title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/21

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Dánska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska na období 2012–2015
   2012/C 219/06
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Dánska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2011-2015.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 30. dubna 2012 předložilo Dánsko svůj konvergenční program na období 2012–2015 a národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise ve svém hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 dospěla k závěru, že Dánsko se potýká s vnitřní a vnější nerovnováhou, i když nikoliv nadměrnou.

               (10)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Scénář počítá s růstem HDP o 1,2 % v roce 2012 a 1,5 % v roce 2013, což je vesměs v souladu s prognózou útavrů Komise z jara 2012, která pro uvedené roky předpokládá růst 1,1 % a 1,4 %. Podle toho jsou i schodky veřejných financí v konvergenčním programu (4,0 % HDP v roce 2012 a 1,8 % HDP v roce 2013) mírně nižší než v prognóze útvarů Komise z jara 2012 (4,1 % a 2,0 % HDP). Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu je náprava nadměrného schodku do roku 2013 a dosažení střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek nepřevyšující úroveň 0,5 % HDP. Cílem vlády je rovněž dosáhnout v roce 2020 přinejmenším strukturálně vyrovnaného rozpočtu.
               Konvergenční program tedy potvrzuje dřívější střednědobý cíl, který adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Celkový schodek plánovaný v roce 2013 odpovídá včasné nápravě nadměrného schodku veřejných financí a fiskální úsilí plánované v uvedeném roce je - na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) - v souladu s doporučením Rady vydaným v červenci 2010 v rámci postupu při nadměrném schodku. Čistý dopad diskrečních opatření uvedených v konvergenčním programu má podle odhadů zajistit konsolidaci, která bude v zásadě v souladu s doporučením vydaným v rámci postupu při nadměrném schodku. Oproti dřívějším plánům se proces konsolidace posunul více směrem ke konci programového období a v roce 2013 je zapotřebí vyvinout značné úsilí k zajištění nezbytné strukturální korekce. Riziko nedodržení referenční hodnoty 3 % HDP uvedené ve Smlouvě v roce 2013 je omezené: podle prognózy útvarů Komise z jara 2012 bude schodek veřejných financí činit 2,0 % HDP. Očekává se, že Dánsko svého střednědobého cíle dosáhne v roce 2013. Avšak na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda tomu tak od roku 2013 nebude a odhadované zlepšení strukturálního rozpočtového salda nebude dosahovat úrovně 0,5 % HDP požadované v Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň se očekává, že míra růstu veřejných výdajů bude při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu. Část rozpočtových schodků bude financována snížením vkladů vlády u dánské národní banky. Hrubý veřejný dluh se podle projekcí sníží ze 46,5 % HDP v roce 2011 na 42,1 % v roce 2015, což je značně méně než 60 % HDP.

               (11)

               Klíčovou prioritou je pro Dánsko zvýšit nabídku práce, a zajistit tak budoucí prosperitu a fiskální udržitelnost. V roce 2011 Dánsko dokončilo ambiciózní reformu systému dobrovolného předčasného odchodu do důchodu a předložilo dříve plánované zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu a jeho navázání na střední délku života. Nyní je třeba se zaměřit na reformu systému invalidních důchodů a systému dotovaného zaměstnávání (tzv. systém flex-job). Vláda předložila v této oblasti návrh reformy, jež by měla být bezodkladně provedena. Je třeba rovněž řešit rostoucí rozdíly v zaměstnanosti lidí z rodin migrantů a zbytku pracující populace.

               (12)

               V posledních desetiletích se v Dánsku zpomalil růst produktivity práce, přičemž jednou z příčin je slabá výkonnost vzdělávacího systému. I přes vysoké výdaje na vzdělávání je kvalita dánského školství podle průzkumu Porgamu pro mezinárodní hodnocení žáků OECD pouze průměrná. Studenti také dokončují své studium v pozdějším věku než v jiných členských státech a relativně vysoká je i míra předčasného ukončování studia na institucích odborného vzdělávání. V reakci na problémy v této oblasti vláda oznámila řadu nových opatření zaměřených jak na povinnou školní docházku, tak na sekundární vzdělávání. Rozpočet na rok 2012 rovněž podporuje zavádění sociálních doložek v rámci zadávání veřejných zakázek a souvisejících opatření, díky čemuž bude pro soukromé společnosti finančně výhodné nabízet učňovskou přípravu a přibude volných míst. Větší nabídka učňovských míst bude také předmětem jednání tripartity a zabývat se jí bude i meziresortní výbor.

               (13)

               Jiným možným důvodem pomalého růstu produktivity je poměrně slabá hospodářská soutěž v Dánsku. V roce 2011 byl přijat „balíček pro hospodářskou soutěž“ zaměřený především na stavebnictví, maloobchodní odvětví, zdravotnictví a služby veřejného sektoru. S cílem přijmout případná nová opatření se prověřuje jednak hospodářská soutěž v odvětví taxislužby a přepravních služeb, jednak liberalizace lékáren. V současné době probíhají jednání s regionálními a místními správami o otázce zvyšování počtu veřejných zakázek v obcích a regionech. V této souvislosti vládní výbor nedávno dospěl k závěru, že dánské právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže je třeba posílit a že sankce za jejich porušení jsou příliš nízké, a nemají tak odrazující účinek. Vzhledem k tomu, že za poslední rok byl v této oblasti přijat jen omezený počet konkrétních iniciativ, jsou potřeba další opatření, která by uvedený problém náležitě řešila.

               (14)

               Hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 potvrdil, že vysoké hrubé zadlužení domácností je sice do určité míry strukturálním rysem dánského hospodářství (přičemž majetek domácností značně přesahuje jejich zadlužení), přesto se obavy ohledně dluhů domácností objevují, jelikož v důsledku vývoje na trhu s bydlením se zadlužení dostalo nad úroveň odůvodnitelnou strukturálními faktory, jako je majetek domácností a penzijní aktiva.
               Od roku 2003 se změnila i skladba hypotečních úvěrů: na úkor splátkových úvěrů s pevnou úrokovou sazbou narůstá obliba úvěrů osvobozených od splátek a s pohyblivou sazbou. V současnosti proto domácnosti při dané míře zadlužení pociťují nárůst úrokových sazeb a výkyvy cen nemovitostí silněji, než tomu bylo před deseti lety. Tím se zvyšují potenciální rizika pro finanční a hospodářskou stabilitu. Dánsko přijalo příslušná opatření, jež mají riziková místa v systému hypoték řešit. Ministerstvo obchodu a růstu nyní analyzuje složení hypotečních úvěrů v domácnostech s ohledem na příjem, dlouhodobé údaje o trhu práce a další socioekonomické ukazatele. Cílem je určit potenciální zranitelnost domácností v případě různých hospodářských otřesů včetně výkyvů úrokové sazby. Rovněž by však měla být zvážena opatření, jimiž by se ve střednědobém horizontu předešlo procyklickému vývoji na trhu s bydlením a jež by měla v ideálním případě spočívat v nové úpravě zdanění majetku podle jeho skutečné ceny na trhu. Budoucím procyklickým účinkům by se mohlo předejít i díky odstranění limitů pro každoroční nárůst daně z obecních pozemků. Tato opatření by měla být zaváděna postupně, jelikož je třeba brát v potaz současnou potřebu stabilizace na trhu s bydlením.

               (15)

               Dánsko učinilo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků představených v roce 2011 souvisejí s podporou zaměstnanosti, zvýšením konkurenceschopnosti, posílením udržitelnosti veřejných financí a finanční stability. Komise posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky posouzení byly zohledněny v níže uvedených doporučeních.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska. Posoudila konvergenční program i národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 5.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

               (18)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení 3, 4 a 5,

         DOPORUČUJE, aby Dánsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Provádět podle plánu rozpočtovou strategii s cílem zajistit nápravu nadměrného schodku do roku 2013 a dosáhnout roční průměrné strukturální korekce uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Dále pak usilovat o odpovídající strukturální korekci s cílem dosáhnout dostatečného pokroku při plnění střednědobého rozpočtového cíle včetně splnění výdajového kritéria.

               2.

               Podniknout další kroky ke zvýšení dlouhodobé nabídky práce, a to reformou systému invalidních důchodů, lepším zacílením systémů dotovaného zaměstnávání (tzv. systém flex-job) na osoby se sníženou pracovní schopností a zvýšením zaměstnatelnosti osob z rodin migrantů.

               3.

               Provést bezodkladně oznámená opatření na zvýšení nákladové efektivnosti vzdělávacího systému, snížit předčasné ukončování studia, a to zejména v oblasti odborného vzdělávání, a zvýšit počet učňovských míst.

               4.

               Pokračovat v úsilí o odstraňování překážek pro hospodářskou soutěž, zejména v odvětví místních služeb, maloobchodu a stavebnictví, mimo jiné tím, že se zadávání veřejných zakázek na služby v obcích a regionech více otevře hospodářské soutěži a zajistí se dostatečně odrazující účinek sankcí v právních předpisech v oblasti hospodářské soutěže.

               5.

