               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17. a 18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18. a 19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Slovinsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby byla uvedená doporučení splněna v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Slovinsku
                  8
                za rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise předložila výsledky hloubkového přezkumu
                  9
               . Analýza Komise vedla k závěru, že se Slovinsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Nebezpečí představují nedostatky v bankovním sektoru, zadlužení podniků, nedostatek investic a ohrožení dlouhodobé fiskální udržitelnosti, které bude třeba řešit. Slovinský bankovní sektor si opět získal důvěru. Růst úvěrů však zůstává i nadále negativní a míra úvěrů v selhání je i nadále poměrně vysoká. Je nezbytné, aby se Slovinsko vypořádalo s ohrožením fiskální udržitelnosti, které je způsobeno zvyšujícím se tlakem na jeho systém zdravotní péče a důchodový systém, a snížilo vyšší veřejný dluh. Je třeba dále snižovat překážky pro investice, zejména v oblasti veřejné správy. Je třeba více zapojovat sociální partnery do navrhování a provádění politik strukturálních reforem, zejména v oblasti důchodů, zdravotní péče, dlouhodobé péče a trhu práce.

               (3)Dne 15. dubna 2016 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 byla zohledněna příslušná doporučení pro jednotlivé země. Pokud je třeba v souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 podpořit  provádění příslušných doporučení Rady, může Komise požádat členský stát, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude toto ustanovení využívat, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Program stability Slovinska z roku 2016 ukazuje, že na rozpočet má významný dopad mimořádný příliv uprchlíků, a poskytuje dostatečné důkazy o rozsahu a charakteru těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2015 dodatečné způsobilé výdaje 0,06 % HDP a pro rok 2016 se v současnosti odhadují na 0,07 % HDP. Podle čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 lze vyhovět potřebě tohoto dodatečného výdaje, protože příliv uprchlíků je mimořádnou událostí, jeho dopad na veřejné finance Slovinska je významný, a pokud by se dovolilo dočasné odchýlení od postupu korekce k střednědobému rozpočtovému cíli, udržitelnost veřejných financí by nebyla ohrožena. Vzhledem k tomu, že toto ustanovení neplatí pro rok 2015, protože Slovinsko podléhalo postupu při nadměrném schodku, bude na jaře roku 2017 na základě zjištěných údajů, které poskytnou slovinské orgány, uskutečněno konečné posouzení roku 2016, včetně způsobilých částek.

               (6)[Po zrušení postupu při nadměrném schodku se na Slovinsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a tato země podléhá přechodnému pravidlu pro zadlužení.] Ve svém programu stability z roku 2016 plánuje vláda postupné zlepšování celkového salda z 2,2 % v roce 2016 na 0,4 % HDP v roce 2019. Střednědobého rozpočtového cíle – vyrovnaného strukturálního rozpočtu, který nesplňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu – by mělo být dosaženo v roce 2020, tedy mimo programové období. Přepočtené strukturální saldo však ukazuje na strukturální schodek ve výši 1,2 % HDP v roce 2019. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2016 na 80,2 % HDP a v roce 2019 dále klesnout na 73,8 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Avšak opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se produkční mezera Slovinska v roce 2017 odhaduje na 1,8 % HDP, zatímco potenciální růst by měl být 1,1 % a růst reálného HDP 2,3 % HDP. Podle toho se v roce 2017 bude nacházet v „příznivých podmínkách“, což bude vyžadovat strukturální korekci ve výši 1 % HDP. V konkrétním případě Slovinska však panuje výrazná nejistota ohledně výpočtu potenciálního růstu a produkční mezery vzhledem ke specifické situaci na trhu práce, k obzvláště velkému hospodářskému poklesu v období 2008–2013 a k probíhajícím strukturálním reformám. Alternativní odhady produkční mezery zabývající se delším obdobím a odrážející probíhající přezkum metody odhadu naznačují pro Slovinsko vyrovnanější profil produkční mezery, což znamená, že závěr o příznivých podmínkách pro Slovinsko v roce 2017 by byl předčasný. Za současné situace se proto zdá vhodnější vyžadovat, aby strukturální úsilí v roce 2017 bylo v souladu s běžnými podmínkami. Zdá se, že v roce 2016 hrozí riziko určitého odchýlení se od doporučovaného postupu korekce k dosažení střednědobého cíle a při nezměněných politikách v roce 2017 riziko významného odchýlení se. Závěry pro rok 2016 by se nezměnily ani v případě, že by dopad mimořádného přílivu uprchlíků na rozpočet nebyl do posouzení zařazen. Předpokládá se, že Slovinsko v roce 2016 plně dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2017 jej dodrží obecně. Na základě svého posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Slovinsko nedodrží ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Pro zajištění souladu v roce 2016 a 2017 proto budou zapotřebí další opatření.

               (7)V červenci 2015 přijal slovinský parlament zákon o fiskálních pravidlech. Dosud však nebyla jmenována nezávislá fiskální rada, která by na provádění těchto pravidel dohlížela. Navíc nedošlo ke změně zákona o veřejných financích, která je potřebná pro plné fungování zákona o fiskálních pravidlech a jejímž cílem je dát právní rozměr víceletému přístupu při plánování rozpočtu.

               (8)Vysoká míra veřejného dluhu na úrovni, která značně převyšuje 60 % HDP, činí Slovinsko zranitelným vůči otřesům v oblasti nominálního růstu a úrokových sazeb. Obyvatelstvo Slovinska zároveň stárne rychleji než ve většině členských států. Slovinsko čelí vysokému riziku, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť tato země má kvůli předpokládanému růstu veřejných výdajů v souvislosti s důchody, zdravotnictvím a dlouhodobou péčí nejvyšší mezeru dlouhodobé udržitelnosti ze všech členských států. Předpokládané veřejné výdaje na důchody jsou nejvyšší ze všech členských států a odhaduje se, že z 11,8 % HDP v roce 2013 vzrostou v roce 2060 na 15,3 % HDP. Předpokládá se, že se index závislosti starší věkové skupiny v letech 2013 až 2060 více než zdvojnásobí, čímž se značně zvýší tlak na důchodové systémy. Implicitní závazky spojené s předpokládanými náklady, které souvisí se stárnutím obyvatelstva, odrážejí dlouhodobé problémy v této oblasti. Kromě toho se dají v budoucnu očekávat problémy s přiměřeností důchodů u pracovníků, kteří  neodpracovali plný počet let, přičemž se bude zvyšovat počet osob s neúplnou nebo krátkou profesní kariérou, např. z důvodu jejich pozdního vstupu na trh práce, přerušení kariéry a nízké míry zaměstnaneckých příspěvků. Bílá kniha o důchodech byla zveřejněna v dubnu 2016 a bude sloužit jako základ pro konzultaci s širokou veřejností. Výsledky konzultace budou využity pro novou důchodovou reformu, která by měla být přijata během současného legislativního období, a urychleně by mělo dojít k dohodě se sociálními partnery ohledně klíčových prvků této reformy, konkrétně věku odchodu do důchodu, výše důchodů, valorizace a optimalizace druhého pilíře.

