Důležité právní upozornění

|

52008PC0835

Doporučení Komise radě, kterým se Komise zmocňuje, aby jménem Společenství zahájila vyjednávání o uzavření dohody o partnerství v odvětví rybolovu s Guinejskou republikou  /* KOM/2008/0835 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 3.12.2008KOM(2008) 835 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,kterým se Komise zmocňuje, aby jménem Společenství zahájila vyjednávání o uzavření dohody o partnerství v odvětví rybolovu s Guinejskou republikouDOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,kterým se Komise zmocňuje, aby jménem Společenství zahájila vyjednávání o uzavření dohody o partnerství v odvětví rybolovu s Guinejskou republikouDŮVODOVÁ ZPRÁVASpolečenství a Guinejská republika uzavřely dne 28. března 1983 dohodu o rybolovu při pobřeží Guineje[1], přičemž platnost jejího posledního protokolu[2], který vstoupil v platnost dne 26. dubna 2004 a stanovil rybolovná práva a finanční příspěvek podle dohody, vyprší dne 31. prosince 2008.Komise navrhuje v souladu se závěry Rady z roku 2004 o dohodách o partnerství v odvětví rybolovu vyjednat nový protokol, který by lépe odpovídal zjištěným možnostem a potřebám loďstev členských států. Parafování nového protokolu před vypršením platnosti stávajícího protokolu by umožnilo zajistit kontinuitu rybolovných činností.Mimoto je s cílem zohlednění závěrů Rady z roku 2004 o dohodách o partnerství v odvětví rybolovu nutné vyjednat novou dohodu o partnerství v odvětví rybolovu namísto stávající dohody s Guinejskou republikou o rybolovu.Rada se proto vyzývá, aby schválila směrnice pro vyjednávání připojené k tomuto doporučení.2. DOPORUČENÍKomise na základě výše uvedeného doporučuje, aby:-  Rada zmocnila Komisi k zahájení vyjednávání s cílem uzavřít dohodu o partnerství v odvětví rybolovu s Guinejskou republikou,-  Komise vedla uvedená jednání v souladu s ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství,-  Rada schválila směrnice pro vyjednávání připojené k tomuto doporučení.V Bruselu dne […].Za Komisičlen/členka KomisePŘÍLOHASměrnice pro vyjednáváníCílem vyjednávání je uzavřít dohodu o partnerství v odvětví rybolovu mezi Společenstvím a Guinejskou republikou v souladu se závěry Rady ze dne 15. července 2004, které vycházejí ze sdělení Komise ze dne 23. prosince 2002.Ve snaze zajistit touto dohodou o partnerství podporu udržitelného a zodpovědného rybolovu založí Komise své vyjednávání na těchto cílech:-  vymezení rybolovných práv pro plavidla Společenství, přičemž současně zohlední skutečné využívání rybolovných práv podle stávajícího protokolu ze strany hospodářských subjektů, budoucí perspektivy v oblasti rybolovných činností, stav zdrojů i schopnost Guinejské republiky provádět udržitelnou politiku řízení zdrojů;-  zohlednění nejlepších dostupných vědeckých stanovisek;-  posílení dialogu o odvětvové politice, aby se podpořilo provádění politiky zodpovědného rybolovu, ve spojení s cíli rozvoje země, zejména pokud jde o kontrolu úlovků a dohled nad nimi, řízení zdrojů a zlepšení hygienických podmínek u produktů rybolovu.[1] Nařízení Rady (EHS) č. 971/83 ze dne 28. března 1983 – Úř. věst. L 111, 27.4.1983, s. 1.[2] Nařízení Rady (ES) č. 830/2004 ze dne 26. dubna 2004 o uzavření protokolu, který na dobu od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2008 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a vládou Guinejské republiky o rybolovu při pobřeží Guineje – Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 31.