               Zvážit další preventivní opatření na posílení stability trhu s bydlením a finančního systému ve střednědobém horizontu, včetně zohlednění výsledků probíhající studie ministerstva obchodu a růstu o rozdělení aktiv a pasiv v domácnostech a přezkumu systému zdanění majetku a obecních pozemků.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (4)  Úř. věst. C 213, 20.7.2011, s. 1.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52013PC0381

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se stanoví, že Belgie nepřijala účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009 /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se stanoví, že Belgie nepřijala
účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V souladu
s článkem 126 Smlouvy se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro
silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření
nových pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje
nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997
o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[1], které bylo přijato s
cílem urychleně odstranit nadměrné schodky veřejných financí.
(3)       Rada dne
2. prosince 2009 na základě doporučení Komise v souladu s
čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že Belgie má nadměrný
schodek[2].
Téhož dne a také na základě doporučení Komise přijala Rada
doporučení podle čl. 126 odst. 7, v němž belgické orgány
požádala, aby přijaly opatření ve střednědobém horizontu s
cílem snížit schodek pod 3 % HDP nejpozději do roku 2012.
(4)       Konkrétně bylo belgickým
orgánům v zájmu snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP
důvěryhodným a udržitelným způsobem doporučeno, aby a)
provedly opatření ke snížení schodku v roce 2010, jak byla naplánována v
návrhu rozpočtu na rok 2010, a aby v letech 2011 a 2012 zvýšily plánované
fiskální úsilí; b) v období let 2010–2012 zajistily průměrné
roční fiskální úsilí odpovídající 0,75 % HDP, což by také mělo
přispět k postupnému návratu poměru hrubého dluhu
k HDP k referenční hodnotě uspokojivým tempem
prostřednictvím obnovení odpovídající úrovně primárního
přebytku; c) upřesnily, která opatření jsou nezbytná k
odstranění nadměrného schodku do roku 2012 v případě,
že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a zrychlily snižování
schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové podmínky jsou
lepší, než se očekávalo v době, kdy byla doporučení při
nadměrném schodku vydána; a d) aby v zájmu dodržení fiskálních cílů
posílily mechanismy monitorování.Rada ve svých doporučeních stanovila
2. červen 2010 jako lhůtu pro přijetí účinných
kroků v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4
nařízení (ES) č. 1467/97.
(5)       Podle prognózy útvarů
Komise z podzimu 2009, která byla podkladem pro doporučení Rady podle
čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009, se předpokládalo,
že belgická ekonomika poroste v roce 2010 o 0,6 % a v roce 2011 o
1,5 %. Horizont prognózy již rok 2012 nezahrnoval, ale při
předpokladu postupného uzavírání velké záporné produkční mezery do
roku 2015 se v roce 2012 očekával růst vyšší než v roce 2011.
Růst HDP v roce 2010 výrazně překonal očekávání prognózy
útvarů Komise z podzimu 2009, v roce 2011 byl mírně nad
očekávaným 1,5 %, zatímco v roce 2012 vykázala belgická ekonomika
pokles o 0,2 %.
(6)       Dne 15. června 2010
došla Komise k závěru, že na základě prognózy útvarů Komise z
jara 2010 přijala Belgie účinné kroky v souladu s doporučeními
Rady ze dne 2. prosince 2009 s cílem snížit schodek veřejných financí
pod referenční hodnotu 3 % HDP, a domnívala se, že v daném okamžiku není
zapotřebí žádný další krok v postupu při nadměrném schodku.
(7)       Z prognóz útvarů Komise
z podzimu 2011 jasně vyplývalo, že hrozí nedodržení doporučení
při nadměrném schodku z roku 2009, neboť nedlouho před
lhůtou a v situaci, kdy ještě neexistoval rozpočet na rok 2012,
stále přetrvával podstatný schodek překračující 3 % HDP, a
ani fiskální úsilí, které bylo do té doby vyvinuto, neodpovídalo úsilí, jež
bylo doporučováno. Komise proto vyjádřila své znepokojení a nabádala
Belgii, aby včas přijala nezbytá opatření a předešla zpřísnění
postupu při nadměrném schodku. V prosinci 2011 se nově ustavená
belgická vláda dohodla na návrhu rozpočtu. Dne 11. ledna 2012 došla
Komise k závěru, že na základě makroekonomického scénáře, který
v daný okamžik převládal (podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2011
předpoklad růstu 0,9 %), konsolidačních opatření v
rozpočtu a dalšího zmražení lze v roce 2012 očekávat schodek
odpovídající 2,9 % HDP. Komise se tedy domnívala, že v daný moment není
nutné přijímat další kroky v postupu při nadměrném schodku
Belgie.
(8)       Nové hodnocení opatření,
které Belgie přijala k odstranění nadměrného schodku do
roku 2012 v reakci na doporučení Rady podle čl. 126
odst. 7 Smlouvy, vede k následujícím závěrům:
–
Z oznámení o postupu při nadměrném
schodku veřejných financí z roku 2012 a z jeho potvrzení Komisí (Eurostatem)
vyplynul v roce 2012 schodek odpovídající 3,9 % HDP. Bylo tomu tak
částečně kvůli naléhavé potřebě rekapitalizovat
bankovní skupinu Dexia na konci roku 2012, což mělo nepříznivý dopad
na schodek veřejných financí odpovídající 0,8 % HDP. Ani bez této
operace by však lhůta dodržena nebyla; schodek by bez negativního dopadu
této operace dosahoval 3,2 % HDP. Rozpočet na rok 2012 navíc
obsahoval jednorázová opatření k podstatnému snížení schodku, která podle
odhadů odpovídají zhruba 0,4 % HDP.
–
Primární saldo se zlepšilo ze schodku
odpovídajícího 1,9 % HDP v roce 2009 na 0,4 % HDP v roce 2010 a v
roce 2011 bylo více méně stabilní. V roce 2012 se primární deficit zhoršil
na 0,5 % kvůli dopadu rekapitalizace bankovní skupiny Dexia, bez níž
by primární saldo vykazovalo přebytek odpovídající 0,3 % HDP.
–
Průměrné roční fiskální úsilí od
roku 2010 se odhaduje na 0,3 % HDP, tedy výrazně níže než 0,75 %
HDP doporučené Radou. Také po opravě s cílem zohlednit revidovaný
růst potenciálního produktu a vývoj příjmů odpovídá upravené
průměrné fiskální úsilí necelé polovině doporučného úsilí.
Z výpočtu provedeného zdola nahoru vyplývá odhad kumulativního
čistého dopadu diskrečních opatření trvalé povahy v období
2010–2012 na zhruba 2 % HDP. Tento výpočet zahrnuje jak opatření
ke snížení schodku, tak zvýšení výdajů, k němuž do určité míry
dojde kvůli politickým rozhodnutím z minulosti (např. úpravy
příspěvků sociálního zabezpečení, rychle rostoucí dotace na
mzdy poskytované společnostem), které konsolidační úsilí
částečně vyrovnává. Dopad těchto dikrečních
opatření odpovídajících 2 % HDP dále nestačil k vyrovnání
samovolného zvyšování veřejných výdajů v důsledku stárnutí
populace a k dosažení doporučovaného zlepšení strukturální rovnováhy v
průběhu konsolidačního období.
–
V roce 2010 Belgie provedla plošná opatření ke
snížení schodku podle plánu, což vedlo ke strukturálnímu zlepšení
odpovídajícímu 0,5 % HDP, z čehož 0,25 procentního bodu bylo dosaženo díky
velkému snížení výdajů na úroky. Díky makroekonomickému výsledku, který
předčil očekávání, klesl nominální schodek z 5,6 % HDP v
roce 2009 (který zahrnoval 0,6 procentního bodu záporných jednorázových
faktorů) na 3,8 % HDP, tedy podstatně níže než cíl 4,8 %
HDP, jež naplánovaly belgické orgány v programu stability z ledna 2010. V roce
2010 se HDP oproti 0,6 % míře růstu, která se očekávala v
době, kdy byla vydána doporučení při nadměrném schodku,
zvýšil o 2,4 %.
–
Navzdory relativně příznivým
makroekonomickým podmínkám v první polovině roku 2011 (roční
růst HDP 1,8 %) se nominální saldo v tomto roce v porovnání s cílem
3,6 % HDP pro rok 2011 stanoveným v programu stability snížilo jen mírně,
a to na 3,7 % HDP. Strukturální saldo se v roce 2011 zhoršilo o
0,1 %. Belgie tedy této poměrně příznivé ekonomické situace
ke snížení schodku nevyužila; částečně tomu bylo kvůli
patové politické situaci na federální úrovni, která trvala od voleb v
červnu 2010 do prosince 2011.
–
V prosinci 2011 nově ustavená belgická vláda
do rozpočtu na rok 2012 zahrnula řadu konsolidačních
opatření, jejichž hodnota podle rozpočtu a programu stability na rok
2012 odpovídala zhruba 3 % HDP. Další opatření byla přijata v
březnu a říjnu 2012 s cílem vyrovnat nepříznivý dopad zhoršení
hospodářské situace na rozpočet. Na konci roku 2012 potřebovaly
belgická a francouzská vláda zvýšit kapitál bankovní skupiny Dexia, aby
napravily její pozici spočívající v záporné hodnotě aktiv a umožnily
této skupině náležitě postupovat v řešení jejích problémů.
V případě Belgie mělo toto opatření jednorázový záporný
dopad na schodek odpovídající 0,8 % HDP. I přes mechanismus zesíleného
monitorování mělo zhoršení hospodářské situace na státní příjmy
větší dopad, než se čekalo, a způsobilo schodek na federální
úrovni odpovídající 2,7 % HDP bez započtení operace na záchranu
skupiny Dexia. Původně stanovený cíl přitom činil
2,4 %. Z oznámení o zahájení postupu při nadměrném schodku z
dubna 2013 navíc vyplynulo, že místní vláda nesplnila svůj cílový schodek
(–0,3 % namísto –0,2 % HDP), což – byť jen
částečně – vyrovnaly výsledky regionů a obcí,
které byly lepší, než se čekalo (–0,1 % namísto –0,2 %).
Strukturální rozpočtové saldo se podle odhadů zlepšilo v roce 2012
o 0,5 procentního bodu HDP. Rozsáhlá vládní opatření
částečně vyrovnaly zvyšující se výdaje na úroky, negativní dopad
automatické indexace mezd a sociální příspěvky spojené s minulou
inflací a velký nárůst výdajů na důchody.
–
Veřejný dluh se zvýšil z 84,0 % HDP
v roce 2007 na 99,6 % HDP v roce 2012. Dynamika schodku a HDP
vysvětluje zvýšení zhruba o 6,5 procentního bodu, zatímco 9 procentních
bodů je důsledkem vnějších faktorů, zejména záchranných
operací ve finančním sektoru v podobě kapitálových injekcí.
(9)       Aby zajistila dodržení
fiskálních cílů, přijala Belgie některá opatření k posílení
mechanismu monitorování, jako je ustavení monitorovacího výboru v roce 2010 a
zesílené monitorování plnění rozpočtu v roce 2012. Nebylo však
dosaženo výrazného pokroku v úpravě fiskálního rámce, jež by zajistila
závaznost rozpočtových cílů na federální i subfederální úrovni a
zvýšila transparentnost sdílení zátěže a odpovědnosti
napříč všemi úrovněmi veřejné správy.
(10)     To vede k závěru, že
reakce belgických orgánů na doporučení Rady podle čl. 126 odst.
7 Smlouvy ze dne 2. prosince 2009 je nedostatečná. Belgie svůj
nadměrný schodek do roku 2012 neodstranila. Fiskální úsilí je podstatně
nižší než to, které doporučila Rada, a v roce 2011 zcela chybělo,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Belgie nepřijala účinná
opatření v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
Smlouvy ze dne 2. prosince 2009.
Článek 2
Toto rozhodnutí
je určeno Belgii.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209,
2.8.1997, s. 6.
[2]               Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 34. Všechny
dokumenty související s nadměrným schodkem v Belgii jsou k dispozici na
adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm


title: Doporučení Kontrolního úřadu ESVO č. 54/04/KOL ze dne 30. března 2004 týkající se koordinovaného programu úředního dozoru nad potravinami na rok 2004

text:
               6.10.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/12

      DOPORUČENÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 54/04/KOL
   ze dne 30. března 2004
   týkající se koordinovaného programu úředního dozoru nad potravinami na rok 2004
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a protokol 1 této dohody,
   s ohledem na akt uvedený v bodě 50 kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 89/397/EHS ze dne 14. června 1989 o úředním dozoru nad potravinami
       (1)) přizpůsobený Dohodě o EHP protokolem 1 této dohody a zejména na čl. 14 odst. 3 tohoto aktu,
   po konzultaci s Výborem ESVO pro potraviny, který je Kontrolnímu úřadu ESVO nápomocen,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S ohledem na řádné fungování Evropského hospodářského prostoru je nezbytné zorganizovat v rámci EHP koordinované programy inspekcí potravin za účelem zlepšení harmonizovaného provádění úředního dozoru státy EHP.

               (2)

               Tyto programy by měly klást důraz na soulad s platnými právními předpisy týkajícími se potravin podle Dohody o EHP, jež jsou navrženy zvláště za účelem ochrany zdraví a zájmů spotřebitelů, a zajistit poctivé obchodní postupy.

               (3)

               Článek 3 aktu uvedeného v bodě 54n kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Rady 93/99/EHS ze dne 29. října 1993 o doplňujících opatřeních týkajících se úředního dozoru nad potravinami) (2) požaduje, aby laboratoře uvedené v článku 7 směrnice 89/397/EHS vyhovovaly kritériím stanoveným v sérii evropských norem EN 45000, nahrazené nyní normou EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Výsledky současného provádění vnitrostátních programů a koordinovaných programů mohou poskytnout informace a zkušenosti, na nichž lze založit budoucí kontrolní činnosti a právní předpisy.

               (5)

               Účast Islandu a Lichtenštejnska na programech v části A a B v rozsahu tohoto doporučení bude muset být vyhodnocena s ohledem na jejich výjimky z kapitoly I přílohy I Dohody o EHP,

         TÍMTO STÁTŮM ESVO DOPORUČUJE:
   1.   V průběhu roku 2004 provést inspekce a dozory zahrnující v určených případech odběr vzorků a jejich analýzy v laboratořích s cílem:

               —

               posoudit bakteriologickou bezpečnost sýrů vyrobených ze syrového nebo termizovaného mléka,

               —

               posoudit bakteriologickou bezpečnost čerstvého chlazeného drůbežího masa, pokud jde o termofilní bakterii Campylobacter;

               —

               posoudit bakteriologickou a toxikologickou bezpečnost koření.

         2.   Ačkoliv doporučení nestanoví úroveň odběru vzorků nebo inspekcí, zajistit, aby tyto úrovně vytvářely dostatečný přehled o dané problematice.
   3.   Poskytnout požadované informace v podobě záznamových formulářů stanovených v přílohách, aby se tak usnadnila porovnatelnost výsledků. Tyto informace by měly být zaslány Kontrolnímu úřadu ESVO nejpozději do 1. května 2005 spolu s důvodovou zprávou, ve které by měla být stanoviska k výsledkům a k přijatým prosazovacím opatřením.
   4.   Potraviny, které se mají v souladu s tímto programem analyzovat, by se měly předložit laboratořím, které splňují požadavky článku 3 směrnice 93/99/EHS. Pokud však ve státech ESVO neexistují laboratoře vhodné k některým analýzám podle tohoto doporučení, mohou státy určit jiné laboratoře, jež jsou schopny takové analýzy provést.
   ROZSAH PŮSOBNOSTI A METODY
   A.   Bakteriologická bezpečnost sýrů vyrobených ze syrového nebo termizovaného mléka
   1.   Rozsah působnosti programu
   Kontaminované sýry vyrobené ze syrového nebo termizovaného mléka byly odpovědné za ohniska otravy potravinami u lidí způsobené několika typy bakterií jako Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoxigenní Escherichia coli a enterotoxiny Staphylococcal.
   V EHP existuje dlouhá tradice výroby a spotřeby sýrů ze syrového mléka. Aby se v této tradici pokračovalo a zároveň se zajistila bezpečnost potravin, byla v systému produkce, svozu a skladování syrového mléka používaného k výrobě sýrů provedena značná zlepšení. Zvláštní pozornost věnují dotčené potravinářské subjekty hygieně a dozoru v celém výrobním procesu.
   Cílem této části programu je prošetřit mikrobiologickou bezpečnost sýrů vyrobených ze syrového nebo termizovaného mléka, aby se podpořila vysoká úroveň ochrany spotřebitele a shromáždily informace o prevalenci patogenních a indikátorových mikroorganismů v těchto výrobcích. Toto šetření se týká ročního programu; v průběhu druhého roku na něj naváže širší program bakteriologické bezpečnosti sýrů. Účelem tohoto širšího programu je určit základní kontaminaci v jiných kategoriích sýrů, aby bylo možné vyvodit smysluplné závěry o konkrétním riziku plynoucím ze sýrů ze syrového nebo termizovaného mléka. Výsledky šetření této části týkající se sýrů ze syrového nebo termizovaného mléka budou vyhodnoceny a poskytnuty s ohledem na výsledky obecného přehledu v tomto odvětví, který bude k dispozici po druhém roce.
   2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Šetření by se měla týkat čerstvých, měkkých a polotvrdých sýrů vyrobených ze syrového nebo termizovaného mléka. Příslušné orgány států ESVO by měly odebrat reprezentativní vzorky těchto produktů jak ve fázi výroby, tak ve fázi prodeje, včetně dovezených výrobků, s cílem zjistit přítomnost bakterií Salmonella, Listeria monocytogenes a termofilní bakterie Campylobacter a dále určit počet bakterií Staphylococcus aureus a Escherichia coli. Pokud se zjistí přítomnost bakterií Listeria monocytogenes, měl by být určen jejich počet. Pokud se odebírají vzorky ve fázi prodeje, stačí provést testy na přítomnost bakterií Salmonella a termofilní Campylobacter a určení počtu bakterií Listeria monocytogenes. Se vzorky, z nichž každý má hmotnost minimálně 100 gramů nebo jej tvoří jeden kus sýra, pokud váží méně než 100 gramů, by se mělo zacházet hygienicky, měly by být uloženy v chladicích nádobách a neprodleně odeslány do laboratoře k analýze.
   Laboratoře by měly mít možnost zvolit si metodu, pokud stupeň účinnosti této metody vyhovuje cíli, jehož má být dosaženo. Pro určení přítomnosti bakterie Salmonella se však doporučuje poslední verze normy ISO 6785 nebo EN/ISO 6579, pro určení přítomnosti bakterie Listeria monocytogenes se doporučuje poslední verze norem EN/ISO 11290-1 a 2, pro určení přítomnosti termofilní bakterie Campylobacter se doporučuje poslední verze normy ISO 10272:1995, pro určení počtu bakterií Staphylococcus aureus se doporučuje poslední verze normy EN/ISO 6888-1 nebo 2 a pro určení počtu bakterií Escherichia coli se doporučuje poslední verze normy ISO 11866-2,3 nebo ISO 16649-1,2. Lze také používat rovnocenné metody uznané příslušnými orgány.
   Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů států ESVO.
   Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorových záznamových formulářů stanovených v příloze I.
   B.   Bakteriologická bezpečnost čerstvého chlazeného drůbežího masa, pokud jde o termofilní bakterii Campylobacter