               (9)Počítá se s tím, že se v důsledku stárnutí populace do roku 2060 více než zdvojnásobí veřejné výdaje na dlouhodobou péči. To pro Slovinsko představuje značný problém, pokud jde o fiskální udržitelnost. Podíl obyvatel ve věku 80 let a více by se měl ztrojnásobit –  z 4,6 % v roce 2013 na 12,4 % v roce 2060. V letech 2003 až 2013 se celkové výdaje na dlouhodobou péči zvýšily o 85 %, přičemž výdaje soukromého sektoru rostou rychlejším tempem než výdaje veřejné. Ve Slovinsku neexistuje žádný integrovaný systém dlouhodobé péče. Slovinsko soustředí své výdaje na formální věcné dávky, přičemž většina z nich je spíše než na domácí péči vynakládána na péči ústavní, nicméně pod průměrem EU jsou obě hodnoty. Existuje značný prostor pro zvýšení nákladové efektivnosti zdravotnictví – mohou ji zvýšit opatření na zlepšování primární zdravotní péče, jako je registrující lékař primární péče, upřednostňování ambulantní péče před lůžkovou, zlepšení efektivnosti a správy v nemocnicích, zlepšování smluvních a platebních procesů u zdravotnických služeb, lepší informování o nákladech na úpravu importovaných skupin pro diagnostiku a další rozvoj rámce pro sledování kvality. Podíl společného zadávání veřejných zakázek je malý a při jejich zadávání je silný důraz kladen na kritérium „nejnižší ceny“. Komplexní přezkum systému zdravotní péče byl dokončen a plán na řešení národní zdravotní péče na období 2016–2025 přijala vláda koncem roku 2015 a parlament v březnu 2016. Jedná se o strategický plán reformy, ale i když se připravují návrhy na účinná a závazná prováděcí opatření, dosud nebyly předloženy. Rovněž není jasné, zda se bude reforma zabývat klíčovými otázkami, jako jsou režimy vestavěného automatického stabilizátoru, které by zmírnily výkyvy příjmů v průběhu hospodářského cyklu, nebo kvalita služeb a přístup k nim. Přijetí zákona o dlouhodobé péči i zákona o zdravotním pojištění bylo opakovaně odloženo a stávající plán  na jejich přijetí ve druhé polovině roku 2016 se zdá být optimistický.

               (10)Výkonnost trhu práce se postupně zlepšuje a sociální podmínky se stabilizovaly. Značně se zlepšila situace ve vytváření pracovních míst a nezaměstnanost klesá. Nicméně nadále zůstává problémem míra účasti starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací. Více než polovina všech nezaměstnaných je stále nezaměstnaná dlouhodobě a významný podíl dlouhodobě nezaměstnaných tvoří pracovníci  málo kvalifikovaní nebo starší 50 let. Pokyny pro opatření aktivní politiky zaměstnanosti na období 2016–2020 představují pokračování dosavadního přístupu, nicméně výdaje pro tuto oblast politiky zůstávají nízké. V listopadu 2015 byli zaměstnavatelé, kteří zaměstnali nově pracovníky starší 55 let, dočasně osvobozeni od placení příspěvků na sociální zabezpečení. Očekává se, že v roce 2016 budou předložena další opatření, jejichž cílem bude prodloužit pracovní život a která jsou důležitá i pro udržitelnost důchodového systému; bude k nim patřit mj. úprava pracovního prostředí. Růst mezd zůstal v souladu s růstem produktivity a nadále podporoval vnější konkurenceschopnost. V listopadu 2015 přijal parlament zákon navržený odbory, který znovu vymezuje minimální mzdu a nezapočítává do ní některé prémie. Organizace zaměstnavatelů v důsledku toho odstoupily od sociální dohody, což značně oslabuje sociální dialog.

               (11)Pokroku bylo dosaženo při řešení úvěrů v selhání, i když ve srovnání s obdobím před krizí zůstávají nadále na vysoké úrovni. Slovinsko provedlo několik opatření ke zlepšení udržitelnosti bankovního sektoru. Patří mezi ně posilování kapacit bank při řešení úvěrů v selhání a zavedení opatření stanovujících konkrétní cíle pro snižování úvěrů v selhání. Slovinsko rovněž zavedlo několik opatření pro řízení úvěrového rizika. Pozitivní výsledky se očekávají do poloviny roku 2016. Politickými prioritami však v krátkodobém horizontu zůstává další řešení úvěrů v selhání a řízení úvěrového rizika. Byla dokončena provozní a finanční restrukturalizace velkých podniků a rámcové dohody o restrukturalizaci jsou nepřetržitě sledovány. Společnost spravující aktiva bank (Bank Asset Management Company – BAMC) je plně funkční a byla vypracována její strategie na období 2017–22. I když BAMC pokročila ve vypracovávání svého úvěrového portfolia, stále přetrvává významné riziko pro udržitelnost veřejných financí. Její činnost přispěla v roce 2015 1 % HDP ke schodku veřejných financí ve výši 2,9 %. Dohled nad činností BAMC se jeví jako nedostatečný, neboť příslušné orgány v roce 2015 značně podcenily schodek této společnosti, a to o 0,7 % HDP, a zřejmě si nebyly vědomy úrovně odpisů provedených společností BAMC. K dispozici jsou i další nástroje pro restrukturalizaci. Na základě výrazného pokroku při restrukturalizaci velkých podniků začalo Slovinsko s restrukturalizací několika malých a středních podniků. V současné době banky uplatňují pokyny k restrukturalizaci malých a středních podniků. Pokroku bylo dosaženo v oblasti přístupu malých a středních podniků a mikropodniků k financování. K alternativním zdrojům financování, jako je rizikový kapitál, je nicméně přístup omezený. Malé podniky jsou stále příliš závislé na bankovních úvěrech i přes rostoucí dostupnost dluhových a kapitálových nástrojů na trhu. Tento segment je proto velmi zranitelný vůči vývoji na úvěrovém trhu.

               (12)Růst investic byl v posledních letech slabý, což omezilo hospodářské výsledky Slovinska a jeho vyhlídky na budoucí růst. Během hospodářské krize se prudce snížily soukromé investice a od té doby jejich podíl na HDP klesá. Vzhledem k tomu, že veřejné investice silně závisí na dynamice fondů EU, jsou ke stimulaci a udržení ekonomického růstu potřebné produktivnější investice. V posledních dvou letech ve Slovinsku markantně vzrostly přímé zahraniční investice, především díky zvýšenému úsilí v oblasti privatizace. Podnikatelské prostředí Slovinska je však stále omezováno probíhajícím snižováním páky a vysokou administrativní zátěží, zejména v oblasti stavebnictví, územního plánování a plnění daňových povinností, ale v cestě přílivu investic stojí také restriktivní regulace přístupu k regulovaným povoláním a jejich výkonu. Snadnější podnikání ve Slovinsku závisí na zvýšení důvěry podniků a na dalším odstraňování nedostatků ve veřejné správě i byrokracie, která vyplývá z vysokého počtu zákonů a jiných předpisů a z častých změn legislativy. Přibližně polovina opatření ke snižování administrativní zátěže, která byla stanovena v jednotném dokumentu vlády, byla uskutečněna, ale některá  relevantní opatření, zejména co se týče stavebních povolení a územního plánování, byla zpožděna.