				|

		52013DC0377

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Švédska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2016 /* COM/2013/0377 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Švédska na rok
2013
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne
16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijali hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Švédska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na
období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne
přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 o
prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy zprávu mechanismu varování[7], ve které je Švédsko uvedeno
mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013 Komise
zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu[8] Švédska v souladu s
článkem 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě
makroekonomické nerovnováhy. Komise ve své analýze dospěla k závěru,
že Švédsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si vyžadují
sledování a politické kroky. Pozornost si zasluhuje zejména makroekonomický
vývoj, pokud jde o dluh soukromého sektoru a tlaky na snižování zadlužení, ve spojení
s přetrvávající neefektivností trhu s rezidenčními nemovitostmi.
Ačkoli vysoký přebytek běžného účtu nepřináší podobné
riziko jako velké schodky, Komise bude vývoj běžného účtu ve Švédsku
i nadále sledovat.
(8)       Dne 19. dubna 2013
předložilo Švédsko svůj letošní konvergenční program na období
2012–2016 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným
vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(9)       Na základě posouzení
letošního konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové projekce programu, je pro rok 2013 realistický. Vláda
předpokládá v roce 2013 růst HDP ve výši 1,2 % a v roce 2014 ve výši
2,2 %, zatímco růst HDP předpokládaný Komisí činí 1,5 % v roce
2013 a 2,5 % v roce 2014. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v
programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí na
základě dodržování pravidel švédského fiskálního rámce včetně
dosažení přebytku čistých půjček veřejných ve výši 1 %
HDP v průběhu cyklu. Saldo veřejných financí pokleslo z mírného
přebytku 0,2 % HDP v roce 2011 na deficit ve výši 0,5 % HDP v roce
2012. Dosavadní střednědobý rozpočtový cíl (MTO) ve výši -1,0 %
HDP je v programu potvrzen. Střednědobý rozpočtový cíl je v
souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu se má
strukturální saldo veřejných financí nově vypočtené Komisí
přeměnit z mírného deficitu ve výši přibližně 0,4 % HDP v
období 2012–13 na přebytek od roku 2014. Je proto pravděpodobné, že
střednědobého rozpočtového cíle bude během programového
období dosaženo. Podle informací obsažených v programu by míra růstu
veřejných výdajů bez zohlednění diskrečních opatření
na straně příjmů měla v letech 2012 a 2013 přesáhnout
referenční střednědobou míru potenciálního růstu HDP, v
roce 2014 by však měla zůstat pod její hranicí. I s přihlédnutím
k dalším možným expanzivním diskrečním opatřením v roce 2014 jsou
rizika pro rozpočtové cíle omezená. Program předpokládá, že míra
zadlužení, která je nižší než 60 % referenční hodnoty HDP, v roce 2013
dočasně stoupne na 42 % HDP, v roce 2015 však znovu poklesne pod 40 %
HDP. Podle prognóz Komise poklesne míra zadlužení v roce 2014 na 39 %.
(10)     Vysoká zadluženost soukromého
sektoru (235 % HDP v roce 2012) nadále vzbuzuje obavy. Zadlužení domácností,
jež se pohybuje okolo 80 % HDP, resp. činí asi 170 % disponibilního
příjmu, se stabilizovalo teprve nedávno a vzhledem k pokračujícímu
růstu úvěrů a pomalému tempu umořování hypoték
pravděpodobně neklesne ani v blízké budoucnosti. Stávající
možnost daňového odpočtu plateb úroků a nízké periodické
daně z nemovitostí přispívají k trendu zadlužení v oblasti
zdanění rezidenčních nemovitostí ve Švédsku, což přispívá k
vysoké míře celkového zadlužení. Poměrně velký rozdíl mezi
efektivní mezní sazbou daně na závazky a na vlastní kapitál u nových
investic navíc poukazuje na to, že v oblasti zdanění podniků nadále
existuje tendence k dluhovému financování. Švédsko před nedávnem zavedlo
omezení na možnost odpočtu úrokových nákladů uvnitř skupiny,
nemá však k dispozici celkový systém pro nápravu daňového
zvýhodnění závazků oproti vlastnímu kapitálu. Závazky podniků ve
výši 149 % HDP zůstávají značně vysoké.
(11)     Ačkoli je švédský trh s
rezidenčními nemovitostmi v poslední době stabilní, zůstává
přesto potenciálním zdrojem nestability. Na straně nabídky se švédský
trh s rezidenčními nemovitostmi v některých oblastech
vyznačuje neefektivností, která může přispět k nárůstu
cen rezidenčních nemovitostí a může mít za následek nežádoucí efekt
zablokování (lock-in effect). Stavební investice ve Švédsku jsou v porovnání
s jinými severskými zeměmi jak v poměru k HDP, tak i k celkovému
počtu obyvatel, o polovinu nižší. Vzhledem ke zdlouhavým postupům na
komunální úrovni uplyne nezřídka několik let, než dojde k zahájení
nového projektu. Zjednodušením těchto postupů by se zvýšila
flexibilita nabídky na trhu s rezidenčními nemovitostmi, podpořila by
se hospodářská soutěž v odvětví stavebnictví a snížily by se
stavební náklady. Je zapotřebí provést další reformy systému stanovení
nájmů, aby tržní síly mohly vytvořit optimální nabídku v oblasti
nájemního bydlení za přiměřené ceny. Vyřešení této
