Důležité právní upozornění

|

52006SC0281

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005-2008  /* SEK/2006/0281 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.3.2006SEK(2006) 281 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První stabilizační program Polska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální rizika udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové disciplíny v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005–2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Polska a na základě svého hodnocení uvedeného níže přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení1.  Polsko předložilo svůj konvergenční program dne 19. ledna 2006, tj. více než jeden a půl měsíce po lhůtě uvedené v kodexu chování. Zpoždění bylo způsobeno změnou vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006. Program zahrnuje období 2005 – 2008. Vláda tento dokument schválila dne 18. ledna 2006. Zahrnuje státní rozpočet na rok 2006 se změnami, které v něm provedla nová vláda v prosinci 2005. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[3].2.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Polsko, aby „i) zintenzívnilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné uskutečnění strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo”;3.  Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5% ročně, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU-25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2004 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích, tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU-25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na pracovním trhu. V důsledku restrukturalizace hospodářství se míra nezaměstnanosti zvýšila z 13,2 % v roce 1994 na 18,8 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se za stejné období snížila o více než 7 procentních bodů. Strukturální problémy na trhu práce, zejména geografická mobilita pracovníků a nesoulad nabídky a poptávky profesních dovedností zůstávají důležitou překážkou hospodářského růstu. Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí -1,4 % až -4,8 %[4] HDP, a poté se začalo zlepšovat až na -3,8 % HDP v roce 2004.4.  Po zvýšení reálného HDP na 3,3 % v roce 2005 předpokládá makroekonomický scénář z programu postupné posilování hospodářského růstu na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008, což se přibližně shoduje s prognózou útvarů Komise na roky 2005 – 2007 z podzimu 2005. Na rok 2008 předpovídá program vyšší růst, než potenciální růst odhadovaný útvary Komise. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze tudíž považovat za hodnověrné a mající tendenci ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu.5.  Polsku se v posledních letech dařilo provádět politiku deflace přerušenou pouze dvěma krátkými a dočasnými obdobími vyšší inflace (v letech 2000 a 2004). Harmonizovaný index spotřebitelských cen (HISC) klesl z 15 % v roce 1997 na cca 2 % v roce 2005. Směnný kurs zaznamenal v posledních letech široké výkyvy, ale od března 2004 je patrný trend zhodnocování, jen s prozatímní přestávkou na jaře 2005. V květnu 2005 se zhodnocování obnovilo a navzdory zvýšené volatilitě trvalo po zbytek roku. Postupné zužování ziskového rozpětí z dlouhodobých vládních dluhopisů ve srovnání s eurozónou, které lze pozorovat od srpna 2004, přerušila nejistota ohledně výsledku zářijových voleb v roce 2005 a ekonomické agendy nové vlády. Polská měnová politika je nadále založena na přímém cíleném řízení inflace ve spojení s volným kolísáním kurzu zlotého. Od roku 2004 je inflační cíl definován v podobě průběžné meziroční inflace ISP ve výši 2,5 %. Polsko hodlá sledovat současnou měnovou politiku do případného vstupu do systému ERM-II, jehož datum zatím nebylo oznámeno.6.  Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, aktualizace konvergenčního programu z ledna 2006 odhaduje schodek veřejných financí na 2,9 % HDP (ve srovnání s 3,6 % HDP podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 a oproti 3,9 % HDP podle předchozí aktualizace konvergenčního programu). Srovnání s předchozími konvergenčními programy však není explicitní kvůli velkým revizím údajů v důsledku metodických změn. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 procentního bodu oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005.7.  Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2009 není vyčíslen. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy zůstávají v sektoru veřejných financí. Po vyjmutí otevřených penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované náklady důchodové reformy se zvýšily z 1,7 % na 1,9 % HDP. Očekává se, že primární saldo (při otevřených penzijních fondech v sektoru veřejných financí) se zlepší z -0.3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí aktualizaci stanoví současná ambicióznější cíl schodku pro rok 2006, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008.8.  Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů v programu se plánuje zlepšení strukturálního salda průměrným tempem 0,25 % HDP ročně a toto zlepšování je rovnoměrně rozloženo na celé programové období. Aktualizovaný program označuje střednědobý cíl stavu rozpočtu ve smyslu Paktu stability a růstu ve výši kolem -1 % HDP a jeho dosažení předpokládá programové období roce 2010, tedy daleko za horizontem programu.9.  Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem -1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný potenciální růst produktu.10.  