               (13)Strategie pro rozvoj veřejné správy na období 2015–2020, kterou Slovinsko přijalo jako součást splnění předpokladů pro přístup k evropským strukturálním a investičním fondům na období 2014–2020, jde napříč různými portfolii a má-li být provedena řádně a včas, vyžaduje to bezpodmínečně meziresortní koordinaci. V únoru 2016 přijala vláda druhou průběžnou zprávu o provádění programu „nulové tolerance vůči korupci“. V provádění tohoto programu bylo dosaženo určitého pokroku. Některá opatření programu (společné zadávání veřejných zakázek pro zdravotnictví, vyšetřování trestné činnosti v bankovním sektoru a přijetí zákona o integritě a prevenci korupce) se však zdržela. Zamýšlená změna zákona o integritě a prevenci korupce poskytne příležitost k lepšímu fungování Komise pro předcházení korupci a bude řešit otázky důvěryhodnosti a účinnosti její práce. V oblasti soudnictví se ještě více zkrátila délka soudních řízení a snížil se velmi vysoký počet nevyřízených případů, částečně díky menšímu počtu nově zahájených věcí. Tento pokles je rovněž do určité míry způsoben změnami v procesním a statistickém zpracování případů týkajících se prosazování právních předpisů. Nejvyšší soud i nadále aktualizuje pracovní postupy soudů a reformuje systémy vedení spisů. Navzdory zlepšení insolvenčního rámce, který podnikům nabízí lepší příležitosti pro reorganizaci, zůstávají likvidační řízení i nadále zdlouhavá a neefektivní.

               (14)Zapojení státu do ekonomiky je stále vysoké. Stát je ve Slovinsku největším zaměstnavatelem, správcem aktiv a držitelem korporátních dluhopisů. V reakci na doporučení k této otázce vydaná Slovinsku v letech 2012 až 2015 vypracovala tato země nový rámec pro společnost Slovenian Sovereign Holding. Obsahuje strategii pro správu státního majetku, soubor kritérií výkonnosti aktiv a plán řízení na rok 2016. Tento systém doplňuje nový kodex správy a řízení pro státní podniky přijatý na konci roku 2014. Strategie potvrzuje rozsah současného zapojení státu do ekonomiky a přesouvá zaměření směrem k lepší výkonnosti státních podniků. Provádění přepracovaného rámce společností Slovenian Sovereign Holding je proto o to důležitější, aby se zajistilo oddělení úlohy státu jako vlastníka, jeho regulačních funkcí a profesionálního řízení státních podniků. Tato skutečnost spolu s další privatizací vybraných aktiv by měla omezit podmíněné závazky pro rozpočet z této oblasti. V roce 2016 má být v souladu s plánem řízení společnosti Slovenian Sovereign Holding zahájena privatizace banky NLB.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska a  zveřejnila ji ve své zprávě o Slovinsku za rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru se odrazila v níže uvedených doporučeních č. 1 až 4.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko
                  11
                 se odrazilo zejména v níže uvedeném doporučení č. 1.

               (17)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se odrazila v níže uvedených doporučeních č. 1, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Slovinsku v období 2016–2017:

               1.Po odstranění nadměrného schodku docílit roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP pro postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a 2017. Stanovit střednědobý rozpočtový cíl, který bude respektovat požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Posílit fiskální rámec jmenováním nezávislé fiskální rady a změnou zákona o veřejných financích. Dokončit a provést reformu systémů dlouhodobé a zdravotní péče, učinit je nákladově efektivnějšími, aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost dostupné a kvalitní péče. Do konce roku 2017 přijmout reformu důchodového systému.

               2.Po diskuzi se sociálními partnery zvýšit zaměstnatelnost pracovníků s nízkou kvalifikací a starších osob, mimo jiné cíleným celoživotním učením a aktivačními opatřeními.

               3.Zlepšit finanční podmínky pro úvěrově spolehlivé podniky, mimo jiné usnadněním trvalého řešení úvěrů v selhání a přístupu k alternativním zdrojům financování. Zajistit řádné provádění strategie společnosti spravující aktiva bank.

               4.Přijmout opatření pro modernizaci veřejné správy a snížit administrativní zátěž pro podniky. Zlepšit správu a výkonnost státních podniků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