neefektivnosti trhu s rezidenčními nemovitostmi by mohlo rovněž
přispět ke snížení míry zadlužení domácností, neboť oba tyto
aspekty jsou navzájem propojené.
(12)     Ve Švédsku je míra
nezaměstnanosti mládeže, lidí z přistěhovaleckých skupin a
pracovníků s nízkou kvalifikací obecně daleko vyšší než u ostatního
obyvatelstva v produktivním věku a nachází se nad průměrem
EU. Švédsko přijalo za účelem vyřešení tohoto problému velký
počet nových opatření. Opatření zaměřená na integraci
lidí z přistěhovaleckých skupin do trhu práce již přinášejí první
výsledky, jež se odrážejí ve snížení míry nezaměstnanosti, je však
zapotřebí dalšího úsilí, aby se propast mezi nimi a ostatním obyvatelstvem
snížila. Mladí lidé dosud nepocítili znatelné výhody. Byla však zavedena celá
řada slibných opatření nebo se taková opatření připravují.
Patří mezi ně podpora dohod o vstupu do zaměstnání v rámci
švédského modelu stanovení mezd plně nezávislými sociálními partnery.
Snahy o posílení učňovských programů a jiných druhů
praktické odborné přípravy jsou rovněž velmi významné, budou však
muset být zintenzivněny, mají-li dosáhnout požadovaného účinku. Další
pokrok by zaručil přezkum právních předpisů o ochraně
zaměstnanosti a využívání výhod záruky pracovního místa pro mladé lidi.
Úzce vymezeným opatřením, která se zaměřují na nejvíce
potřebné skupiny, by se měla dávat přednost před
všeobecnými dotacemi. V rámci švédského systému záruky pracovního místa jsou
mladým lidem, kteří hledají práci prostřednictvím veřejné služby
zaměstnanosti a kteří jsou bez práce již více než 90 dní, nabízeny
cílené služby s cílem zlepšit jejich šance získat pracovní místo a
příležitosti ke vzdělávání. Tato záruka však v současnosti podle
všeho není příliš účinná v případě mladých lidí, kteří
se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy a nejsou zaregistrováni
u veřejné služby zaměstnanosti. V souladu s doporučením z roku
2012 zadalo Švédsko přezkum účinků snížené sazby DPH pro
restaurační a stravovací služby na ceny, mzdy a zaměstnanost mladých
lidí; předběžné výsledky tohoto přezkumu by měly být k
dispozici v lednu 2014 a konečné závěry v roce 2016. Vzhledem k
obavám vyjádřeným v souvislosti s nákladovou efektivností tohoto
opatření bude tomuto přezkumu přikládán velký význam.
(13)     V souvislosti s evropským
semestrem vypracovala Komise ucelenou analýzu švédské hospodářské
politiky. Posoudila konvergenční program a národní program reforem a
předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku ve Švédsku, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že budou
do vnitrostátních rozhodnutí zahrnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení
v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1
až 4.
(14)     Na základě tohoto
hodnocení Rada přezkoumala konvergenční program Švédska a její
stanovisko[9]
je zohledněno níže v doporučení 1.
(15)     Na základě hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program
reforem Švédska a jeho konvergenční program. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě
makroekonomické nerovnováhy jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 2
a 3,
DOPORUČUJE, aby Švédsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           Provést opatření
nezbytná k tomu, aby pokračovalo v provádění fiskální politiky
orientované na růst a udržovalo zdravou fiskální pozici, která zajistí
dodržování střednědobého cíle během programového období.
2.           Pokračovat v řešení
rizik spojených se zadlužeností soukromého sektoru tím, že se sníží tendence k
zadlužování v oblasti zdanění rezidenčních nemovitostí postupným
zrušením možnosti daňového odpočtu plateb úroků u hypoték a/nebo
zvýšením daní z nemovitostí. Přijmout další opatření na podporu
opatrné úvěrové politiky prostřednictvím opatření podporujících
umořování hypoték. Dále snížit tendenci k zadlužování v oblasti
zdaňování podniků.
3.           Zvýšit účinnost trhu s
rezidenčními nemovitostmi postupným odstraněním zbývajících
prvků regulace nájemného a posílením možnosti volného uzavírání smluv mezi
jednotlivými nájemníky a pronajímateli. Ve zvýšené míře podporovat
hospodářskou soutěž ve stavebním sektoru a přezkoumat postupy
plánování, zónování a schvalování s cílem zvýšit transparentnost, zkrátit dobu
potřebnou pro realizaci projektů a snížit překážky vstupu na trh
pro stavební společnosti.
4.           Zintenzivnit úsilí o lepší
integraci mladých lidí s nízkou pracovní kvalifikací a lidí z přistěhovaleckých
skupin do trhu práce s pomocí účinnějších a cílenějších
opatření, která zlepší jejich uplatnitelnost na trhu práce a poptávku po
těchto skupinách pracovní síly. Zvýšit snahy o usnadnění
přechodu ze školy do pracovního života, včetně širšího využívání
možnosti učení se prací, učňovských programů a jiných forem
smluv kombinujících zaměstnání a vzdělávání. Dokončit
program záruky pro mladé lidi za účelem lepšího začlenění
mladých lidí, kteří nejsou zapojeni do systému vzdělávání nebo
odborné přípravy. Doplnit a vyvodit závěry z přezkumu
účinnosti stávající snížené sazby DPH na restaurační a stravovací
služby, jež má podpořit tvorbu pracovních míst.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 377 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 201/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 124 final.
[9]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady
(ES) č. 1466/97.