   1.   Rozsah působnosti programu
   Termofilní bakterie Campylobacter je přední bakteriální příčinou onemocnění lidí souvisejících s potravinami. Počet hlášených případů u lidí v posledních letech stoupá a epidemiologické studie ukazují, že významným zdrojem nákazy je drůbeží maso a že významná část čerstvého drůbežího masa pro lidskou spotřebu je kontaminována těmito bakteriemi.
   V současnosti neexistuje dostatek vědeckých informací pro stanovení kritéria pro bakterii Campylobacter v platných právních předpisech podle Dohody o EHP. Vypracovávají se další studie, abychom více porozuměli epidemiologii tohoto patogenu a úloze, kterou hrají jiné produkty živočišného původu a jiné potraviny obecně.
   Cílem této části programu je posoudit mikrobiologickou bezpečnost čerstvého drůbežího masa, pokud jde o bakterii Campylobacter, aby se podpořila vysoká úroveň ochrany spotřebitele a shromáždily informace o prevalenci těchto bakterií v uvedených produktech.
   2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Šetření by se měla týkat čerstvého chlazeného drůbežího masa, zejména kuřat a krůt. Příslušné orgány států ESVO by měly odebrat reprezentativní vzorky těchto produktů jak ve fázi porážky, tak ve fázi prodeje, včetně dovezených výrobků, s cílem zjistit přítomnost termofilní bakterie Campylobacter. Se vzorky, z nichž každý odebraný z kůže na krku před zchlazením poraženého zvířete má hmotnost minimálně 10 gramů, nebo jsou-li vzorky odebírány ve fázi prodeje, tvoří každý 25 gramů nebo 25 centimetrů čtverečních z kuřecích prsou, by se mělo zacházet hygienicky, měly by být uloženy v chladicích nádobách a neprodleně odeslány do laboratoře k analýze. Dále se pro lepší porovnatelnost výsledků doporučuje provádět odběr vzorků v období od května do října.
   Laboratoře by měly mít možnost zvolit si metodu, pokud stupeň účinnosti této metody vyhovuje cíli, jehož má být dosaženo. Pro určení přítomnosti termofilní bakterie Campylobacter se však doporučuje poslední verze normy ISO 10272:1995. Lze také používat rovnocenné metody uznané příslušnými orgány.
   Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů států ESVO.
   Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorových záznamových formulářů stanovených v příloze II.
   C.   Bakteriologická a toxikologická bezpečnost koření
   1.   Rozsah působnosti programu
   Kořenité, bylinné a zeleninové ochucovací prostředky (koření) jsou ceněny pro svou výraznou chuť, barvu a vůni. Koření však může obsahovat vysoký počet mikroorganismů, včetně patogenních bakterií, plísní a kvasinek. Jestliže se s ním nenakládá správně, může dojít k rychlému zhoršení jídla, které má vylepšit. Bylo zaznamenáno, že koření je prvořadým zdrojem ohnisek onemocnění z jídla, bylo-li přidáno do jídla, kde byl možný další růst patogenů. Tato možnost se zvyšuje, když se koření používá v potravinách, které nemusejí být důkladně tepelně zpracovány. Kontaminace některými kmeny plísní může také vést k produkci toxinů, jako jsou aflatoxiny, které v případě překročení limitů stanovených v aktu uvedeném v bodě 54zn kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách
       (3)), mohou způsobit vážné ohrožení zdraví spotřebitelů.
   Cílem této části programu je posoudit bakteriologickou a toxikologickou bezpečnost koření, shromáždit informace o prevalenci patogenních mikroorganismů a ověřit, že koření umísťované na trh nepřekračuje limity aflatoxinů stanovené v platných právních předpisech podle Dohody o EHP, aby se podpořila vysoká úroveň ochrany spotřebitele.
   2.   Odběr vzorků a metoda analýzy
   Příslušné orgány států ESVO by měly odebrat reprezentativní vzorky koření ve fázi dovozu, ve fázi výroby/v balírnách, ve fázi velkoobchodního prodeje, v zařízeních, která používají koření při přípravě jídla, a ve fázi maloobchodního prodeje s cílem:

               a)

               Určit počet bakterií Enterobacteriaceae, zjistit přítomnost bakterií Salmonella a určit počet bakterií Bacillus cereus a Clostridium perfringens.
               Počet bakterií Enterobacteriaceae se používá jako ukazatel případného ozáření nebo jiného ošetření koření. Se vzorky, z nichž každý má hmotnost minimálně 100 gramů nebo jej tvoří jedno balení, pokud váží méně než 100 gramů, by se mělo zacházet hygienicky a měly by být neprodleně odeslány do laboratoře k analýze. Laboratoře by měly mít možnost zvolit si metodu, pokud stupeň účinnosti této metody vyhovuje cíli, jehož má být dosaženo. Pro určení přítomnosti bakterie Salmonella se však doporučuje poslední verze normy ISO 6579:2002, pro určení počtu bakterie Enterobacteriaceae se doporučuje poslední verze normy EN ISO 5552:1997, pro určení počtu bakterie Bacillus cereus se doporučuje poslední verze normy ISO 7932:1993 a pro určení počtu bakterie Clostridium perfringens se doporučuje poslední verze normy ISO 7937:1997. Lze také používat rovnocenné metody uznané příslušnými orgány.
               Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů států ESVO.
               Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorových záznamových formulářů stanovených v příloze III, oddíl 1 a 2.

               b)

               Limity aflatoxinů v koření, které by neměly překročit maximální limity stanovené v platných právních předpisech podle Dohody o EHP.
               Odběr vzorků a analýza by měly být provedeny v souladu s aktem uvedeným v bodě 54s kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP (směrnice Komise 98/53/ES ze dne 16. července 1998, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství určitých kontaminujících látek v potravinách
                   (4)). Podle této směrnice musí být velikost vzorku 1 až 10 kg v závislosti na velikosti šarže, která se má zkontrolovat.
               Celková úroveň odběru vzorků by měla být ponechána na úsudku příslušných orgánů států ESVO.
               Výsledky dozoru by měly být zaznamenány do vzorových záznamových formulářů stanovených v příloze IV tohoto doporučení.

      Toto doporučení je určeno Islandu, Lichtenštejnsku a Norsku.
      V Bruselu dne 30. března 2004.

            Za kontrolní úřad ESVO

         Bernd HAMMERMANN

            člen kolegia

      (1)  Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (2)  Úř. věst. L 290, 24.11.1993, s. 14. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (3)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 856/2005 (Úř. věst. L 143, 7.6.2005, s. 9).

      (4)  Úř. věst. L 201, 17.7.1998, s. 93. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/43/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 14).

      PŘÍLOHA I
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOST SÝRŮ VYROBENÝCH ZE SYROVÉHO NEBO TERMIZOVANÉHO MLÉKA
      Stát ESVO: _

                  Skupiny bakterií/kritéria (1)

                  Fáze odběru vzorků

                  Identifikace výrobku

                  Počet vzorků

                  Výsledky analýzy (2)

                  Přijatá opatření
                  (počet a druh) (3)

                  U

                  P

                  N

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Absence v 25 g

                  Výroba

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Maloobchod

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Thermophilic Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  Absence v 25g

                  Výroba

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Maloobchod

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Výroba

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Maloobchod

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Výroba

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Maloobchod

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  A

                  P

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  Absence v 25 g

                  Výroba

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

                  Maloobchod

                  nezrající měkký (čerstvý) sýr

                  zrající měkký sýr

                  polotvrdý sýr

         (1)  Počet vzorových jednotek (n), které mají být odebrány, může být na úrovni maloobchodu snížen. Pokud se provádí snížený odběr vzorků, je třeba to uvést do zprávy.

         (2)  U = uspokojivý, P = přijatelný, N = nevyhovující, A = absence, P = přítomnost. Pokud jde o bakterie Staphylococcus aureus a Escherichia coli, jsou výsledky uspokojivé, pokud všechny pozorované hodnoty jsou < m, přijatelné, pokud c hodnoty jsou mezi m a M, a nevyhovující, pokud jedna nebo více hodnot jsou > M nebo pokud více než c hodnot je mezi m a M.

         (3)  Pro podávání zpráv o donucovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.

      PŘÍLOHA II
      MIKROBIOLOGICKÁ BEZPEČNOST ČERSTVÉHO DRŮBEŽÍHO MASA (POKUD JDE O TERMOFILNÍ BAKTERII CAMPYLOBACTER)
      Stát ESVO: _

                  Bakteriální patogeny/kritéria (1)

                  Fáze odběru vzorků

                  Identifikace výrobku

                  Počet vzorků

                  Výsledky analýzy

                  Přijatá opatření
                  (počet a druh) (2)

                  Absence

                  Přítomnost

                  Termofilní Campylobacter

                  n=5 c=0
                  Absence v 25 g

                  Výroba

                  Kuře

                  Krůta

                  Maloobchod

                  Kuře

                  Krůta

         (1)  Počet vzorových jednotek (n), které mají být odebrány, může být na úrovni maloobchodu snížen. Pokud se provádí snížený odběr vzorků, je třeba to uvést do zprávy.

         (2)  Pro podávání zpráv o donucovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.

      PŘÍLOHA III
      ODDÍL 1
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOST KOŘENÍ
      Stát ESVO: _

                  Skupiny bakterií/kritéria (1)

                  Fáze odběru vzorků

                  Identifikace výrobku

                  Počet vzorků

                  Výsledky analýzy (2)

                  Přijatá opatření
                  (počet a druh) (3)

                  U

                  P

                  N

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Absence v 25 g

                  Dovoz nebo výroba/balení nebo velkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Zařízení (používající velké množství koření k přípravě jídel)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Dovoz nebo výroba/balení nebo velkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Zařízení (používající velké množství koření k přípravě jídel)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

            ODDÍL 2
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOST KOŘENÍ
      Stát ESVO: _

                  Skupiny bakterií/kritéria (4)

                  Fáze odběru vzorků

                  Identifikace výrobku

                  Počet vzorků

                  Výsledky analýzy (5)

                  Přijatá opatření
                  (počet a druh) (6)

                  U

                  P

                  N

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Dovoz nebo výroba/balení nebo velkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Zařízení (používající velké množství koření k přípravě jídel)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Dovoz nebo výroba/balení nebo velkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Zařízení (používající velké množství koření k přípravě jídel)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

         (1)  Počet vzorových jednotek (n), které mají být odebrány, může být na úrovni maloobchodu snížen. Pokud se provádí snížený odběr vzorků, je třeba to uvést do zprávy.

         (2)  U = uspokojivý, P = přijatelný, N = nevyhovující. Pokud jde o bakterie Bacillus cereus a Clostridium perfringens, jsou výsledky uspokojivé, pokud všechny pozorované hodnoty jsou < m, přijatelné, pokud c hodnoty jsou mezi m a M, a nevyhovující, pokud jedna nebo více hodnot jsou > M nebo pokud více než c hodnot je mezi m a M.