                  EVROPSKÁ
                  KOMISE
                                        V Bruselu dne 13.5.2015
                                        COM(2015) 270 final
                            Doporučení pro
                         DOPORUČENÍ RADY
           k národnímu programu reforem Polska na rok 2015
   a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2015
CS                                                                 CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                         k národnímu programu reforem Polska na rok 2015
               a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2015
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)       Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii
             pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci
             hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba
             přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a
             konkurenceschopnost.
   (2)       Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o
             hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–
             2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
             zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované
             hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých
             vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           COM(2015) 270.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
CS                                                   2                                              CS
 ---pagebreak---    (3)  Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
        Polska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu
        programu Polska z roku 2014.
   (4)  Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu4, jež zahájila evropský
        semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na
        základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování5, ve které
        Polsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
        přezkum.
   (5)  Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic,
        urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.
   (6)  Dne 26. února 2015 Komise zveřejnila svou zprávu o Polsku pro rok 20156. V této
        zprávě byl posouzen pokrok, který Polsko učinilo v plnění jemu určených
        doporučení přijatých dne 8. července 2014.
   (7)  Dne 29. dubna 2015 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2015 a
        dne 30. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich
        provázanosti byly oba programy posuzovány současně.
   (8)  Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu [poté
        co byl v červnu 2015 ukončen postup při nadměrném schodku]. Ve svém
        konvergenčním programu z roku 2015 vláda plánuje postupně snižovat celkový
        schodek vládního sektoru z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále na 1,2 %
        HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 se lze domnívat, že nadměrný
        schodek byl odstraněn již v roce 2014, tedy jeden rok před stanovenou lhůtou,
        vezme-li se v úvahu, že překročení referenční hodnoty 3 % HDP vysvětlují čisté
        rozpočtové náklady na systémovou důchodovou reformu. Podle konvergenčního
        programu hodlá vláda splnit do roku 2019 střednědobý cíl – strukturální schodek ve
        výši 1% HDP. V roce 2015 dosáhne poměr dluhu k HDP svého maxima, tj. 51,7 %,
        následně jej vláda v roce 2018 hodlá snížit na 49,1 %. Makroekonomický scénář, z
        něhož vychází tyto rozpočtové projekce, je věrohodný pro rok 2015 a pro rok 2016 je
        optimistický. Na základě celkového posouzení se předpokládá, že Polsko v roce 2015
        dodrží požadovanou korekci ve vztahu k střednědobému cíli, jelikož čistý růst výdajů
        je pod referenční hodnotou. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů,
        pokud jde o schodek od roku 2016, nejsou dostatečně objasněna. Podle prognózy
        Komise z jara 2015 existuje riziko, že v roce 2016 se požadovaná korekce mírně
        odchýlí od cíle, neboť strukturální korekce nedosahuje požadované výše. V roce
        2016 proto bude zapotřebí dalších opatření. Na základě posouzení konvergenčního
        programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 zastává Rada stanovisko, že
        Polsko víceméně vyhoví ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Příjmy z daní by bylo
        možné zvýšit omezením nadměrného využívání snížených sazeb DPH, jak je tomu v
        současnosti, a zvýšením účinnosti daňové správy.
   (9)  Pro fiskální rámec Polska by bylo přínosné zřídit nezávislý orgán, který by byl
        odpovědný za hodnocení ex ante a ex post týkající se dodržování fiskálních pravidel,
        za hodnocení makroekonomických a rozpočtových prognóz a za analýzu dlouhodobé
        udržitelnosti veřejných financí.
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
CS                                           3                                                 CS
 ---pagebreak---    (10) Polsko na konci roku 2013 ustoupilo od systémové důchodové reformy z roku 1999.
        I když to krátkodobě mírně ulehčilo rozpočtu, upuštění od této reformy nezlepší
        dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť krátkodobý účinek vyšších
        příspěvků na sociální pojištění a nižších úrokových plateb vyrovnají v budoucnosti
        vyšší platby důchodů z veřejného důchodového pilíře. Celkově je upuštění od
        systémové důchodové reformy z roku 1999 z dlouhodobého hlediska pro polské
        veřejné finance do určité míry rizikové.
   (11) Výsady sociálního zabezpečení, které jsou přiznávány zemědělcům a horníkům,
        brání i nadále profesní mobilitě a pro veřejné finance znamenají značné náklady.
        Tyto zvýhodňující režimy odrazují obyvatele od toho, aby přešli do produktivnějších
        odvětví, vytvářejí skrytou nezaměstnanost a kvůli nízkým příspěvkům jsou z velké
        míry dotovány daňovými poplatníky. Polské odvětví zemědělství zaměstnává 11,4 %
        pracovní síly, což je více než dvojnásobek průměru EU, avšak vytváří pouze 3,3 %
        hrubé přidané hodnoty Polska. Státní dotace do systému sociálního zabezpečení ve
        prospěch zemědělců činí téměř 1 % HDP a důchodový systém horníků dotují ve výši
        0,5 % HDP. Příspěvky a dávky spolu souvisí jen minimálně, přičemž výše příspěvků
        vychází většinou z paušální sazby. Z tohoto režimu není možné systematicky
        vyloučit zemědělce s vyššími příjmy, což umožňuje jeho zneužívání. Zavedení
        systému pro evidenci a posuzování příjmů zemědělců by bylo nezbytným prvním
        krokem na cestě k reformě systému sociálního zabezpečení pro zemědělce.
   (12) V zemi i nadále přetrvává segmentace trhu práce. V Polsku se nejvíce z celé EU
        využívají smlouvy na dobu určitou, přičemž míra přechodu z dočasného do trvalého
        pracovního poměru je nízká a diferenciace mezd nejvyšší v EU. Přísné podmínky
        propouštění, dlouhá soudní řízení a jiné obtíže zatěžující zaměstnavatele podporují
        využívání pracovních smluv na dobu určitou a nestandardních pracovních smluv.
        Náklady na smlouvy, které upravuje zákoník práce, jsou kromě toho vnímány jako
        vysoké a vedou k nadměrnému využívání smluv občanského práva (umowy cywilno-
        prawne), jež jsou pro zaměstnavatele atraktivní kvůli souvisejícím nižším
        příspěvkům na sociální zabezpečení. Vysoký podíl smluv tohoto typu, tj. smluv,
        které jsou spojeny s nižšími příspěvky, však může snižovat kvalitu dostupných
        pracovních míst, zejména v případě mladých pracovníků. Nezaměstnanost mladých
        lidí je vysoká, částečně v důsledku nesouladu mezi kvalifikací a dovednostmi
        uchazečů na jedné straně a potřebami trhu práce na druhé straně. Proto je třeba dále
        usilovat o reformu odborného vzdělávání a odborné přípravy a zvýšit nízkou míru
        účasti na programech celoživotního učení. Účast žen na trhu práce zůstává na nízké
        úrovni. S cílem řešit tento problém posílilo Polsko dostupnost předškolního
        vzdělávání, nicméně dostupnost zařízení péče o malé děti je stále ještě jedna z
        nejhorších v EU.
   (13) Na železniční odvětví negativně působí vysoké poplatky za přístup k tratím
        a nedostatečné vnitrostátní financování. Postupy pro navrhování a provádění projektů
        jsou kvůli regulačním a správním podmínkám často zdlouhavé a komplikované.
        Nedávné legislativní změny by mohly mít na železniční dopravu pozitivní dopad,
        avšak pravděpodobně neovlivní investiční projekty zahájené během programového
        období 2007–2013. Nicméně v období 2014–2020 by se mělo výrazně zvýšit
        financování odvětví železnic z prostředků EU.
   (14) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
        politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Polsku pro rok 2015. Posoudila
        také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v
        návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. V
CS                                            4                                              CS
 ---pagebreak---            úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
           politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou
           správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí
           rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v
           rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
   (15)    Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Polska,
           přičemž její stanovisko7 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,
   DOPORUČUJE Polsku v období 2015–2016:
   1.      Po odstranění nadměrného schodku dosáhnout v roce 2015 i 2016 fiskální korekce
           ve výši 0,5 % HDP, aby bylo možné splnit střednědobý cíl. Zřídit nezávislou fiskální
           radu. Omezit používání snížených sazeb DPH.
   2.      Zahájit proces harmonizace důchodového pojištění pro zemědělce a horníky s
           důchodovým pojištěním pro ostatní pracovníky a přijmout časový plán pro
           postupnou úplnou harmonizaci; zavést systém pro posuzování a evidenci příjmů
           zemědělců.
   3.      Přijmout opatření k omezení nadměrného využívání smluv na dobu určitou a smluv
           občanského práva na trhu práce.
   4.      Odstranit překážky pro investice do železničních projektů.
   V Bruselu dne
                                                      Za Radu
                                                      předseda
   7
         Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                      5                                       CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Kypru na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Kypru na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Kypr jakožto země, jejíž měnou je euro, měl zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 5, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Kypru
                  8
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Kypr učinil v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Kypr se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Především je velmi důležité, aby řešil velké „stavové“ nerovnováhy v podobě převisu soukromých, veřejných a vnějších dluhů a vysokou míru nesplácených úvěrů.

               (4)Dne 27. dubna 2017 předložil Kypr svůj program stability z roku 2017 a dne 28. dubna 2017 svůj národní program reforem na rok 2017. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem Kypru zahrnuje krátkodobé i střednědobé závazky. Především obsahuje opatření zaměřená na snížení zadluženosti soukromého sektoru, zlepšení podnikatelského prostředí, zajištění snadnějšího přístupu k financování, reformu zdravotnictví a dále obsahuje závazek reformovat veřejný sektor a soudní systém. Národní program reforem se rovněž věnuje výzvám, které byly zjištěny ve zprávě o Kypru pro rok 2017 a v doporučení pro eurozónu, k nimž patří potřeba obnovit investice a zajistit udržitelnost veřejných financí. Pokud budou tato opatření plně provedena ve stanovených termínech, přispěla by k řešení makroekonomické nerovnováhy Kypru a splnění doporučení vydaných pro tuto zemi. Na základě vyhodnocení politických závazků Kypru Komise potvrzuje svůj předchozí závěr, že v této fázi nejsou v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze opodstatněné žádné další kroky. Provedení programu reformy politiky bude úzce sledováno formou zvláštního monitorování.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Na Kypr se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 plánuje kyperská vláda na období 2016–2020 z hlediska celkového salda rozpočtový přebytek (celkové saldo kolem 0,4 % HDP během programového období). Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se plánuje v roce 2017. Přepočítané
                  12
                strukturální saldo se má v následujících letech podle projekcí stabilně odklonit od střednědobého cíle, což není v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhl 107,8 % v roce 2016, v roce 2018 má klesnout na 99,7 % a do roku 2020 až na 88,8 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Rizika spojená s makroekonomickými předpoklady představenými v programu stability jsou vychýlená směrem dolů a jsou spojena především s vysokým podílem úvěrů v selhání a možným zhoršením vnějšího prostředí.