title: 2013/99/EU: Doporučení Komise ze dne 19. února 2013 o koordinovaném plánu kontrol s cílem posoudit rozšíření podvodných praktik při uvádění některých potravin na trh

text:
               21.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 48/28

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 19. února 2013
   o koordinovaném plánu kontrol s cílem posoudit rozšíření podvodných praktik při uvádění některých potravin na trh
   (2013/99/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na článek 53 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 53 nařízení (ES) č. 882/2004 zmocňuje Komisi doporučit koordinované plány, které, pokud se to považuje za nezbytné, se sestavují ad hoc, zejména s cílem posoudit rozšíření rizik spojených s krmivy, potravinami nebo zvířaty.

               (2)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (2) stanoví pravidla Unie pro označování potravin platná pro všechny potraviny.

               (3)

               Podle směrnice 2000/13/ES by použité způsoby označování neměly uvádět spotřebitele v omyl, zejména pokud jde o charakteristiky potraviny, včetně její skutečné povahy a identity. Kromě toho platí, že neexistují-li zvláštní předpisy Unie ani zvláštní vnitrostátní předpisy, pak názvem, pod kterým je potravina prodávána, by měl být název vžitý v členském státě, v němž je výrobek prodáván, nebo popis potraviny, který musí být dostatečně přesný, aby kupujícímu umožnil poznat skutečnou podstatu potraviny.

               (4)

               Dále musí být všechny složky uvedeny na etiketě balené potraviny určené pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování. Zejména potraviny obsahující jako složku maso, jsou-li určeny pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování, musí přímo na obalu nebo na etiketě k němu připevněné uvádět také druhy zvířat, z nichž maso pochází. Pokud je určitá složka uvedena v názvu potraviny, musí být její množství vyjádřené v procentech uvedeno rovněž v seznamu složek, aby se zabránilo tomu, že spotřebitel bude uveden v omyl, pokud jde o identitu a složení potraviny.

               (5)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (3), stanoví další požadavky na označování použitelné na určité potraviny. Zejména stanoví, že na baleních určených k dodání konečnému spotřebiteli obsahujících mleté maso mimo jiné z lichokopytníků musí být uvedeno, že dotyčný výrobek by měl být před konzumací tepelně upraven, pokud to požadují vnitrostátní pravidla členského státu, na jehož území je výrobek uváděn na trh, a v takovém rozsahu, v jakém to pravidla požadují.

               (6)

               Příloha II oddíl III nařízení (ES) č. 853/2004 požaduje, aby provozovatelé potravinářských podniků provozující jatky požadovali, obdrželi a zkontrolovali informace o potravinovém řetězci a jednali podle nich, pokud jde o jakákoli zvířata, kromě volně žijící zvěře, která byla odeslána nebo mají být odeslána na jatky. Informace příslušné z hlediska potravinového řetězce zahrnují zejména podané veterinární léčivé přípravky v určeném období s nenulovou ochrannou lhůtou, společně s datem jejich podání a s délkou ochranných lhůt. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4), požaduje, aby úřední veterinární lékař mimo jiné prováděl auditní a inspekční úkoly. Při provádění prohlídek před porážkou a po porážce úřední veterinární lékař zejména kontroluje a analyzuje příslušné informace ze záznamů hospodářství, ze kterého zvířata určená k porážce pocházejí, včetně informací o potravinovém řetězci, a přihlíží k dokumentovaným výsledkům této kontroly a analýzy.

               (7)

               V návaznosti na úřední kontroly prováděné od prosince 2012 v řadě členských států byla Komise informována o tom, že některé balené výrobky obsahují koňské maso, které není uvedeno v seznamu složek přímo na obalu nebo na etiketě k němu připevněné. Namísto toho byla v názvu některých těchto potravin a/nebo v příslušném seznamu složek klamavě uvedena pouze přítomnost hovězího masa.

               (8)

               V souladu s článkem 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (5), musí provozovatelé potravinářských podniků zajistit ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce v podnicích, které řídí, aby potraviny splňovaly požadavky potravinového práva, které se týkají jejich činnosti, a kontrolovat plnění těchto požadavků.

               (9)

               Koně jsou druhem zvířat, která mohou být zvířaty „určenými k produkci potravin“, nebo „neurčenými k produkci potravin“. Fenylbutazon je veterinární léčivý přípravek, jehož použití je povoleno pouze u zvířat, která nejsou určena k produkci potravin, podle nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu (6). Koně, kteří nejsou určeni k produkci potravin a kterým byl v určitém období jejich života podáván fenylbutazon, proto nemohou vstupovat do potravinového řetězce. S ohledem na podvodné praktiky týkající se neoznačené přítomnosti koňského masa v některých potravinářských výrobcích je vhodné pro účely prevence zjistit, zda do potravinového řetězce vstoupili koně, kteří nebyli určeni k produkci potravin a kterým byl podáván fenylbutazon.

               (10)

               Proto je nezbytné, aby Komise doporučila členským státům provádět po dobu jednoho měsíce koordinovaný plán kontrol s cílem posoudit rozšíření podvodných praktik při uvádění některých potravin na trh. Toto období může být prodlouženo o další dva měsíce.