         (3)  Pro podávání zpráv o donucovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.

         (4)  Počet vzorových jednotek (n), které mají být odebrány, může být na úrovni maloobchodu snížen. Pokud se provádí snížený odběr vzorků, je třeba to uvést do zprávy.

         (5)  U = uspokojivý, P = přijatelný, N = nevyhovující. Pokud jde o bakterie Bacillus cereus a Clostridium perfringens, jsou výsledky uspokojivé, pokud všechny pozorované hodnoty jsou < m, přijatelné, pokud c hodnoty jsou mezi m a M, a nevyhovující, pokud jedna nebo více hodnot jsou > M nebo pokud více než c hodnot je mezi m a M.

         (6)  Pro podávání zpráv o donucovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.

      PŘÍLOHA IV
      TOXIKOLOGICKÁ BEZPEČNOST KOŘENÍ
      Stát ESVO: _

                  Fáze odběru vzorků

                  Identifikace výrobku

                  Počet vzorků

                  Výsledky analýzy

                  Přijatá opatření
                  (počet a druh) (1)

                  Aflatoxin B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoxiny celkem
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2-5

                  > 5

                  < 4

                  4-10

                  > 10

                  Dovoz nebo balírna nebo velkoobchodník

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Zařízení
                  (používající velké množství koření k přípravě jídel)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový oříšek/zázvor/kurkuma

                  Jiné koření a byliny

         (1)  Pro podávání zpráv o donucovacích opatřeních se doporučuje použít tyto kategorie: slovní varování, písemné varování, povinnost zlepšit vnitřní dozor, stažení požadovaného výrobku, správní sankce, soudní řízení, jiné.


				|

		52014DC0426

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2014
a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení
koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská
rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost,
Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která
se bude zaměřovat na klíčové oblasti, v nichž je třeba
přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro
udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí
o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
států, které společně tvoří „integrované hlavní
směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní
směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti
hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 hlavy států nebo
předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a
stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na období
2012–2016. Dne 15. listopadu 2013
předložila Komise v souladu s nařízením
(EU) č. 473/2013[4] stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2014[5].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[6],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[7], ve které není
Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu
ke standardním podmínkám úvěrování ekonomiky, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 23. dubna 2014 předložilo Slovensko
svůj národní program reforem na rok 2014 a svůj program
stability na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba
programy posuzovány současně.
(8)
Cílem rozpočtové strategie nastíněné
v programu stability na rok 2014 je zajistit udržitelnost nápravy
nadměrného schodku a dosáhnout do roku 2017 střednědobého
rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši zhruba 0,5 % HDP.
Tento střednědobý cíl je oproti požadavkům Paktu o
stabilitě a růstu přísnější. Schodek veřejných financí
Slovenska byl v roce 2013 udržitelně snížen na úroveň pod 3 %
HDP. Plánovaná (nově vypočtená) změna strukturálního salda
pro rok 2014 by znamenala, že se Slovensko výrazně odchyluje od
postupu korekce ke svému střednědobému cíli. V roce 2015 by plánované
zlepšení ve výši 0,3 % HDP bylo v souladu s pravidly Paktu o
stabilitě a růstu. V následujících letech by program stability
nezajistil dostatečnou korekci vedoucí k dosažení
střednědobého cíle. Výdaje by v letech 2014 a 2015 rostly tempem
odpovídajícím výdajovému kritériu. Program stability předpokládá, že
největší část konsolidačního úsilí k dosažení
střednědobého cíle se odehraje v letech 2016 a 2017. Celkově postup
korekce k střednědobému cíli představuje rizika
ohledně dodržení požadavků Paktu o stabilitě a růstu.
Program stability předpokládá, že dluh veřejných financí
nepřekročí referenční hodnotu 60 % HDP po celou dobu
programového období. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové projekce programu a který byl potvrzen nezávislým
subjektem (výbor pro makroekonomické prognózy), je realistický. Již
kvantifikovaná opatření nezajistí, že se dosáhne fiskálních cílů
stanovených orgány. Navíc nejsou dostatečně specifikována všechna
opatření na straně příjmů a realizace úsporných reforem
veřejné správy vykazuje určitá rizika, jelikož v oblasti
mzdových nákladů veřejné správy mohou stejně jako v minulosti
chybět rozpočtové hodnoty. Na druhé straně údaje uvedené v
programu stability ještě nezohledňují očekávané úspory plynoucí
z aktivace domácí dluhové brzdy. Podle prognózy Komise z jara 2014, která
zahrnuje dopad úspor na výdajové straně v důsledku dluhové
brzdy, by byla odchylka od postupu korekce v roce 2014 menší, než je
v programu předpokládáno, zatímco v roce 2015 se očekává
dostatečné snížení strukturálního schodku, přičemž výdajové
kritérium bude splněno v roce 2014 i 2015. I když je v programu stability
i národním programu reforem vyjádřen záměr zvýšit výdaje podporující
růst, nezdá se, že by byl tento záměr plně podporován v plánech,
ze kterých se vychází. Výdaje státního rozpočtu na vzdělávání se
v roce 2014 zvýší, ale v dalších letech budou klesat. Na základě
posouzení programu stability a prognózy Komise, v souladu s nařízením Rady
(ES) č. 1466/97, je Rada názoru, že v roce 2014 existuje riziko
odchylky od postupu korekce k střednědobému cíli, zatímco
příslušná korekce se očekává v roce 2015.
(9)
V reakci na požadavky Smlouvy o stabilitě,
koordinaci a správě zavedlo Slovensko v listopadu 2013 pravidlo
vyrovnaného rozpočtu. Rozpočtový rámec však oslabuje absence
výdajových stropů. I když bylo jejich zavedení předpokládáno již
v programu stability na rok 2013, nebyl tento závazek doposud splněn.
Pokud jde o udržitelnost veřejných financí je Slovensko i nadále
středně rizikovou zemí a předpokládá se, že výdaje na
zdravotní péči budou hlavním zdrojem růstu nákladů souvisejících
se stárnutím obyvatelstva ve výši 2 % HDP, což je v porovnání s ostatními
členskými státy EU druhé největší předpokládané navýšení
výdajů na zdravotní péči. Problémy jsou pociťovány zejména
v případě ústavní péče a primární péče. Vláda v
prosinci 2013 přijala strategický rámec pro zdraví na období
2014–2030 s cílem zlepšit nákladovou efektivitu. Ke strategii se nyní musí
přijmout podrobné prováděcí plány.
(10)
Slovensku se podařilo zlepšit daňovou
morálku a pokračuje s prováděním akčního plánu boje proti
daňovým podvodům, přičemž již zavedlo zhruba polovinu
plánovaných opatření. V důsledku toho se zdá, že se účinnost
slovenského daňového systému v roce 2013 zvýšila, zejména u DPH,
ačkoli ještě zbývá konsolidovat úsilí a posílit analytické a
auditní kapacity daňové správy a ve skluzu je zavedení jednotného
výběru daní, cel a odvodů na sociálním pojištění. Při další
prorůstové fiskální konsolidaci by se Slovensko mohlo více spoléhat na
daně, které nemají tak neblahý vliv na hospodářský růst, zejména
na periodickou daň z nemovitosti a ekologické daně. V tomto
ohledu nedošlo k žádnému pokroku v reformě periodické daně z
nemovitosti a k jejímu navázání na tržní hodnotu nemovitosti. Příjmy z
výběru této daně zůstávají na nízké úrovni a od roku 2000 se
nezměnily. Vláda v roce 2013 zavedla opatření ke snížení
značného nesouladu v daňovém zatížení zaměstnanců a osob
samostatně výdělečně činných, nicméně velký
rozdíl v daňových sazbách obou skupin zaznamenaných v roce 2012 i
nadále přetrvává.
(11)
Slovenský trh práce se i nadále potýká s řadou
výzev. Nezaměstnanost, jejíž míra se i nadále pohybuje okolo 14 %, je
většinou dlouhodobého charakteru, což ukazuje na strukturální povahu
problému nezaměstnanosti na Slovensku. Slovensko učinilo určitý
pokrok ve snížení daňového zatížení pracovníků s nízkými příjmy,
kteří se vracejí na trh práce po dlouhodobé nezaměstnanosti, ale
účinnost těchto opatření je třeba sledovat a vyhodnocovat.
V dalších oblastech došlo pouze k nepatrnému pokroku; jedná se zejména o
zlepšení schopnosti veřejných služeb zaměstnanosti poskytovat
individualizované služby a silnější propojení mezi aktivačními
opatřeními a sociální pomocí. Pokud jde o nezaměstnanost mladých
lidí, mají veřejné služby zaměstnanosti omezené možnosti
provádět včasnou intervenci, přizpůsobit služby profilu
uchazeče o práci a oslovit mladé lidi, kteří nejsou nikde zaregistrováni.
V těchto oblastech je proto třeba jednat v souladu s cíli záruky pro mladé.
Je nutné přijmout cílenější opatření, jež by se
zaměřovala na znevýhodněné uchazeče o zaměstnání,
včetně romské populace, jejíž zaměstnanost je stále na velmi
nízké úrovni. Pro matky je obtížné vrátit se na trh práce kvůli nedostatku
vhodných zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší
tří let.
(12)
Nízká relevantnost vzdělávání ve vztahu k trhu
práce způsobuje nedostatek kvalifikované pracovní síly. Úroveň
studijních výsledků žáků v rámci povinné školní docházky je pod
průměrem EU a výrazně se zhoršuje. Veřejné výdaje na vzdělávání
jsou stále na nízké úrovni, a to i přesto, že se nedávno zvýšily platy
učitelů, došlo ke zlepšení prvotní odborné přípravy
učitelů a upevnění praktických zkušeností, ale v tomto úsilí se
musí dále pokračovat. Navzdory vládnímu úsilí reformovat odborné
vzdělávání a přípravu a dotovat pracovní místa pro mladé lidi je
stále míra nezaměstnanosti mladých jednou z nejvyšších v EU a
přechod ze škol do zaměstnání je i nadále obtížný. Poměrně nízký podíl bakalářských
studijních programů se zaměřením na konkrétní pracovní
uplatnění a nedostatečná spolupráce se zaměstnavateli snižuje
relevantnost vysokoškolského vzdělávání ve vztahu k trhu práce. Zvýšením kvality vysokoškolského vzdělávání a spolupráce mezi
podniky a vzdělávacími institucemi by se rovněž mohla zvýšit
inovační kapacita slovenské ekonomiky. Plány v rámci strategie pro
inteligentní specializaci jsou krokem správným směrem, ale je nutné je
efektivně realizovat. Neustálý nedostatek zařízení poskytujících
kvalitní předškolní vzdělávání a péči snižuje výsledky ve
vzdělávání, zejména u romské populace. Doposud byly iniciativy
zaměřené na zlepšení vzdělávacích výsledků romských
žáků příliš závislé na projektech spolufinancovaných EU.
(13)
V odvětví energetiky Slovensko
pokročilo v přípravách většího propojení elektrické a
plynárenské sítě se sousedními zeměmi; je však nutné přijmout
ještě opatření vedoucí ke zlepšení fungování energetického trhu
Slovenska, zejména zvýšit transparentnost mechanismu stanovování sazeb. V
příštím programovém období bylo navrženo financovat soubor opatření
na zlepšení energetické účinnosti z prostředků EU.
(14)
Probíhající reforma veřejné správy zlepší její
orientaci na příjemce služeb, přesto slovenská veřejná správa i
nadále nedosahuje dobrých výsledků jak z hlediska kvality, tak efektivity.
Přetrvávající vysoká fluktuace zaměstnanců související s politickým
cyklem spolu se slabým řízením lidských zdrojů a nízkou analytickou
kapacitou snižují schopnost vytvářet politiky založené na důkazech. V mezinárodním
hodnocení korupce Slovensko i nadále zaznamenává horší výsledky a
neučinilo prakticky žádný pokrok ve zlepšení účinnosti a transparentnosti
soudnictví. Kvalita podnikatelského prostředí na Slovensku se zhoršila
a stagnuje podpora pro rychle rostoucí podniky. Slovensko nedávno změnilo
pravidla pro zadávání veřejných zakázek s cílem zvýšit transparentnost a efektivitu,
ale uplatňování těchto pravidel je stále problematické a dopad
reformy zadávání veřejných zakázek z roku 2013 zůstává skromný.
(15)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska. Posoudila program
stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Slovenska, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro
budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni
Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou
promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.
(16)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Slovenska a její stanovisko[8] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(17)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na
základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Slovensko by mělo
rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně
provedena,
DOPORUČUJE, aby Slovensko v období
2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Po
nápravě nadměrného schodku posílit rozpočtová opatření na
rok 2014 vzhledem ke vznikajícímu rozdílu ve výši 0,3 % HDP oproti požadavkům
Paktu o stabilitě a růstu na základě prognózy Komise z jara
2014. Zajistit v roce 2015 požadovanou korekci ve výši 0,1 % HDP
ke střednědobému cíli s přihlédnutím k očekávané
slabší hospodářské situaci. Následně až do splnění
střednědobého cíle pokračovat v roční strukturální korekci
podle referenční hodnoty ve výši 0,5 % HDP. Dále upevnit fiskální rámec,
mimo jiné zavedením závazných a vymahatelných výdajových stropů. Zvýšit
dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zvýšením nákladové efektivity zdravotnictví,
zejména racionalizací nemocniční péče a řízení nemocnic a posílením
primární péče.
2.           Zvýšit účinnost
daňové správy navýšením její kapacity v oblasti auditu, posuzování rizik a
vymáhání dluhů. Uvést základ daně z nemovitosti do souladu s tržní
hodnotou nemovitosti.
3.           Účinněji řešit
dlouhodobou nezaměstnanost pomocí aktivačních opatření,
vzdělávacích programů druhé šance a cílené kvalitní odborné
přípravy. Zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti
v oblasti případového vedení, individuálního poradenství a aktivace
uchazečů o práci a posílit vazbu mezi aktivací a sociální podporou.
Účinně řešit nezaměstnanost mladých lidí zlepšením
včasné intervence v souladu s cíli záruky pro mladé. Zvýšit motivaci pro
zaměstnanost žen rozšířením počtu zařízení péče o
dítě, zejména pro děti mladší tří let.
4.           Přijmout opatření
na zvýšení kvality výuky s cílem pozvednout výsledky ve vzdělávání.
V oblasti odborného vzdělávání a přípravy posílit poskytování
praxe v podnicích. Přizpůsobit akreditaci, financování a správní
opatření s cílem podporovat vznik bakalářských studijních
programů se zaměřením na konkrétní povolání. Zvýšit kvalitu a
relevantnost vědecké základny a realizovat plány na podporu
účinného předávání znalostí a spolupráce akademické obce, výzkumu a podniků.
Přijmout systémová opatření na zvýšení dostupnosti vysoce kvalitního
a inkluzivního předškolního a školního vzdělávání pro
marginalizované komunity, včetně Romů, a učinit kroky ke
zvýšení jejich širší účasti v odborném a vysokoškolském vzdělávání.