               (7)Dne 12. července 2016 doporučila Rada Kypru poté, co napravil nadměrný schodek, aby v letech 2016 a 2017 plnil střednědobý rozpočtový cíl. Na základě prognózy Komise z jara 2017 je Kypr po celkovém hodnocení v roce 2017 v souladu s tímto požadavkem. V roce 2018 se Kypru doporučuje, aby respektoval střednědobý rozpočtový cíl. Na základě prognózy Komise z jara 2017 toto odpovídá maximálnímu nominálnímu tempu růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  13
                ve výši 0,3 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,2 % HDP. Při nezměněné politice by po celkovém posouzení u Kypru hrozilo v roce 2018 riziko odchylky od tohoto požadavku. Předpokládá se, že Kypr v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Kypr musí být připraven přijmout v roce 2018 další opatření pro zajištění souladu s danými požadavky.

               (8)Veřejný dluh má klesající tendenci, nicméně jeho udržitelnost zůstává nadále ohrožena. V nedávné době se objevilo několik daňových opatření a došlo i k prodlení v provádění klíčových strukturálních reforem, což by mělo podle očekávání vést ke zhoršení strukturálního salda a k riziku snižování rozsahu veřejných investic na podporu růstu.

               (9)Přestože kyperský veřejný sektor vydává na mzdy jednu z nejvyšších částek v eurozóně (vyjádřeno jako procento HDP), je stále neefektivní. V rámci makroekonomického ozdravného programu byla předložena a se sociálními partnery odsouhlasena celá řada reforem, jejichž cílem je tento problém řešit. K těmto reformám patřil návrh zavedení závazného stálého mechanismu, kterým by se omezil růst mezd zaměstnanců veřejného sektoru, nebo komplexní reforma veřejné správy. Avšak přijetí těchto legislativních reforem naráží na překážky, zejména po zamítavém hlasování Sněmovny reprezentantů v prosinci 2016. Do jeho přijetí v závazné formě se mechanismus omezení růstu mezd ve veřejném sektoru provádí podle dohod o kolektivním vyjednávání a je platný do roku 2018.

               (10)Byly provedeny některé reformy zaměřené na korupci. V nedávné době došlo k reformám zaměřeným na profesionalizaci zadávání veřejných zakázek na místní úrovni a v prosinci 2015 byl přijat zákon o financování politických stran. V roce 2016 byla přijata změna ústavy, která umožňuje zveřejňovat majetková přiznání veřejných činitelů. Nicméně Koordinační orgán pro potírání korupce nemá dostatečný počet zaměstnanců a nevyřešené jsou i nedostatky v disciplinárním řízení pro zaměstnance veřejné správy.

               (11)Kypr se rovněž i nadále potýká se závažnými problémy v oblasti fungování soudního systému. Důsledkem neefektivních soudních postupů a omezené kapacity jsou značné průtahy ve zpracování soudních věcí. To poškozuje podnikatelské prostředí a brání zejména fungování nových rámců pro exekuční a insolvenční řízení. Tyto rámce byly zavedeny s cílem pomoci snížit neudržitelný dluh soukromého sektoru motivací bank a dlužníků k hledání restrukturalizačních řešení. Účinnost těchto nástrojů je však ztěžována řadou faktorů, včetně výše uvedených nedostatků soudního systému, slabé správní kapacity a nízkého povědomí dlužníků o příslušných řízeních. Množí se nevyřešené případy a zpoždění při vydávání a převádění dokladů o vlastnickém právu jsou i nadále značná. Přispívají k podrývání snah o snížení zadlužení a ztěžují oživení trhu s bydlením.

               (12)Objem úvěrů v selhání se snižuje, ale je stále velmi vysoký, což narušuje řádné fungování bankovního sektoru a má dopad na nabídku úvěrů do reálné ekonomiky. Banky nedostatečně plní své cíle týkající se restrukturalizace úvěrů, na nichž se dohodly s Kyperskou centrální bankou, což ukazuje na nutnost rozšířit systém cílů a zajistit jeho vyšší účinnost a závaznost, a to stanovením ambiciózních cílů ke snížení objemu úvěrů v selhání v souladu se strategiemi bank ke snížení objemu úvěrů v selhání. Míra opětovného selhání je i nadále vysoká a poukazuje na potenciální nedostatky v restrukturalizačních řešeních. Úrovně zajištění rizika se zvýšily, ale zůstaly pod průměrem eurozóny, a zdůraznily tak potřebu zajistit, aby ocenění zajištění bylo spolehlivé a podporovalo řádné zajištění rizik. Neexistence sekundárního trhu s úvěry a rámce pro sekuritizaci úvěrů omezuje prostor pro rychlejší oddlužování a odstraňování úvěrů v selhání z rozvah bank, což vyžaduje dodatečná regulační a legislativní opatření, aby byly k dispozici nástroje nezbytné ke snadnějšímu řízení bankovních rozvah. Kromě toho je dohled nad správou a správní kapacitou pojišťoven a penzijních fondů i nadále nedostatečný a ohrožuje finanční stabilitu.

               (13)Hospodářská obnova Kypru pokračuje. Potenciální růst však zůstává slabý a brzdí ho omezené provádění strukturálních reforem, překážky pro investice a nedostatky v podnikatelském prostředí. Prorůstové iniciativy představené v akčním plánu pro růst jsou prováděny, nicméně poměrně pomalu. Legislativní návrh, kterým by se měly přilákat a usnadnit strategické investice, je stále ve fázi konceptu. Vláda pracuje na zlepšení přístupu k financím pro malé a střední podniky. Podle národního programu reforem bylo v zájmu vyřešení této naléhavé otázky zahájeno několik nových cílených iniciativ. Avšak většina těchto nových iniciativ týkajících se přístupu k financování je i nadále teprve v přípravné fázi. Privatizační úsilí, jehož cílem je přilákat zahraniční investice zvyšující produktivitu, čelí politické opozici a v mnoha případech uvázlo na mrtvém bodě. Reforma energetického sektoru může být rovněž jedním z důležitých motorů konkurenceschopnosti, nicméně došlo ke zpoždění v její realizaci. Jedná se zejména o rozčlenění Kyperského úřadu pro elektřinu a zřízení nového trhu s elektřinou, což stále ještě záleží na zajištění účinné nezávislosti provozovatele přenosové soustavy.

               (14)Nezaměstnanost klesá, nicméně je stále vysoká, zejména u mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných. Plány na zvýšení počtu poradenských pracovníků ve veřejných službách zaměstnanosti a zlepšení jejich specializace ještě nebyly realizovány. Nábor těchto pracovníků bude navíc pravděpodobně probíhat na základě dočasných smluv, a proto se jím dané problémy neřeší ze strukturálního hlediska. V důsledku toho stále neexistuje dostatečná kapacita, která by pokryla potřeby uchazečů o práci, především těch, kteří mají větší potíže začlenit se na trh práce, a která by zavedla komunikační opatření v zájmu aktivizace těchto osob. Dopad programů aktivního pracovního trhu a systémů podpory příjmu je i nadále omezený v důsledku nedostatečně kvalitativního hodnocení a následných opatření.

               (15)Kypr si zachovává úroveň výdajů na vzdělávání, jež přesahuje průměr EU. Nicméně výsledky v oblasti vzdělávání jsou slabé a ve srovnání s předchozími roky dokonce zaznamenaly pokles. Z výsledků Programu pro mezinárodní hodnocení žáků vydaných v roce 2015 vyplývá, že Kypr se řadí na nejnižší příčky v EU, pokud jde o úroveň základních dovedností v oblasti matematiky, přírodních věd a porozumění psanému textu. Zatímco nedávno zavedená nápravná opatření, jako je například lepší systém pro jmenování učitelů a modernizace školních osnov, představují první kroky správným směrem, ke zlepšení situace mohou výrazně přispět další opatření v zájmu realizace plánovaných reforem, včetně hodnocení učitelů.