               (11)

               Doporučený plán kontrol by měl sestávat ze dvou opatření.

               (12)

               Prvním opatřením by měly být odpovídající kontroly prováděné na maloobchodní úrovni u potravin určených pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování, které jsou na trh uváděny nebo označeny jako potraviny obsahující hovězí maso. Tyto kontroly by mohly být rozšířeny i na jiná zařízení (např. chladírenské sklady). Cílem těchto kontrol by bylo zjistit, zda tyto výrobky obsahují koňské maso, které není řádně označené na obalu, nebo, v případě nebalených potravin, zda nejsou informace týkající se jeho přítomnosti dány spotřebiteli nebo zařízení společného stravování k dispozici. Takové kontroly by měly být prováděny na reprezentativním vzorku.

               (13)

               Existují spolehlivé metody, které umožňují s dostatečnou přesností zjistit ve vzorku přítomnost proteinů nedeklarovaného druhu zvířat. Užitečné informace o těchto metodách a jejich použití může poskytnout referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech. Příslušné orgány by měly být vyzvány, aby se v souvislosti s metodami, jež je možné použít, obrátily o radu na tuto laboratoř.

               (14)

               Druhé opatření by měly tvořit odpovídající kontroly prováděné v zařízeních manipulujících s koňským masem určeným k lidské spotřebě, včetně potravin pocházejících ze třetích zemí, za účelem zjišťování reziduí fenylbutazonu. Také tyto kontroly by měly být prováděny na reprezentativním vzorku a měly by zohledňovat údaje o výrobě a dovozu. Zde je vhodné řídit se metodami stanovenými rozhodnutím Komise 2002/657/ES ze dne 12. srpna 2002, kterým se provádí směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění analytických metod a interpretaci výsledků (7).

               (15)

               Členské státy by měly výsledky těchto kontrol pravidelně sdělovat Komisi, aby mohla nálezy posoudit a rozhodnout o vhodném dalším postupu.

               (16)

               Po konzultaci se Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Členské státy by měly v souladu s přílohou tohoto doporučení provádět koordinovaný plán kontrol, který se skládá z těchto opatření:

               a)

               úřední kontroly potravin určených pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování, které jsou na trh uváděny nebo označeny jako potraviny obsahující hovězí maso, a

               b)

               úřední kontroly koňského masa určeného k lidské spotřebě za účelem zjišťování reziduí fenylbutazonu.

      V Bruselu dne 19. února 2013.

            Za Komisi

         Tonio BORG

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29.

      (3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

      (4)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206.

      (5)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 15, 20.1.2010, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 221, 17.8.2002, s. 8.

      PŘÍLOHA

         Koordinovaný plán kontrol s cílem posoudit rozšíření podvodných praktik při uvádění některých potravin na trh

      I.   OPATŘENÍ A PŮSOBNOST KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROL
      Koordinovaný plán kontrol by měl sestávat ze dvou opatření:

         OPATŘENÍ 1:   Kontroly potravin uváděných na trh nebo označených jako potraviny obsahující hovězí maso

      A.   Definice výrobku

                  1.

                  Potraviny uváděné na trh nebo označené jako potraviny obsahující hovězí maso (např. mleté maso, masné výrobky a masné polotovary), které patří do těchto kategorií:

                              a)

                              balené potraviny určené pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování, které jsou označené jako potraviny obsahující hovězí maso;

                              b)

                              nebalené potraviny nabízené k prodeji konečnému spotřebiteli nebo zařízením společného stravování a potraviny balené v místě prodeje na žádost zákazníka nebo balené za účelem přímého prodeje, které jsou uváděny na trh nebo jinak označeny jako potraviny obsahující hovězí maso.

                  2.

                  Pro účely tohoto koordinovaného plánu kontrol se použije definice „balených potravin“ v čl. 1 odst. 3 písm. b) směrnice 2000/13/ES.

                  3.

                  Pro účely tohoto koordinovaného plánu kontrol se použijí definice „mletého masa“, „masných polotvarů“ a „masných výrobků“ v bodech 1.13, 1.15 a 7.1 přílohy I nařízení (ES) č. 853/2004.

            B.   Cíl

      Příslušné orgány by měly provádět úřední kontroly za účelem zjištění, zda výrobky uvedené v písmeni A obsahují koňské maso, které není řádně označené na obalu, nebo, v případě nebalených potravin, zda nejsou informace týkající se jeho přítomnosti dány spotřebiteli nebo zařízení společného stravování k dispozici, v souladu s předpisy Unie a případně s vnitrostátními předpisy.
      C.   Místa a postup odběru vzorků

                  1.

                  Vzorek by měl být reprezentativní pro dotčené výrobky a měl by zahrnovat širokou škálu výrobků.

                  2.