5.           Posílit snahy o lepší
fungování trhu s energií, zejména zvýšením transparentnosti regulačního
rámce pro veřejnost a prozkoumáním determinantů vysokých
síťových sazeb za elektřinu, zejména pro průmyslové
spotřebitele. Na základě dosavadního pokroku dále rozvíjet propojení
se sousedními státy, včetně Ukrajiny, podle memoranda o
porozumění podepsaného v dubnu.
6.           Přijmout opatření,
včetně změny zákona o veřejné službě, aby se zvýšila
nezávislost veřejné služby. Přijmout strategii zlepšení řízení
lidských zdrojů ve veřejné správě. Zvýšit úsilí vedoucí k
posílení analytické kapacity klíčových ministerstev za účelem
přijetí politik založených na důkazech a zvýšení kvality posouzení
dopadu politik. Podniknout kroky k boji proti korupci a urychlit úsilí o
zvýšení účinnosti a kvality soudnictví. Zavést opatření ke zlepšení
podnikatelského prostředí, včetně podmínek pro malé a
střední podniky. Zvýšit úsilí o zajištění lepší účinnosti
zadávání veřejných zakázek.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s.11.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/109

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2014
   2014/C 247/21
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2013 a stanovisko ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 6. května 2014 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 5. května 2014 svůj konvergenční program z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Dne 22. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/531/EU (4), kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc ve výši až 2 miliard EUR, kterou může čerpat do září 2015. Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému pomoci platebním bilancím členských států byla považována za vhodnou z důvodu nestabilních kapitálových toků nepříznivě ovlivňujících zejména rozvíjející se trhy, z důvodu rizik ohrožujících makroekonomický scénář a z důvodu přetrvávajících slabých míst v bankovním sektoru. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení žádné splátky, lze očekávat, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a – prostřednictvím strukturálních reforem – zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky. Memorandum o porozumění ze dne 6. listopadu 2013, v němž jsou zakotveny podmínky preventivní pomoci EU, a jeho následné dodatky doplňují a podporují doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru. Preventivní pomoc EU bude vázána na provádění komplexního programu hospodářské politiky zaměřeného zejména na opatření strukturálních reforem zahrnující doporučení pro jednotlivé země týkající se administrativní kapacity, reforem trhu zboží, podnikatelského prostředí, trhu práce, důchodů, státních podniků a zdravotnictví. Tento program nezbavuje vládu závazku provést v plném rozsahu všechna doporučení pro Rumunsko. Stanovení politických priorit, jejich provádění a koordinaci, jež jsou nezbytné pro naplnění memoranda o porozumění a realizaci doporučení pro tuto zemi, je třeba řešit jako celek na úrovni, která rozhoduje o prioritách.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu z roku 2014 je dosáhnout v roce 2015 střednědobého cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, který reflektuje požadavek Paktu o stabilitě a růstu, a tuto úroveň udržet i v budoucnu. Rumunsku byla pro rok 2014 povolena dočasná odchylka od cesty k postupnému dosažení střednědobého cíle pro účely společně financovaných projektů. Tato dočasná odchylka musí být v následujícím roce kompenzována. Konvergenční program počítá se stabilizací (přepočítaného) strukturálního salda v roce 2014 a s jeho zlepšením o 0,8 % HDP v roce 2015. Výdaje mají podle prognózy růst tempem odpovídajícím výdajovému kritériu jak pro rok 2014, tak pro rok 2015. Poměr dluhu k HDP by měl podle prognózy v roce 2015 dosáhnout 40 % a v letech 2016–2017 klesat. Celkově je rozpočtová strategie nastíněná v konvergenčním programu v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Obecně odpovídá prognóze útvarů Komise z jara 2014. Odhadovaný potenciální HDP, z něhož konvergenční program vychází, je však o něco vyšší, zejména díky optimističtějšímu výhledu, pokud jde o trh práce. Rizika nepříznivého vývoje rozpočtového plánu na rok 2014 jsou spojena s kontrolou výdajů a nižší částkou vybranou na daních, než se předpokládá. Kromě toho na období od roku 2015 nejsou dosud stanovena konkrétní opatření, o něž se má navrhovaný fiskální postup opírat.
               Podle prognózy Komise Rumunsko i přes mírné zhoršení strukturálního salda v roce 2014 splňuje s přihlédnutím k dočasné odchylce povolené pro účely společně financovaných projektů požadavky Paktu o stabilitě a růstu pro daný rok. Pokud jde o rok 2015, existuje vzhledem k nezbytné kompenzaci dočasné odchylky povolené pro účely společně financovaných projektů riziko značného odchýlení od požadované strukturální korekce. Navíc se Rumunsko podle prognóz v roce 2015 odchýlí od výdajového kritéria. Na základě prognózy Komise a posouzení konvergenčního programu provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že existuje riziko, že se konvergenční program v roce 2015 značně odchýlí od požadavků preventivní složky.

