až 3 k těmto směrnicím pro
jednání obsahují orientační seznam dohod, které mají být upraveny v
důsledku přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
S ohledem na tyto dohody a možné budoucí
dohody stejného druhu, které vstoupí v platnost před přistoupením, by
měly být vyjednány protokoly, které by měly stanovit nezbytné úpravy tam,
kde je to vhodné, s cílem zohlednit přistoupení nové smluvní
strany (Chorvatska).
Kromě toho by měly být
přehodnoceny stávající obchodní koncese, pokud existují, aby zohlednily
na jedné straně tradiční obchod a na straně druhé stávající
koncese mezi partnery ze třetích zemí a Chorvatskem s cílem alespoň
zachovat tento tradiční obchod.
V zásadě by tyto dohody měly
být změněny tak, aby se Chorvatsko přidalo na seznam smluvních
stran a/nebo aby se přizpůsobil obsah každé dohody s ohledem na
přistoupení Chorvatska k EU.
Protokoly by měly obsahovat ustanovení o
tom, že změna dohod podléhá vstupu v platnost smlouvy o přistoupení
Chorvatské republiky k EU, který je stanoven na 1. července 2013.
Jednání by měla být uzavřena co
nejdříve, aby protokoly mohly vstoupit v platnost ke dni,
a s výhradou, přistoupení Chorvatska. Pro případ, že
protokoly nevstoupí v platnost ke dni přistoupení, je třeba
stanovit prozatímní provádění při zohlednění příslušných
postupů v EU a dotčených třetích zemích.
DODATEK 1 ke
směrnicím pro jednání
Dohody o
obchodu, dohody o přidružení, rámcové dohody a dohody o partnerství a
spolupráci
Seznam podle dat
   || Oficiální název || Typ dohody || Datum podpisu
 1 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Iráckou republikou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 11. 5. 2012
 2 || Memorandum o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (*) || Dvoustranná || 29. 3. 2012
 3 || Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 6. 10. 2010
 4 || Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (*) || Mnohostranná || 22. 6. 2010
 5 || Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 10. 5. 2010
 6 || Rámcová dohoda o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 9. 11. 2009
 7 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění Dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (*) || Dvoustranná || 11. 9. 2009
 8 || Prozatímní rámcová dohoda o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé || Mnohostranná || 29. 8. 2009
 9 || Prozatímní dohoda o partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a tichomořskými státy na straně druhé || Mnohostranná || 30. 7. 2009
 10 || Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (*) || Mnohostranná || 4. 6. 2009
 11 || Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé (*) || Dvoustranná || 15. 1. 2009
 12 || Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (*) || Dvoustranná || 26. 11. 2008
 13 || Dohoda o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (*) || Mnohostranná || 15. 10. 2008
 14 || Memorandum o spolupráci mezi Mezinárodní organizací pro civilní letectví a Evropským společenstvím týkající se bezpečnostních auditů a inspekcí a souvisejících záležitostí || Dvoustranná || 17. 9. 2008
 15 || Prozatímní dohoda o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé || Dvoustranná || 16. 6. 2008
 16 || Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 16. 6. 2008
 17 || Prozatímní dohoda o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Republikou Srbsko na straně druhé || Dvoustranná || 29. 4. 2008
 18 || Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Srbsko na straně druhé (*) || Dvoustranná || 29. 4. 2008
 19 || Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé || Dvoustranná || 15. 10. 2007
 20 || Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 12. 6. 2006
 21 || Dohoda, kterou se mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 || Mnohostranná || 22. 12. 2005
 22 || Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tádžickou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 11. 10. 2004
 23 || Dohoda o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Andským společenstvím a jeho členskými státy (Bolívií, Kolumbií, Ekvádorem, Peru a Venezuelou) na straně druhé (*) || Mnohostranná || 15. 12. 2003
 24 || Dohoda o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a republikami Kostarika, Salvador, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama na straně druhé (*) || Mnohostranná || 15. 12. 2003
 25 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami || Dvoustranná || 16. 9. 2003
 26 || Dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 18. 11. 2002
 27 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 17. 6. 2002
 28 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 22. 4. 2002
 29 || Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 25. 6. 2001
 30 || Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé || Dvoustranná || 9. 4. 2001
 31 || Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 || Mnohostranná || 23. 6. 2000
 32 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Bangladéšskou lidovou republikou o partnerství a rozvoji || Dvoustranná || 22. 5. 2000
 33 || Dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 11. 10. 1999
 34 || Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé (*) || Dvoustranná || 25. 5. 1998
 35 || Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé || Dvoustranná || 8. 12. 1997
 36 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Jemenskou republikou || Dvoustranná || 25. 11. 1997