                  Odběr vzorků výrobků by měl být prováděn na maloobchodní úrovni (např. v supermarketech, menších obchodech, řeznictvích) a mohl by být rozšířen i na jiná zařízení (např. chladírenské sklady).

            D.   Počty vzorků a podmínky

      V tabulce níže se pro orientaci uvádí přehled doporučeného minimálního počtu vzorků, které mají být odebrány ve lhůtě uvedené v oddíle II. Je-li to možné, vyzývají se příslušné orgány k odebrání většího počtu vzorků. Početní rozložení vzorků na jednotlivé členské státy vychází z údajů o počtu obyvatel, přičemž minimální počet je 10 vzorků dotčených výrobků za členský stát a kalendářní měsíc, jak je uvedeno v oddíle II.

                  Potraviny uváděné na trh nebo označené jako potraviny obsahující hovězí maso

                  Země prodeje

                  Orientační doporučený počet vzorků za měsíc

                  Francie, Německo, Itálie, Spojené království, Španělsko, Polsko

                  150

                  Rumunsko, Nizozemsko, Belgie, Řecko, Portugalsko, Česká republika, Maďarsko, Švédsko, Rakousko, Bulharsko

                  100

                  Litva, Slovensko, Dánsko, Irsko, Finsko, Lotyšsko

                  50

                  Slovinsko, Estonsko, Kypr, Lucembursko, Malta

                  10

            E.   Metody

      Příslušné orgány by měly přednostně používat metodu (metody) doporučenou (doporučené) referenční laboratoří Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (viz: http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops).

         OPATŘENÍ 2:   Kontroly koňského masa určeného k lidské spotřebě

      A.   Definice výrobku

      Koňské maso, oslí maso, maso z mul nebo mezků, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, které je zařazené pod kódem kombinované nomenklatury 0205 a které je určené k lidské spotřebě.
      B.   Cíl

      Příslušné orgány by měly provádět úřední kontroly za účelem zjištění možné přítomnosti reziduí fenylbutazonu ve výrobcích uvedených v písmeni A.
      C.   Místa a postup odběru vzorků

      Odběr vzorků výrobků by měl být prováděn v zařízeních manipulujících s výrobky uvedenými v písmeni A (např. na jatkách, stanovištích hraniční kontroly).
      D.   Počty vzorků a podmínky

      Doporučený minimální počet vzorků, které mají být odebrány ve lhůtě uvedené v oddíle II, by měl být stanoven na 1 vzorek na každých 50 tun výrobků uvedených v písmeni A, přičemž minimální počet je 5 vzorků na členský stát.
      E.   Metody

      Příslušné orgány by měly používat metody validované v souladu s rozhodnutím 2002/657/ES. Tyto metody jsou k dispozici na internetové stránce referenční laboratoře Evropské unie pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu v případě reziduí uvedených ve skupině A bodě 5 a skupině B bodě 2 písm. a), b) a e) přílohy I směrnice Rady 96/23/ES (1) (viz: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main).
      II.   DOBA TRVÁNÍ KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROL
      Koordinovaný plán kontrol by měl být prováděn po dobu jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto doporučení, nebo nejpozději od 1. března 2013.
      III.   PŘEDLOŽENÍ ZPRÁVY O VÝSLEDCÍCH

                  1.

                  Příslušné orgány by měly pro každé z opatření uvedených v oddíle I této přílohy předložit zprávu shrnující tyto informace:

                              a)

                              počet odebraných vzorků, podle kategorie výrobků;

                              b)

                              metodu (metody) použitou (použité) pro analýzu a druh provedené analýzy;

                              c)

                              počet pozitivních nálezů;

                              d)

                              následné kontroly provedené s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 1 v případech, kdy je zjištěná přítomnost koňského masa vyšší než 1 %;

                              e)

                              následné kontroly provedené s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 2;

                              f)

                              výsledky následných kontrol;

                              g)

                              s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 2 zemi, ve které bylo vydáno osvědčení k porážce dotčeného zvířete.

                        Zpráva by měla být Komisi předána do patnácti dnů od uplynutí jednoměsíčního období uvedeného v oddíle II.
                  Zpráva by měla být předložena ve formátu, který stanoví Komise.

                  2.

                  Příslušné orgány by měly Komisi prostřednictvím systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva neprodleně oznámit jakékoli pozitivní výsledky úředních kontrol provedených v rámci opatření 1 a 2 uvedených v oddíle I.

                  3.

                  Příslušné orgány by také měly Komisi podat zprávu o výsledcích všech vlastních kontrol provedených na jejich žádost provozovateli potravinářských podniků. Tyto informace by měly být doplněny o podrobné údaje uvedené v bodě 1 a předloženy ve formátu, který stanoví Komise.