               (10)

               Závažným problémem zůstávají daňové podvody a vyhýbání se daňovým povinnostem v souvislosti s DPH, včetně přeshraničních režimů, spotřebních daní, odvodů na sociální pojištění a daní z příjmů. V boji proti nehlášené práci bylo dosaženo jen omezeného hmatatelného pokroku a efektivitu strategie zaměřené na dodržování daňových předpisů snižuje nedostatek realistických a závazných prováděcích opatření a nedostatečná pozornost věnovaná prevenci. Reforma daňové správy, která má zvýšit její efektivitu, pokračuje, ovšem přeshraniční spolupráce v administrativních věcech, zejména v oblasti DPH, je stále slabá. Daňové zatížení osob s nízkými a středními příjmy zůstává vysoké a přispívá k nehlášené práci a k nepřiznaným nebo jen částečně přiznaným příjmům. V oblasti ekologických daní došlo k určitému pokroku, a to v důsledku zlepšení systému zdanění vozidel a zvýšení spotřební daně z paliv a její automatické indexace. Dlouhodobou udržitelnost v Rumunsku ohrožují zejména výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Panují obavy ohledně udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému, neboť poměr zaměstnaných přispěvatelů k osobám pobírajícím důchod je nízký. Rumunsko již podniklo kroky k vyrovnání zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu u žen a mužů s účinností od roku 2035.

               (11)

               Riziko fiskální udržitelností v sektoru zdravotnictví zvyšují neefektivní využívání zdrojů a nekvalitní řízení. Dostupnost péče a účinnost a kvalitu systému veřejného zdravotnictví dále snižují velmi rozšířené neoficiální platby. Reformy, které mají efektivitu a finanční udržitelnost zdravotnictví zlepšit, již byly zahájeny, je však potřeba v tomto úsilí pokračovat. Provádění některých opatření nabírá zpoždění a trpí nedostatkem finančních prostředků a nízkou kapacitou služeb. Nákladovou efektivitu zvýší omezení nadměrného využívání hospitalizace pacientů a posílení primární zdravotní péče a systémů lékařské specializace. Další reformy systému zdravotnictví, které byly zahájeny, se soustředí na zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva, mimo jiné prostřednictvím rovného přístupu ke kvalitním zdravotnickým službám.

               (12)

               K hlavním problémům na rumunském trhu práce pak stále patří velmi nízká ekonomická aktivita, nedostatečně využitý potenciál pracovní síly a potřeba zvýšit kvalitu a produktivitu práce. Kvalita veřejné podpory v oblasti hledání zaměstnání a rekvalifikačních služeb zůstává navzdory několika opatřením menšího rozsahu nízká. Větší efektivitě individualizovaných služeb pro uchazeče o práci a zaměstnavatele, jakož i účinnější integraci aktivních a pasivních politik na trhu práce brání omezené výdaje na veřejné služby zaměstnanosti a absence měření výkonnosti. Podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, je v Rumunsku vysoký a stále roste (17,3 % v roce 2013). Přijetí národní strategie aktivního stárnutí, která by pomohla zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků, se opožďuje a nyní se předpokládá ke konci roku 2014.

               (13)

               Neexistují žádné transparentní pokyny ohledně způsobu stanovení minimální mzdy, na němž by se podíleli sociální partneři a jež by měl za cíl udržitelným způsobem podporovat zaměstnanost a konkurenceschopnost a zaručovat příjem z pracovní činnosti.

               (14)

               Reforma vzdělávání z roku 2011, která stanovila jako dlouhodobý cíl zkvalitnění vzdělávání na všech úrovních, zatím v praxi zcela nefunguje, neboť chybí finanční prostředky a lidské zdroje. V oblasti odborného vzdělávání a přípravy, která za posledních dvacet let zaznamenala značný propad, bylo v uplynulých letech zahájeno několik reforem a pilotních projektů, avšak dostupnost odborného vzdělávání a přípravy, jejich sladění s potřebami trhu práce a zapojení podnikatelského sektoru do praktické a učňovské přípravy jsou stále nízké. Přetrvává také značný nesoulad mezi poptávanými a nabízenými dovednostmi u absolventů terciárního vzdělávaní a nedostatečná provázanost podnikatelské sféry a akademického prostředí, což dokládá vysoká míra nezaměstnanosti osob s univerzitním vzděláním a skutečnost, že řada z nich vykonává profese, které neodpovídají jejich vzdělání, nebo pracuje na méně kvalifikovaných pozicích. Míra zapojení do celoživotního učení je stále jedna z nejnižších v EU. Míra předčasného ukončení školní docházky je naopak stále jedna z nejvyšších v EU, v současnosti je dokonce vyšší než před rokem 2010 a týká se především Romů. Větší zaměstnanosti žen brání nedostatek a omezená dostupnost kvalitních a cenově dostupných zařízení péče o děti, zejména ve věku do tří let.

               (15)

               Velkou výzvou je i nadále snižování chudoby. I přes relativně stabilní situaci v oblasti zaměstnanosti hrubý příjem domácností klesá a rozdíly v příjmech rostou. Zvlášť ohrožené jsou rodiny s dětmi. Pokud jde o urychlení přechodu z ústavní péče o děti bez rodičovské péče k alternativním řešením, není pokrok velký. Počet osob se zdravotním postižením žijících ve velkých ústavech je stále vysoký a komunitní služby zaměřené na osoby se zdravotním postižením nejsou dostatečně rozvinuté. Nízké rozšíření, pokrytí a přiměřenost sociálních dávek jsou z hlediska účinného přínosu sociálních dávek ke snižování chudoby i nadále problematické. Zavedení zvláštní sociální dávky ve formě minimálního příjmu pro účely sociálního začlenění (tzv. „venit minim de insertie“), která kombinuje tři stávající druhy sociálních dávek (garantovaný minimální příjem, rodinné přídavky a příspěvek na topení) a které bylo plánováno na rok 2015, bylo odloženo. Provádění národní strategie pro začleňování Romů bylo zahájeno v roce 2012, avšak finanční prostředky vyčleněné na realizaci hlavních akčních plánů byly nedostatečné a výsledky nejsou nikterak výrazné. Přezkum strategie a realizace upravených akčních plánů se zpožďují.

               (16)

               Jedním z klíčových problémů Rumunska zůstává omezená schopnost veřejné správy vypracovat a provádět odpovídající politiky, což brzdí celkový rozvoj země, podnikatelského prostředí a možností veřejných investic a zároveň neumožňuje poskytovat dostatečně kvalitní veřejné služby. Strukturální příčiny nízké správní kapacity byly v roce 2013 podrobeny analýze. V návaznosti na ni se v současnosti připravuje strategie posílení veřejné správy pro období 2014–2020, která by měla být dokončena do poloviny roku 2014.

               (17)

               Míra čerpání fondů EU zůstává navzdory značnému pokroku jednou z nejnižších v EU. Trvale nedostačující systémy řízení a kontroly a způsoby zadávání veřejných zakázek mohou mít negativní dopad na přípravu a realizaci další generace programů. Jedním z problémů zůstává strategické plánování a stanovení politických priorit na úrovni ústřední vlády, jakož i stanovení politických priorit a víceleté rozpočtové plánování na úrovni rezortních ministerstev spravujících významná investiční portfolia. Legislativa v oblasti veřejných zakázek je nestabilní a nekoherentní. Institucionální uspořádání s několika aktéry a často se překrývající odpovědností není s to tyto nedostatky odstranit a poskytnout veřejným zadavatelům potřebnou podporu. Hlavním problémem pro veřejné zadavatele jsou i nadále korupce a střet zájmů. Systém předběžných kontrol pro vyloučení střetu zájmů v průběhu zadávání veřejných zakázek by měl začít fungovat do konce roku 2014.

               (18)

               Podniky i občané se potýkají s nekvalitními předpisy a netransparentním a nepředvídatelným regulačním rámcem. Postupy pro připojení k elektrické síti, vyřízení stavebního povolení či odvod daní jsou stále složité. Další problém pro rumunské podnikatelské prostředí představují nejasná vlastnická práva k pozemkům, neboť do pozemkových knih se zapisuje méně než 50 % nemovitostí a pouhých zhruba 15 % zápisů nemovitostí se ověřuje a zapisuje digitálně. Pokud jde o zvýšení kvality, nezávislosti a účinnosti soudního systému a boje proti korupci, zaznamenalo Rumunsko určitý pokrok, pro podniky domáhající se účinné nápravy jsou však tyto otázky stále zdrojem obav. Opatření v zájmu integrity a boje proti korupci narážejí na politické a správní úrovni i nadále na silný odpor.

               (19)

               V roce 2013 skončila regulace cen elektřiny pro průmyslové podniky a postupná deregulace cen plynu a elektřiny pokračuje. Závažným problémem je neefektivní a netransparentní řízení státních podniků v těchto odvětvích. Deregulace cen energií by měla přispět ke zlepšení energetické účinnosti, ačkoliv k dalšímu zvýšení energetické účinnosti budov, ústředního vytápění, průmyslových podniků a městské dopravy jsou zapotřebí konkrétní opatření a závazky týkající se zdrojů. Integrace rumunského trhu s elektřinou a plynem do trhu EU zůstává nedokončena a kvůli značným překážkám stále nedošlo k přeshraničnímu propojení plynovodů, jež by přispělo k větší diverzifikaci dodávek.