 37 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé || Dvoustranná || 24. 11. 1997
 38 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kambodžským královstvím || Dvoustranná || 29. 4. 1997
 39 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Laoskou lidově demokratickou republikou || Dvoustranná || 29. 4. 1997
 40 || Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé || Dvoustranná || 24. 2. 1997
 41 || Dohoda mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé || Dvoustranná || 6. 12. 1996
 42 || Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé || Dvoustranná || 21. 6. 1996
 43 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé || Dvoustranná || 22. 4. 1996
 44 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 22. 4. 1996
 45 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé || Dvoustranná || 26. 2. 1996
 46 || Meziregionální rámcová dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a společným jižním trhem a jeho smluvními státy na straně druhé – Společné prohlášení o politickém dialogu mezi Evropskou unií a sdružením Mercosur || Mnohostranná || 15. 12. 1995
 47 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé || Dvoustranná || 20. 11. 1995
 48 || Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 17. 5. 1995
 49 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Běloruskou republikou (*) || Dvoustranná || 6. 3. 1995
 50 || Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 9. 2. 1995
 51 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Republikou Kazachstán || Dvoustranná || 23. 1. 1995
 52 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé || Dvoustranná || 28. 11. 1994
 53 || Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé || Dvoustranná || 24. 6. 1994
 54 || Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Ukrajinou || Dvoustranná || 14. 6. 1994
 55 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o partnerství a rozvoji || Dvoustranná || 20. 12. 1993
 56 || Dohoda o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Mongolskem || Dvoustranná || 16. 6. 1992
 57 || Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Andorrským knížectvím – Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Andorrským knížectvím || Mnohostranná || 28. 6. 1990
 58 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a zeměmi, které jsou stranami Charty Rady pro spolupráci arabských států v Perském zálivu (Spojené arabské emiráty, Bahrajn, Království Saúdská Arábie, Sultanát Omán, Stát Katar a Stát Kuvajt), na straně druhé || Mnohostranná || 15. 6. 1988
 59 || Dohoda o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou || Dvoustranná || 21. 5. 1985
 60 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Indonésií, Malajsií, Filipínami, Singapurem a Thajskem, členskými zeměmi Sdružení národů jihovýchodní Asie || Mnohostranná || 7. 3. 1980
 61 || Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím (EHS) a Belgií, Dánskem, Spolkovou republikou Německo, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem a Spojeným královstvím, členskými státy uvedeného společenství, na jedné straně a Mezinárodním sdružením pro rozvoj na straně druhé || Mnohostranná || 2. 5. 1978
 62 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Syrskou arabskou republikou || Dvoustranná || 18. 1. 1977
 63 || Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím || Dvoustranná || 14. 5. 1973
 64 || Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou || Dvoustranná || 22. 7. 1972
 65 || Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací || Dvoustranná || 22. 7. 1972
 66 || Dohoda zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem || Dvoustranná || 12. 9. 1963
 (*) Tato smlouva dosud nevstoupila v platnost.
DODATEK 2 ke
směrnicím pro jednání
Smíšené
odvětvové dohody uzavřené EU (nebo dříve Evropským
společenstvím) a jejími členskými státy
Seznam podle dat
   || Oficiální název || Typ dohody || Datum podpisu
 1 || Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 29. 6. 2011
 2 || Dohoda mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě (*) || Mnohostranná || 21. 6. 2011
 3 || Doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění Dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě (*) || Mnohostranná || 21. 6. 2011
 4 || Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (*) || Dvoustranná || 15. 12. 2010
 5 || Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru (*) || Dvoustranná || 2. 12. 2010
 6 || Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (*) || Dvoustranná || 22. 9. 2010
 7 || Protokol, kterým se mění Dohoda mezi Spojenými státy americkými na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé o letecké dopravě (*) || Dvoustranná || 24. 6. 2010
 8 || Dohoda o letecké dopravě mezi Kanadou a Evropským společenstvím a jeho členskými státy (*) || Dvoustranná || 17. 12. 2009
 9 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 23. 1. 2009
 10 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná || 9. 12. 2008
 11 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Indické republiky o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 28. 9. 2008
 12 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Austrálie o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná || 29. 4. 2008
 13 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 25. 2. 2008
 14 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 30. 11. 2007