         (1)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/61

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2016
   (2016/C 299/15)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016 (3). Slovensko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby uvedené doporučení bylo splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Slovensku pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení, která přijala Rada dne 14. července 2015, a v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 29. dubna 2016 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2016 plánuje vláda zlepšit v roce 2016 celkové saldo na –1,9 % HDP a dále v roce 2017 postupně na –1,3 % HDP. Podle programu stability má být střednědobý rozpočtový cíl, tedy strukturální schodek v objemu 0,5 % HDP, splněn v roce 2019. Uvedený program očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2016 hodnoty 52,9 % a do roku 2019 klesne na 47,3 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2017, však nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2016 čelí Slovensko riziku, že v roce 2016 dojde k jistému odklonu od střednědobého rozpočtového cíle, zatímco pokud jde o rok 2017, měla by tato země za předpokladu nezměněné politiky doporučené korekce dosáhnout. Na základě posouzení programu stability a s přihlédnutím k prognóze Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Za účelem splnění cílů v roce 2016 však bude zapotřebí dalších opatření. V tomto kontextu bude mít zásadní význam dlouho odkládané přijetí závazných výdajových stropů a naplnění programu „Hodnota za peníze“, jež mají zefektivnit veřejné výdaje, spolu s plánovanou revizí výdajů ve vybraných oblastech.

               (6)

               Problémem na Slovensku zůstává dlouhodobá udržitelnost veřejných financí, což je dáno především tím, že podle projekcí porostou v souvislosti se stárnutím obyvatelstva náklady na zdravotnictví a důchody. Očekává se, že růst výdajů na důchody do roku 2060, způsobený stárnutím obyvatel, zde bude jeden z nejvyšších v Unii. Zákonem stanovená věková hranice pro odchod do důchodu je na Slovensku nastavena relativně nízko, což zčásti souvisí s faktory ovlivňujícími střední délku života. Hlavním faktorem, jenž náklady spojené se stárnutím obyvatelstva ovlivňuje, jsou výdaje na zdravotnictví. Podle projekcí by měly veřejné výdaje na zdravotnictví v dlouhodobém horizontu výrazně růst, byť z relativně nízké výchozí úrovně. Zdravotní ukazatele na Slovensku zůstávají navzdory určitému zlepšení velmi nízké. S cílem zvýšit ve zdravotnictví nákladovou efektivnost přijímá vláda opatření v oblasti lůžkové i ambulantní péče a nadále se snaží zavést integrovaný model péče. Úspěch této reformy bude pravděpodobně záviset na tom, jak se za ni budou zasazovat hlavní zúčastněné strany, dále na integraci zdravotnických středisek a nemocnic a na náležitém personálním vybavení. Několik veřejných nemocnic se nadále nachází v obtížné finanční situaci, přestože byla v tomto sektoru přijata opatření, jež omezují další hromadění dluhů. Na problémy stále naráží i snaha zvrátit negativní výdajové trendy, např. cestou restrukturalizace nemocničních kapacit, zavádění systému prospektivních náhrad a posilování konkurence v zadávání veřejných zakázek ve zdravotnictví. Pokud jde o ambulantní péči, mají praktičtí lékaři slabé postavení v tom smyslu, že se na ně pacienti obracejí příliš zřídka, než navštíví lékaře specializovaného. Tento stav je zčásti dán suboptimálním rozdělením pravomocí mezi praktickými a specializovanými lékaři a svádí k nadužívání nákladnější specializované péče. Co se týče zdanění, vládní opatření k boji proti daňovým podvodům přispěla k lepšímu výběru daní, zejména v oblasti daně z přidané hodnoty (DPH). Výpadek z příjmů z DPH však zůstává vysoký, což svědčí o přetrvávajících problémech s dodržováním předpisů. Silný důraz na výběr DPH v posledních letech oslabil pozornost vůči dalším důležitým oblastem zdanění, např. zdanění příjmů. Navíc v důsledku zaměření na kontroly nemohly být dostatečně uplatňovány další funkce daňové správy, např. výběr daňových pohledávek. Uvedené nasvědčuje tomu, že pokud jde o alokaci zdrojů, je v daňovém systému dán prostor ke zlepšení. Strategie, jež by vymezila cíle v oblasti dodržování předpisů, dosud vypracována nebyla.

               (7)

               Navzdory zlepšením na trhu práce, jež plynou ze znatelného hospodářského oživení a nedávných politických opatření, zůstává problémem dlouhodobá nezaměstnanost. Její míra je v Unii nadále jednou z nejvyšších (ve 3. čtvrtletí 2015 činila 7,6 % oproti 4,3 % v Unii jako celku). Postihuje zejména marginalizované Romy, osoby s nízkou kvalifikací a mladé lidi. Opatření k řešení nezaměstnanosti byla přijata v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, dotovaných pracovních míst a profesního poradenství. Úspěšné naplnění většiny uvedených reforem však bude záviset na kapacitě veřejných služeb zaměstnanosti. Navzdory reorganizaci Ústředí práce, sociálních věcí a rodiny a navzdory zjednodušení přístupu k odborné přípravě přetrvávají potíže při zavádění individualizované podpory dlouhodobě nezaměstnaným a skupinám zranitelných osob. Účast Romů na slovenském trhu práce zůstává velmi nízká a míra jejich zaměstnanosti se zvyšuje pomalu. K faktorům, jež jejich nevysokou účast na trhu práce ovlivňují, patří nízká úroveň vzdělání a dovedností doprovázená diskriminací. Pokud jde o ženy v reprodukčním věku, odráží se v jejich nízké míře zaměstnanosti dlouhá rodičovská dovolená (až tři roky), nedostatek zařízení péče o děti, zejména pro děti mladší tří let, vysoké náklady na péči o děti a omezené využívání pružné pracovní doby. Přetrvávají i regionální rozdíly – míra nezaměstnanosti na východním Slovensku je oproti Bratislavě nadále dvojnásobná. Pokud jde o řízení služeb trhu práce, opatření z posledních měsíců nepočítají s tím, že by při řešení strukturálních problémů slovenského trhu práce byl uplatňován individualizovaný přístup.