               (20)

               Růst Rumunska zpomaluje i nadále také nedostatečně rozvinutá základní dopravní infrastruktura. Rychle narůstající počet vozidel a špatná kvalita silniční infrastruktury negativně ovlivňují podniky a ekonomiku. Bezpečnost a spolehlivost železniční sítě poškozuje její špatná údržba. Nákladní doprava na vnitrozemských vodních cestách, zejména na Dunaji, stále zdaleka nevyužívá svůj potenciál. Neefektivní a netransparentní řízení státních podniků v odvětví dopravy brzdí rozvoj síťové infrastruktury.

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska. Posoudila národní program reforem i konvergenční program. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 8.

               (22)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 2,

         DOPORUČUJE Rumunsku v období 2014–2015:

               1.

               Dokončit program finanční pomoci EU/MMF, a to tak, že bude věnovat plnou pozornost politickým podmínkám stanoveným v memorandu o porozumění ze dne 6. listopadu 2013 a v jeho následných dodatcích, které doplňují a podporují provádění těchto doporučení pro Rumunsko.

               2.

               Realizovat rozpočtovou strategii pro rok 2014, značně zintenzivnit rozpočtové úsilí, aby bylo zajištěno splnění střednědobého cíle v roce 2015 v souladu se závazky přijatými v rámci programu zlepšení platební bilance a tak, jak je uvedeno v konvergenčním programu z roku 2014, zejména stanovením konkrétních opatření, a následně si tuto úroveň střednědobého cíle udržet. Zlepšit výběr daní tím, že bude pokračovat realizace komplexní strategie zaměřené na dodržování daňových předpisů a zintenzivní se úsilí o omezení podvodů v oblasti DPH. Bojovat proti nehlášené práci. Rozpočtově neutrálním způsobem snížit daňovou zátěž osob s nízkými a středními příjmy. Dokončit důchodovou reformu započatou v roce 2010, a to vyrovnáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu pro ženy a muže.

               3.

               Urychlit reformy ve zdravotnictví s cílem zlepšit efektivitu, kvalitu a dostupnost zdravotní péče, a to i pro znevýhodněné osoby a odlehlé a odloučené komunity. Zvýšit úsilí v boji proti neoficiálním platbám, a to i pomocí řádných řídicích a kontrolních systémů.

               4.

               Posílit aktivní opatření na trhu práce a kapacitu národní agentury pro zaměstnanost. Věnovat zvláštní pozornost aktivaci neregistrovaných mladých lidí. Posílit opatření na podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků. Vypracovat v konzultaci se sociálními partnery jasné pokyny k transparentnímu stanovení minimální mzdy s ohledem na ekonomické podmínky a na podmínky na trhu práce.

               5.

               Zlepšit kvalitu a dostupnost odborného vzdělávání a přípravy, učňovské přípravy, terciárního vzdělávání a celoživotního učení a přizpůsobit je potřebám trhu práce. Zajistit lepší dostupnost předškolního vzdělávání dětí a péče o ně.

               6.

               V zájmu zmírňování chudoby zvýšit účinnost a účelnost sociálních transferů, zejména na děti, a pokračovat v reformě sociální pomoci silnějším propojením s aktivačními opatřeními. Zvýšit úsilí, pokud jde o provádění plánovaných opatření na podporu začlenění Romů do trhu práce, zlepšení školní docházky a omezení jejího předčasného ukončení, a to pomocí přístupu založeného na partnerství a důsledného monitorování situace.

               7.

               Zintenzivnit snahu o navýšení kapacity veřejné správy, zejména zlepšit její efektivitu, řízení lidských zdrojů, rozhodovací nástroje a koordinaci na různých vládních úrovních i mezi nimi a zvýšit její transparentnost, integritu a odpovědnost. Zrychlit čerpání fondů EU, posílit systémy řízení a kontroly a zlepšit kapacitu pro strategické plánování, včetně víceletého rozpočtování. Řešit přetrvávající nedostatky v systému zadávání veřejných zakázek. Pokračovat ve zlepšování kvality a účinnosti soudního systému, bojovat proti korupci na všech úrovních a zajistit efektivní provádění soudních rozhodnutí.

               8.

               Podporovat hospodářskou soutěž a účinnost v energetice a dopravním průmyslu. Urychlit reformu řízení státních podniků v odvětví energetiky a dopravy a zvýšit jejich efektivitu. Zlepšit a zjednodušit předpisy týkající se energetické účinnosti. Zlepšit přeshraniční propojení energetických sítí a přednostně umožnit fyzické zpětné toky v propojených plynovodech.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 67.

      (4)  Rozhodnutí Rady 2013/531/EU ze dne 22. října 2013 , kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Unie (Úř. věst. L 286, 29.10.2013, s. 1).

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 5. prosince 2007 o uvádění znění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech (oznámeno pod číslem K(2007) 5841)

text:
               6.5.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 118/30

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 5. prosince 2007
   o uvádění znění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech
   (oznámeno pod číslem K(2007) 5841)
   (2008/355/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 20 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „článek 20 Smlouvy o ES“) mají občané na území třetí země, ve které jejich členský stát nemá zastoupení, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu kterýmkoliv členským státem, jenž zastoupení v dané zemi má, a to za stejných podmínek, jako příslušníci tohoto státu. Toto právo je rovněž zakotveno v článku 46 Listiny základních práv Evropské unie.

               (2)

               Z průzkumu Eurobarometru zveřejněného v červenci 2006 vyplývá, že většina občanů Unie není o článku 20 Smlouvy o ES a jeho dopadech informována. Pouze 23 % dotázaných prohlásilo, že jsou jim možnosti poskytované článkem 20 Smlouvy o ES známy. Rovněž vyšlo najevo, že během následujících tří let předpokládá polovina občanů Unie cestu do třetí země.

               (3)

               Návrh uvádět v cestovních pasech článek 20 Smlouvy o ES a informovat tak občany o jejich právech byl obsažen už ve zprávě Michela Barniera ze dne 9. května 2006„Za evropskou jednotku civilní ochrany: europe aid“. Dne 15. června 2006 vyzvalo předsednictví Rady členské státy, aby zvážily možnost přetištění znění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech a zajistily tak dobrou informovanost občanů EU o jejich právech (1).

               (4)

               Komise dne 28. listopadu 2006 přijala zelenou knihu „Diplomatická a konzulární ochrana občanů Unie ve třetích zemích“ (2), která obsahovala návrhy několika možných opatření k posílení ochrany občanů Unie. Jako účinný způsob, jak připomínat občanům jejich práva, bylo navrženo doporučit členským státům uvádět článek 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech. Tento návrh získal širokou podporu u členských států, občanské společnosti, občanů a ostatních evropských orgánů (3), (4). Za účelem informovat občany o jejich právu na diplomatickou a konzulární ochranu podle článku 20 Smlouvy o ES bylo též navrženo zřízení internetové stránky EU zaměřené na toto právo a uvedení odkazu na tuto stránku v cestovních pasech.

               (5)

               Vydávání cestovních pasů spadá do působnosti členských států. Jednotný formát cestovních pasů byl zaveden usnesením zástupců vlád členských států ze dne 23. června 1981 (5). Nadto byla Společenstvím přijata opatření týkající se bezpečnostních norem pro cestovní pasy. V zájmu zajištění ochrany proti padělání byly usnesením zástupců vlád členských států ze dne 17. října 2000 (6) zavedeny minimální bezpečnostní normy pro cestovní pasy. Dne 13. prosince 2004 bylo přijato nařízení Rady, podle kterého musí členské státy od 28. srpna 2006 zavádět do cestovních pasů biometrické identifikátory a od 28. června 2007 ukládat v cestovních pasech další údaje (7).

               (6)

               Článek 20 Smlouvy o ES by měl být uveden v úředním jazyce členského státu, který pas vydává.

               (7)

               Postačí doslovné znění první věty článku 20 Smlouvy o ES. Druhá věta se týká povinnosti členských států vést mezinárodní jednání k zajištění této ochrany a na občany se přímo nevztahuje.

               (8)

               Komise hodlá zřídit internetovou stránku věnovanou konzulární ochraně a poskytující praktické informace, např. aktualizované kontaktní adresy zastupitelských úřadů členských států ve třetích zemích. Bylo by užitečné uvádět v cestovních pasech spolu s článkem 20 Smlouvy o ES i odkaz na tuto internetovou stránku jako společnou a jednotnou bránu k informacím ohledně tohoto práva.

               (9)

               V zájmu minimalizace administrativní zátěže členských států by bylo přiměřené doporučit uvádět článek 20 Smlouvy o ES v nových pasech vydaných po 1. červenci 2009.

               (10)

               Aby byli informováni i občané, jejichž pasy byly vydány bez odkazu na článek 20 Smlouvy o ES, doporučuje se opatřit vnější zadní stranu pasu nálepkou.

               (11)

               Přetištění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech by podstatně zvýšilo povědomí občanů o jejich právu na diplomatickou a konzulární ochranu, přičemž by pro členské státy znamenalo jen omezené náklady,

         DOPORUČUJE:

               1)

               aby členské státy v cestovních pasech vydaných po 1. červenci 2009 uváděly první větu článku 20 Smlouvy o založení Evropského společenství a odkaz na internetovou stránku (http://ec.europa.eu/consularprotection);

               2)

               aby členské státy držitelům cestovních pasů vydaných před 1. červencem 2009 poskytly nálepky s informacemi zmíněnými v bodě 1;

               3)

               aby členské státy osmnáct měsíců po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie informovaly Komisi o přijatých opatřeních.

      V Bruselu dne 5. prosince 2007.

            Za Komisi

         Franco FRATTINI

            místopředseda

      (1)  „Posílení schopností Evropské unie pro reakci na mimořádné události a krize“, dokument Rady 10551/06 ze dne 15.6.2006.

      (2)  KOM(2006) 712 v konečném znění.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu: A6-0454/2007.

      (4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  Úř. věst. C 241, 19.9.1981, s. 1.

      (6)  Úř. věst. C 310, 28.10.2000, s. 1.

      (7)  Nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 ze dne 13. prosince 2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy (Úř. věst. L 385, 29.12.2004, s. 1).