 15 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy americkými na straně druhé o letecké dopravě (*) || Dvoustranná || 30. 4. 2007
 16 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná || 22. 3. 2007
 17 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 12. 12. 2006
 18 || Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Marockým královstvím (*) || Dvoustranná || 12. 12. 2006
 19 || Evropsko-středomořská dohoda mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé v oblasti letectví (*) || Dvoustranná || 12. 12. 2006
 20 || Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (*) || Dvoustranná || 9. 9. 2006
 21 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb (*) || Dvoustranná || 9. 6. 2006
 22 || Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná || 1. 12. 2005
 23 || Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou (*) || Dvoustranná || 1. 12. 2005
 24 || Dohoda o spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé v boji proti podvodům a jiným protiprávním činnostem poškozujícím jejich finanční zájmy (*) || Dvoustranná || 26. 10. 2004
 25 || Memorandum o porozumění mezi Evropským společenstvím, Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska a Švýcarskou konfederací || Dvoustranná || 26. 10. 2004
 26 || Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Státem Izrael (*) || Dvoustranná || 13. 7. 2004
 27 || Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) – GALILEO mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Čínskou lidovou republikou (*) || Dvoustranná || 30. 10. 2003
 28 || Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé || Dvoustranná || 6. 12. 2002
 29 || Dohoda o letecké dopravě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací || Dvoustranná || 21. 6. 1999
 30 || Dohoda mezi Belgickým královstvím, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Irskem, Italskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii o provádění čl. III odst. 1 a 4 Smlouvy o nešíření jaderných zbraní || Dvoustranná || 5. 4. 1973
 (*) Tato smlouva dosud nevstoupila v platnost.
DODATEK 3 ke
směrnicím pro jednání
Dosud
nepodepsané dohody / probíhající jednání
   || Název dohody || Typ dohody
 1 || Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Ukrajinou o vytvoření společného leteckého prostoru || Dvoustranná
 2 || Dohoda mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná
 3 || Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Turecké republiky o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná
 4 || Dohoda mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou o některých aspektech leteckých služeb || Dvoustranná
 5 || Dohoda zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé || Mnohostranná
 6 || Dohoda o letecké dopravě mezi Brazilskou federativní republikou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé || Dvoustranná
 7 || Dohoda o společném leteckém prostoru mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Moldavskou republikou || Dvoustranná
 8 || Komplexní hospodářská a obchodní dohoda s Kanadou || Dvoustranná
 9 || Evropsko-středomořská dohoda v oblasti letectví mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a vládou Státu Izrael na straně druhé || Dvoustranná
 10 || Rámcová dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Filipínskou republikou na straně druhé || Dvoustranná
 11 || Rámcová dohoda o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Vietnamskou socialistickou republikou na straně druhé || Dvoustranná
 12 || Rámcová dohoda o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé || Dvoustranná
 13 || Rámcová dohoda o obchodu s Libyí || Dvoustranná
 14 || Dohoda o volném obchodu s Indií || Dvoustranná
 15 || Dohoda o volném obchodu s Malajsií || Dvoustranná
 16 || Dohoda o volném obchodu se sdružením Mercosur || Mnohostranná
 17 || Dohoda o volném obchodu se Singapurem || Dvoustranná
 18 || Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství s Botswanou, Lesothem, Namibií a Svazijskem || Mnohostranná
 19 || Dohoda o partnerství a spolupráci s Malajsií || Dvoustranná
 20 || Dohoda o partnerství a spolupráci s Filipínami || Dvoustranná
 21 || Dohoda o partnerství a spolupráci se Singapurem || Dvoustranná
 22 || Dohoda o partnerství a spolupráci s Thajskem || Dvoustranná
 23 || Dohoda o partnerství a spolupráci s Vietnamem || Dvoustranná
 24 || Obchodní dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Kolumbií a Peru || Mnohostranná
[1]               Smlouva mezi Belgickým královstvím, Bulharskou republikou,
Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo,
Estonskou republikou, Irskem, Řeckou republikou, Španělským
královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou, Kyperskou
republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským
velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským
královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou,
Rumunskem, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským
královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska
(členskými státy Evropské unie) a Chorvatskou republikou o
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Úř. věst.
L 112, 24.4.2012, s. 10.
[2]               S výjimkou protokolů k dohodám, které se
týkají výlučně nebo převážně společné zahraniční
a bezpečnostní politiky.
[3]               Úř. věst. L xxx, xx.xx.xxxx, s. x.
[4]               Úř. věst. L xxx, xx.xx.xxxx, s. x.