               (8)

               Koncepce vzdělávacího systému není dostatečně zaměřená na zvyšování hospodářského potenciálu Slovenska. Podle mezinárodních standardů jsou výsledky vzdělávání slabé a vykazují zhoršující se trend. Do značné míry je tento vývoj dán tím, že pedagogové nemají náležité vzdělání a že o učitelskou profesi není velký zájem. Navzdory 4 % zvýšení platů učitelů v roce 2016 patří nízké ohodnocení a nedostatečná praktická příprava k důvodům, proč toto povolání není pro mladé lidi atraktivní. Nedávno přijaté právní předpisy proti segregaci musí být ještě zavedeny do praxe, než přinesou pozitivní změny a zvýší účast Romů na běžném vzdělávání včetně vzdělávání předškolního.

               (9)

               Veřejná správa se nadále potýká s neefektivitou. V důsledku její roztříštěné a nepružné organizace jí chybí účinná koordinace. Pozitivním krokem vpřed je přijetí Strategie řízení lidských zdrojů ve státní službě v říjnu 2015, nicméně dosud nebyl přijat nový zákon o státní službě, který je nezbytnou podmínkou jejího úspěšného naplnění. Vláda přijala několik opatření v boji proti korupci, jejich dosavadní dopad je však limitovaný. V případě korupce, včetně nedovolených praktik při zadávání veřejných zakázek, dosahuje Slovensko omezených úspěchů při zahajování trestního řízení a stíhání takovýchto případů. Bylo zkráceno řízení o vydání stavebního povolení pro rozsáhlé investiční a infrastrukturní projekty. Rozklížená správa věcí veřejných, postupy zadávání veřejných zakázek nekoncipované na základě faktických poznatků, nedostatečná profesionalita, střety zájmů, na míru šité podmínky veřejných zakázek a nadužívání kritéria nejnižší ceny při jejich zadávání omezují soutěž založenou na kritériích kvality. Podle opakovaných hlášení dopadají nedostatky při zadávání veřejných zakázek negativně na efektivitu alokace veřejných zdrojů. Podniky na Slovensku čelí častým změnám legislativy a zatěžujícím správním postupům a požadavkům. Značné administrativní a regulatorní překážky v některých svobodných povoláních a síťových odvětvích, nedostatky např. při vymáhání smluv či řešení insolvence a dlouhodobé znepokojení nad kvalitou systému soudnictví poškozují podnikatelské prostředí a demotivují od investic. Byla přijata některá opatření, jež mají podnikání zjednodušit, např. v říjnu 2015 bylo založeno Centrum lepší regulace a počátkem roku 2016 zahájilo činnost Národní podnikatelské centrum. Naopak odloženo bylo přijetí zákona o malých a středních podnicích (Small Business Act) v rámci Strategie rozvoje MSP.

               (10)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (11)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Slovensku v období 2016–2017:

               1.

               Za účelem splnění střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout v roce 2016 roční fiskální korekce v objemu 0,25 % HDP a v roce 2017 pak v objemu 0,5 % HDP. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotnictví. Přijmout opatření, jež zlepší dodržování daňových předpisů.

               2.

               Zlepšit aktivační opatření pro dlouhodobě nezaměstnané a další znevýhodněné skupiny, včetně individualizovaných služeb a cílené odborné přípravy. Usnadnit zaměstnávání žen, zejména zajištěním cenově dostupné a kvalitní péče o děti v širším měřítku. Zlepšit výsledky vzdělávání cestou zatraktivnění učitelské profese a zvýšení účasti romských dětí na běžném vzdělávání od raného dětství.

               3.

               Upevnit správu věcí veřejných, posílit přechod z čistě cenových ke kvalitativním kritériím v soutěži a zlepšit stíhání nedovolených praktik při zadávání veřejných zakázek. Zvýšit transparentnost, kvalitu a účinnost řízení lidských zdrojů ve veřejné správě, zejména přijetím nového zákona o státní službě, jakož i zvýšit efektivitu soudnictví. Přijmout komplexní plán na řešení administrativních a regulatorních překážek, jimž čelí podniky.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.