               (16)Problematika nesouladu mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi na pracovním trhu je stále do značné míry neřešena, což má vliv na vyhlídky dlouhodobě udržitelného růstu. Úroveň účasti na vyšším sekundárním odborném vzdělávání a odborné přípravě je stále nízká a relevantnost vysokoškolského vzdělání pro trh práce slabá, což vede k tomu, že vysoký podíl absolventů vysokých škol pracuje v povolání, které nemusí nutně vyžadovat terciární úroveň vzdělání.

               (17)Kyperské zdravotnictví je poznamenáno absencí univerzálního pokrytí a neefektivností na různých úrovních. To omezuje dostupnost přiměřené a účinné zdravotní péče. Právní předpisy, jejichž cílem je vytvoření vnitrostátního zdravotního systému a zajištění větší autonomie veřejných nemocnic, mají klíčový význam pro zlepšení kapacity a nákladové efektivnosti zdravotnictví, nicméně se stále čeká na jejich přijetí parlamentem.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve své zprávě o Kypru pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Kypru adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  14
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Kypru v období 2017–2018:

               1.Vykonávat fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená dodržet v roce 2018 svůj střednědobý rozpočtový cíl. Přijmout do konce roku 2017 klíčové legislativní reformy za účelem zvýšení efektivity ve veřejném sektoru, zvláště v souvislosti s fungováním veřejné správy, správy státem vlastněných subjektů a místních správ.

               2.Zvýšit účinnost soudního systému prostřednictvím modernizace občanskoprávních řízení, realizací vhodných informačních systémů a zvýšením specializace soudů. Přijmout další opatření s cílem odstranit překážky bránící plnému provedení rámců exekučního a insolvenčního řízení a zajistit spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem a pro převod souvisejících práv.

               3.Urychlit snižování objemu úvěrů v selhání tím, že se bankám stanoví související kvantitativní a časově vymezené cíle a zajistí se přesné oceňování kolaterálu pro zajištění. Vytvořit podmínky pro funkční sekundární trh s úvěry v selhání. Integrovat a posílit dohled nad pojišťovacími společnostmi a penzijními fondy.

               4.Urychlit provádění akčního plánu pro růst, se zaměřením zejména na urychlení strategických investic a zlepšení přístupu k financování, a do konce roku 2017 obnovit provádění plánu privatizace. Realizovat do konce roku 2017 oddělení vlastnictví Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus).

               5.Urychlit realizaci reforem, jejichž cílem je zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti a zlepšit kvalitu provádění aktivních politik na trhu práce. Provést reformu vzdělávacího systému s cílem zvýšit jeho relevantnost pro pracovní trh i výkonnost, přičemž zahrnout hodnocení učitelů. Přijmout do konce roku 2017 právní předpisy pro reformu nemocnic a všeobecnou zdravotní péči.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, and P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst. C92/01, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, vypočtené útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (13)
                  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaný hrubý fixní kapitál je rozložen do čtyř let. Zohledněny jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovené právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou vyrovnána.

                     (14)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9.–10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Uvedené doporučení potvrdila ve dnech 9. – 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Lucembursko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Lucembursku pro rok 2017
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lucembursko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 28. dubna 2017 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Lucembursko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2017 plánuje snížení celkového přebytku z 1,6 % HDP v roce 2016 na 0,2 % HDP v roce 2017, po němž by měl následovat stálý růst a v roce 2021 by mělo být dosaženo přebytku ve výši 1,2 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k HDP zůstat dostatečně pod referenční hodnotou podle Smlouvy ve výši 60 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický, s výjimkou roku 2018, kdy je značně příznivý, a roku 2021, kdy je značně opatrný. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 přebytku ve výši 0,4 % HDP a v roce 2018 0,1 % HDP, což je do značné míry v souladu s programem stability a nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Lucembursko zřejmě ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodrží.

               (7)Vzhledem k předpokládanému zvýšení nákladů plynoucích ze stárnutí obyvatelstva přetrvávají obavy ohledně dlouhodobé fiskální udržitelnosti. V souladu s důchodovou reformou z roku 2012 by měla být každých pět let od přijetí reformy mapována a vyhodnocována udržitelnost důchodového systému. Vláda provedla první hodnocení již v roce 2016. Ačkoli z přezkumu vyplývá, že důchodový systém nadále zaznamenává opakující se přebytek, který umožnil vytvoření značných rezerv, od roku 2023 se v důchodovém systému očekává záporný zůstatek. Podle posledních revidovaných projekcí počtu obyvatel vypracovaných Eurostatem bude předpokládaný nárůst populace méně významný, než se původně předpokládalo. To bude mít dopad na index závislosti, který se bude zvyšovat rychleji, než se očekávalo, a důsledkem bude vyšší předpokládaný nárůst veřejných výdajů na důchody. V rozporu s předchozím doporučením Rady nedošlo k žádnému pokroku, pokud jde o navázání zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na střední délku života. Lucembursko je jediným členským státem, který na léta 2013–2060 nestanovil zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu. Lucembursko má v Unii nejvyšší předpokládaný nárůst podílu, jejž budou v populaci do roku 2060 zaujímat osoby závislé na péči. Pokud jde o předčasný odchod do důchodu, dosáhlo Lucembursko omezeného pokroku. Návrh zákona, jímž se systémy předčasného odchodu do důchodu mění, byl sice parlamentu předložen v červenci 2015, dosud však nebyl přijat. Celkově lze konstatovat, že předčasný odchod do důchodu zůstává rozšířeným jevem a pobídky pro setrvání v práci jsou i nadále ojedinělé. Po revizi demografických vyhlídek čelí Lucembursko dalším rizikům plynoucím z výdajů na dlouhodobou péči. Tyto výdaje vyjádřené jako podíl HDP jsou již na jedné z nejvyšších úrovní mezi členskými státy a do roku 2060 se mají zvýšit z 1,5 % na 3,2 % HDP (což je více než dvojnásobek oproti stávající úrovni). Projekt reformy pojištění dlouhodobé péče stále projednává parlament.

               (8)Lucemburské orgány přijaly komplexní daňovou reformu, která vstoupila v platnost v lednu 2017. Reforma zavedla změny zejména v oblasti přímého zdanění, a to jak pro jednotlivce, tak i společnosti, a jejím záměrem bylo postupně snížit sazbu daně z příjmů právnických osob (s cílem zvýšit konkurenceschopnost) a zvýšit progresivitu daně z příjmů fyzických osob (s cílem posílit spravedlnost). Současně však hrozí, že navýšení některých daňových výdajů oslabí daňovou základnu. Aby se zlepšila předvídatelnost daňových příjmů, bylo by potřeba daňovou základnu dále rozšířit. Tohoto cíle by mohlo být dosaženo zejména prostřednictvím přezkumu současného nízkého zdanění nemovitostí k bydlení a větším využíváním alternativních zdrojů. To by mohlo zahrnovat zajištění většího souladu mezi ekologickým zdaněním a cíli diverzifikace hospodářství.

               (9)Lucemburské orgány o diverzifikaci hospodářství usilují, neboť jsou si vědomy rizik vyplývajících z výrazné závislosti na finančním sektoru. Snížit závislost ekonomiky na finančním sektoru je i nadále hlavní dlouhodobou výzvou. K řešení tohoto problému je třeba analýzu diverzifikace promítnout do konkrétních opatření s jasně vymezeným časovým plánem. Vzhledem k vysokým nákladům práce v této zemi nabízejí činnosti s vyšší přidanou hodnotou potenciál otevření alternativních zdrojů růstu. Úspěšná diverzifikace lucemburského hospodářství tudíž do značné míry závisí na odvětvích, jež jsou na úroveň nákladů práce méně citlivá. Tato odvětví se velkou měrou opírají o výzkum a inovace, jež jsou zpravidla náročnější na technologie a znalosti. Snížením či odbouráním překážek investic a inovací, které omezují hospodářský rozvoj, by se uvolnil potenciál pro inovace a diverzifikaci by to napomohlo. Veřejné investice jsou sice nad průměrem eurozóny, ovšem soukromé investice zaostávají. Udržet vysokou úroveň investic je nezbytné pro zachování vyhlídek na růst.

               (10)Diverzifikaci hospodářství by mohlo prospět i další rozšíření již nyní úspěšného sektoru nefinančních služeb. V odvětví služeb podnikům přetrvávají velké regulační překážky a týkají se zejména účetních, architektů, inženýrů a právníků. Pro všechny tyto profese je obchodní obrat nižší než průměr EU i průměrná míra pro celou ekonomiku. Omezení těchto povolání tedy může poškodit konkurenceschopnost podniků v Lucembursku. K těmto překážkám patří široká škála činností vyhrazených pro architekty, vyhrazení jednoduchých úkolů jako zpracování mezd či vyhotovení daňových přiznání vysoce kvalifikovaným pracovníkům, vyhrazení poskytování právního poradenství právníkům a požadavky na právní formu a podílnictví, pravidla o neslučitelnosti a multidisciplinární omezení pro právníky, jež mohou být nepřiměřená ve vztahu k hlavním zásadám, jako je nezávislost profese, a odpovídajícím mechanismům dohledu.

               (11)K tomu, aby se zabránilo negativním dopadům, jsou nezbytné cílené aktivní politiky trhu práce a programy celoživotního učení, zejména pro starší pracovníky, jejichž míra zaměstnanosti i nadále patří k nejnižším v EU. Byla přijata opatření s cílem zlepšit jejich zaměstnatelnost a spojení s trhem práce. Od 1. ledna 2016 je uplatňován zákon o reklasifikaci pracovníků s pracovním postižením, který jim umožní delší setrvání na trhu práce. V návaznosti na konzultace se sociálními partnery je však ještě třeba navrhnout komplexní strategii. Dosud nebyl schválen „zákon o starších pracovnících“ – návrh právního předpisu, který byl parlamentu předložen v dubnu 2014 a jehož cílem je přimět podniky s více než 150 zaměstnanci, aby si ponechaly starší pracovníky. Důležité pro úspěch těchto strategií budou i nadále příležitosti k rozšíření dovedností prostřednictvím cílených aktivních politik trhu práce a celoživotního učení, které mají starší pracovníky podpořit. Investice do dovedností mají také zásadní význam pro plné využití výhod digitalizace a zachování konkurenceschopnosti.

               (12)K řešení nedostatků v oblasti nemovitostí byl přijat významný balíček opatření, ale jeho skutečný dopad se teprve musí ukázat. Jednou z hlavních překážek zvýšení nabídky bydlení se zdá být nedostupnost stavebních pozemků, které jsou převážně ve vlastnictví soukromých osob. Omezená nabídka bydlení spolu se silnou poptávkou vedou ke stálému růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tím lze částečně vysvětlit trend rostoucího zadlužení domácností, které je z velké části tvořeno hypotékami. Řešení problému dopravního přetížení zůstává výzvou navzdory značným investicím do dopravní infrastruktury. K tomu přispívá i skutečnost, že přeshraniční pracovníci jsou kvůli daňovým politikám v sousedních zemích odrazováni od moderních pracovních postupů, jako je práce z domova. Problémy v oblasti bydlení a mobility budou pravděpodobně zvyšovat tlak na úsilí o diverzifikaci hospodářství a zvýšení konkurenceschopnosti. Mohly by rovněž fungovat jako překážky pro přilákání vysoce kvalifikovaných pracovníků na trh práce.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lucembursku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lucembursku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lucembursku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a dospěla ke stanovisku
                  10
               , že Lucembursko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               DOPORUČUJE Lucembursku v období 2017–2018:

               1.Posílit diverzifikaci hospodářství, mimo jiné odstraněním překážek pro investice a inovace. Odstranit regulační omezení v odvětví služeb podnikům.

               2.
                     Zajistit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému, omezit předčasné odchody do důchodu a zvýšit míru zaměstnanosti starších osob.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)

                        Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 271 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015

                  a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013
                  5
                své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  7
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik na rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  8
               , ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Portugalsku pro rok 2015
                  9
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Je pravdou, že prostřednictvím ozdravného programu bylo dosaženo výrazného pokroku, a to jak z hlediska ekonomického ozdravení, tak i hospodářské politiky. Navzdory tomu v různých odvětvích přetrvávají významná rizika související s vysokou úrovní vnitřní i vnější zadluženosti, jimž je třeba věnovat značnou pozornost. V situaci nízkého růstu, nízké inflace a vysoké nezaměstnanosti existují rovněž silné tlaky na snižování páky.

               (7)Dne 28. dubna 2015 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 si vláda vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2015, v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada. Celkový schodek státního rozpočtu hodlá snížit na 2,7 % HDP v roce 2015 a postupně dále na 0,6 % HDP v roce 2018. V souladu s programem stability vláda hodlá dosáhnout střednědobého cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – v roce 2016. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP poklesne na 124,2 % v roce 2015 a dále na přibližně 112,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro roky 2015 a 2016, avšak poměrně optimistický pro roky 2017 a 2018, u nichž určitá rizika shledala i portugalská Rada pro veřejné finance. Podle prognózy Komise z jara 2015 není ještě včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku do roku 2015 zaručeno, nicméně je reálné. Stimulační opatření současně nedosahují úrovně doporučené Radou. Bude-li nadměrný schodek odstraněn, bude se na Portugalsko od roku 2016 vztahovat preventivní složka paktu. Opatření zlepšující rovnováhu, která mají podpořit plánované cílové schodky od roku 2016, nebyla dosud dostatečně upřesněna a jejich rozsah se jeví jako nedostatečný. Proto hrozí, že do střednědobého cíle v roce 2016 dojde k výrazné odchylce od požadovaného ozdravení, a bude nutno přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)Fiskální konsolidace musí být podpořena zvýšenou účinností a kvalitou výdajů na všech úrovních veřejné správy a dalšími reformami systému pro hospodaření s veřejnými financemi. Zejména je nezbytné další úsilí k zajištění přísné kontroly výdajů prosazením zákona o kontrole závazků a posílením odpovědnosti. V září 2014 byl zveřejněn a od ledna 2015 se uplatňuje zákon o jednotné mzdové stupnici a připravuje se též legislativní nařízení o jednotné stupnici mzdových příplatků. Restrukturalizace státních podniků nebyla dokončena. V přípravě nových komplexních opatření v rámci probíhající důchodové reformy bylo dosaženo jen omezeného pokroku. V posledních dvou letech proběhla v Portugalsku komplexní reforma daňového systému zaměřená na daň z příjmu právnických osob, daň z příjmu fyzických osob a ekologické daně. Celkový dopad této reformy je třeba vyhodnotit. Existuje dostatek prostoru pro další reformy zaměřené na modernizaci správy příjmů a další zlepšení v oblasti dodržování daňových předpisů daňovými poplatníky.

               (10)Systém kolektivního vyjednávání prošel v nedávné době několika reformami, avšak ne všechny z nich posílily sladění mezd s produktivitou na úrovní odvětví i podniků. Systém by měl podnikům umožnit přizpůsobit se konkrétním okolnostem. K tomu patří účinné využívání stávajících ustanovení, která podnikům umožňují, aby se za určitých okolností se odchýlily od odvětvových kolektivních smluv. Navzdory zmrazení v nedávných letech se minimální mzda, v nominálním vyjádření, zvyšovala od roku 2008 mnohem rychleji než průměrná mzda (o 18,5 % v případě minimální mzdy a o 3,5 % v případě průměrné mzdy od roku 2008 do roku 2014) a podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se z 5 % v roce 2005 zvýšil na 12,9 % v roce 2014.

               (11)Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti zavádění aktivních politik trhu práce a reformy veřejných služeb zaměstnanosti. Výzvy však přetrvávají v případě pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Je třeba posílit digitalizaci služeb používaných pro soulad mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Klíčovou výzvou je i nadále zajištění přiměřeného pokrytí sociální podpory, včetně režimu minimálního příjmu. Určitého pokroku bylo dosaženo při zlepšování kvality vzdělávání a jeho relevantnosti pro trh práce. V zájmu zlepšení kvality vzdělávání Portugalsko provedlo reformu osnov a přepisů týkajících se učitelů. Používání nástroje pro sledování a diverzifikaci druhů vzdělání u nových programů odborného vzdělávání a přípravy by mělo přispět k řešení problému předčasného ukončování školní docházky a napomoci ke zlepšení úrovní výkonnosti. Nedávné reformy jsou koncipovány tak, aby zmodernizovaly systém odborného vzdělávání a přípravy, ale zvýšení jeho přitažlivosti pro studenty zůstává i nadále výzvou. Dalším úkolem je podpora předávání znalostí mezi vysokoškolskými institucemi, soukromými firmami a výzkumnými organizacemi.

               (12)Vysoké dluhy portugalských firem stále nepříznivě ovlivňují jejich výkonnost a brání novým investicím. Zadluženost domácností výrazně klesla. V návaznosti na komplexní posouzení centrální banka posílila sledování likvidity a kapitálové pozice bank a také posoudila ozdravné plány bank. Podíl podnikových úvěrů v selhání zůstává vysoký (více než 18 %) a zatěžuje rozvahy bank. Reforma daně z příjmu právnických osob zahájená v roce 2014 zpřísňuje omezení odpočitatelnosti čistých finančních nákladů, avšak vysokou míru zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob lze dále řešit. Platformy/procesy restrukturalizace podniku PER a SIREVE se přepracovávají s větším důrazem na to, aby se spíše pomáhalo podnikům pokračovat v jejich činnosti než aby byly likvidovány. Údaje o snižování páky za rok 2014 vykazují značný pokrok v provádění opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře. Strategický plán restrukturalizace podnikových dluhů zveřejněný v květnu 2014 postupně získává prostřednictvím různých opatření podobu právních předpisů. Dochází také k pokroku v rozšiřování možností financování, které jsou k dispozici pro nefinanční podniky, a to prostřednictvím podpory kapitálových investic. Rozvojová finanční instituce, formálně zřízená v září 2014, má za cíl řešit selhání trhu, která malým a středním podnikům brání v přístupu k finančním prostředkům.

               (13)Existují možnosti, jak posílit opatření ke zvýšení účinnosti a kvality soudního systému, zejména pokud jde o hodnocení činnosti soudů a používání internetových nástrojů, a jak provádět průzkumy zaměřené na osoby, které přicházejí se soudy do styku, nebo na právníky. Podle srovnávacího přehledu EU o soudnictví z roku 2015 trvají řízení v občanských a obchodních věcech i nadále dlouho (386 dnů). Počet případů prosazování práva stále mírně klesá, zatímco dispoziční čas zůstává dlouhý (1 045 dní v roce 2014). Reformy týkající se finančních a správních soudů postupují pomaleji než ostatní reformy soudnictví. Růst počtu případů platební neschopnosti zdůraznil potřebu posílit prostředky a odbornou přípravu pro prvoinstanční soudy v této oblasti. Likviditu podniků i nadále zhoršují velká zpoždění plateb, zejména ve veřejném sektoru. K řešení těchto pozdních plateb nebyla přijata žádná nová opatření ani závazky. Partnerství veřejného a soukromého sektoru na úrovni místní a regionální správy jakož i v oblasti koncesí na všech úrovních nejsou dostatečně transparentní. Předcházení korupci brzdí neúčinné uplatňování stávajícího právního rámce, kde je třeba zlepšit sledování, provádění a prosazování sankcí.

               (14)Nový dopravní regulační orgán dosud nezahájil činnost. Liberalizační opatření v oblasti přístavních koncesí, železniční dopravy a městské hromadné dopravy jsou pomalá, a proto se jim nedaří stimulovat investice. Omezeného pokroku bylo dosaženo při provádění dlouhodobého dopravního plánu a časového rozvrhu reforem týkajících se přístavů. Ke zpoždění došlo u koncesí pro metropolitní oblasti Lisabonu a Porta. Kromě toho bylo dosaženo pouze omezeného pokroku při vyjednávání o přístavních koncesích a v odvětví železniční dopravy. Spojení provozovatelů železniční (REFER) a silniční infrastruktury (EP), jehož cílem je zlepšit finanční udržitelnost nové silniční a železniční infrastruktury, ještě nebylo dokončeno. Počet zaměstnanců státních podniků v odvětví dopravy byl snížen.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Portugalska, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada doporučení pro jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro. Portugalsko by rovněž mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

               DOPORUČUJE Portugalsku v období 2015–2016:

               1.Přijetím nezbytných opatření zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého cíle v roce 2016. Prosadit zákon o kontrole závazků za účelem zlepšení kontroly výdajů. Zlepšit střednědobou udržitelnost důchodového systému. Zajistit finanční udržitelnost státních podniků. Dále zlepšit dodržování daňových předpisů a účinnost daňové správy.

               2.Podpořit sladění mezd s produktivitou, po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi, s přihlédnutím k rozdílům v dovednostech a podmínkách místních trhů práce, jakož i k rozdílné hospodářské výkonnosti jednotlivých regionů, odvětví a podniků. Zajistit, aby vývoj minimální mzdy byl v souladu s cílem podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti.

               3.Zlepšit účinnost veřejných služeb zaměstnanosti, zejména zvýšením aktivní pomoci neregistrovaným mladým lidem. Zajistit účinnou aktivaci příjemců dávek a přiměřené pokrytí systému minimálního příjmu.

               4.Přijmout opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře, řešit podíl podnikových úvěrů v selhání u bank a snížit zvýhodnění dluhů pro podniky vyplývající z daňových předpisů. Zvýšit efektivitu nástrojů pro restrukturalizaci dluhu pro životaschopné společnosti zavedením pobídek, aby banky a dlužníci mohli zahájit proces restrukturalizace v rané fázi.

               5.Urychlit opatření a zvýšit transparentnost, pokud jde o koncese, též v odvětví dopravy, a o partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem na místní a regionální úrovni.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8812 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 final.

                     (10)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.1466/97.