Rizika ohrožující vývoj rozpočtu jsou převážně negativní. Na jedné straně jsou rozpočtové výhledy opatrné kvůli zkušenostem s překračováním rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech. Na druhé straně jsou předpoklady daňové elasticity dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se kromě toho jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což navedlo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy mají i svůj politický zdroj. Už v minulosti bylo obtížné provádění velké části tzv. Hausnerova plánu na restrukturalizaci veřejných financí, jelikož vládě se nedostávalo podpory ze strany parlamentu. Současná politická situace (menšinová vláda), kdy v parlamentu sedí silné populistické strany, není příznivá pro zavádění opatření, jejichž cílem je snižování schodku veřejných financí a dosahování jejich dlouhodobé udržitelnosti. Nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, podle všeho nepostačuje k odstranění příčin vysokých schodků v Polsku, tj. příliš rychlého růstu veřejných výdajů.11.  Program se neřídí návodem na snižování schodku obsaženém v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Ani nominální hodnota rozpočtové pozice v aktualizaci nemusí podle všeho umožnit odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle schodku uvedené v doporučení Rady ze dne 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů však komplikují změny v metodice vedení národních účtů a revize údajů. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další hluboké změny.12.  V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 procentního bodu HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP, ale pokud budou otevřené penzijní fondy vyjmuty se sektoru veřejných financí podíl dluhu dosáhne 52,6 %. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a lavinový efekt (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým růstem nominálního HDP).13.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky úplné realizaci důchodové reformy podaří dosáhnout úspor. Nedávná opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by však mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji než se plánuje ve střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost.14.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Plánovaná úprava však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku.15.  Program reforem Polska předložený 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé dopravní infrastruktury a infrastruktury v oblasti ochrany životního prostředí, posílení výzkumu, vývoje a inovací ve veřejném sektoru, podpora masivnějších opatření ke zvyšování míry zaměstnanosti cestou nižšího odvodového zatížení málo placené pracovní síly. Rozpočtové dopady kroků předestřených ve vnitrostátním programu se neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do vnitrostátního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu.S ohledem na výše uvedené hodnocení Komise konstatuje, že konvergenční program nepředpokládá odstranění nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004. Komise proto hodlá doporučit další kroky podle postupu v případě nadměrného schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Mezitím by Polsko mělo:-  posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku;-  zlepšit dlouhodobou udržitelnost reformovaného důchodového systému;-  zlepšit institucionální rámec veřejných financí zavedením střednědobých pravidel čerpání.-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:16.  Dne [14. března 2006] posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2005 – 2008.17.  Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5% ročně, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU-25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2004 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU-25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na trhu práce, kde byla míra nezaměstnanosti 18,8 % v roce 2004 a nejnižší míra zaměstnanosti v celé EU (51,7 % v roce 2004). Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí -1,4 % až -4,8 %[6] HDP, a poté se začalo zlepšovat až na -3,8 % HDP v roce 2004.18.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst.7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Polsko, aby „i) posílilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné provedení strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo”;19.  Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 3,6% HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 3,9 % HDP. Srovnání s předchozími konvergenčními programy komplikují signifikantní revize údajů v souvislosti se změnami metodiky. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 procentního bodu oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005.20.  Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[7]. Polsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 19. ledna 2006, tj. 7 týdnů po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování. Zpoždění bylo způsobeno sestavováním nové vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006.21.  Makroekonomický scénář z programu předpokládá zrychlení růstu HDP z 3,3 % v roce 2005 na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze považovat za hodnověrné a mající tendencí ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu. Realisticky vypadají rovněž výhledy inflace v programu, až na rok 2006, kdy je zřejmě odhadnuta moc nízko.22.  Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2009 není vyčíslen. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, jsou zařazeny do sektoru veřejných financí. Po vyjmutí penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované náklady důchodové reformy se zvýšily z 1,7 % na 1,9 % HDP. Očekává se, že primární saldo (druhý pilíř důchodového systému v sektoru veřejných financí) se zlepší z -0.3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je především příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí stanoví současná aktualizace ambicióznější cíle schodku pro rok 2006 díky přenesenému účinku příznivého vývoje na straně příjmů v roce 2005, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008.23.  Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu zlepší každoročně v průměru o 0,25 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve výši -1,0% HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem -1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.24.  Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Ačkoli v optice minulého překračování rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech mohou rozpočtové výhledy vypadat opatrně, na plánované změny působí několik činitelů. Předpoklady ohledně daňové elasticity jsou dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se navíc jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což navedlo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma. Na rozpočtové výhledy tlačí širší politická rizika vzhledem k tomu, jaká situace vznikla po volbách na podzim 2005. Čtyřleté nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, podle všeho nepostačuje k odstranění příčin vysokých schodků v Polsku, tj. příliš rychlého růstu veřejných výdajů. Proto by bylo prospěšné nějaké alternativní či další rozpočtové pravidlo ke kontrole růstu vládních výdajů.25.  Program se neřídí návodem na snižování schodku obsaženém v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Ani v nominálním vyjádření nesměřuje rozpočet v aktualizaci podle všeho k odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle uvedené v doporučení Rady z 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů však komplikují změny v metodice vedení národních účtů a revize údajů. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další hluboké změny.26.  V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 procentního bodu HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne takřka 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a příznivého lavinového efektu (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým nominálním růstem HDP).27.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Navrhovaná opatření však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku.28.  Program reforem Polska předložený dne 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé infrastruktury a snížení odvodového zatížení pracovní síly s cílem snížit vysokou míru nezaměstnanosti v Polsku. Rozpočtové dopady kroků předestřených ve vnitrostátním programu reforem se však neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do vnitrostátního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu.29.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky úplné realizaci důchodové reformy podaří dosáhnout úspor. Nedávná opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by však mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji, než se plánuje v střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost[8].S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada konstatuje, že konvergenční program nepředpokládá odstranění nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004, a Komise hodlá doporučit další kroky podle postupu v případě nadměrného schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Mezitím by Polsko mělo:-  posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku;-  zlepšit dlouhodobou udržitelnost reformovaného důchodového systému;-  zlepšit institucionální rámec veřejných financí zavedením střednědobých pravidel čerpání.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (změna v %) | KP leden 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |KOM list. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | neuv. |CP pros. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | neuv. |Inflace HISC (%) | KP leden 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |KOM list. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | neuv. |CP pros. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP leden 20062 | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |KOM list. 20055 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. |CP pros. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP leden 2006 | -3,8 | -2,9 | -2,6 | -2,2 | -1,9 |KOM list. 2005 | -3,9 | -3,6 | -3,6 | -3,4 | neuv. |CP pros. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | KP leden 2006 | -1,2 | -0,3 | -0,2 | 0,3 | 0,6 |KOM list. 2005 | -1,2 | -1,0 | -1,1 | -1,0 | neuv. |CP pros. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 | neuv. |Cyklicky očištěné a strukturální saldo3 (v % HDP) | KP leden 2006 | -4,1 | -2,9 | -2,7 | -2,3 | -2,1 |KOM list. 20054 | -4,1 | -3,7 | -3,7 | -3,6 | neuv. |CP pros. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP leden 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |KOM list. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | neuv. |CP pros. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | neuv. |Poznámky: 1 Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by bylo -5,6% HDP v roce 2004, -4,7% HDP v roce 2005, -4,6% v roce 2006, -4,1% v roce 2007 a -3,7% v roce 2008, zatímco hrubý státní dluh by byl 45,9% HDP v roce 2004, 47,9% v roce 2005, 51,2% v roce 2006, 52,1% v roce 2007 a 52,6% v roce 2008. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Cyklicky očištěné saldo a strukturální saldo jsou stejné, jelikož jednorázová a jiná prozatímní opatření z programu jsou nevýznamná (0,04 % HDP v roce 2005 snižující schodek). 4 Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % a 4,5 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. V programu nejsou údaje o výdajích vládních institucí v roce 2008 rozepsaných podle účelu. Chybí také rozdíly mezi stavem na pokladním účtu a účtech časového rozlišení a rovněž údaje o čisté akumulaci finančních aktiv. Chybějí údaje o celkových příjmech a výdajích v tabulce č. 7 (dlouhodobá udržitelnost).[4] Definice EDP (postupu při nadměrném schodku), všechny penzijní fondy klasifikované v rámci veřejných rozpočtů, revidované údaje[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Definice EDP (postupu při nadměrném schodku), všechny penzijní fondy klasifikované v rámci veřejných rozpočtů, revidované údaje[7] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. V programu nejsou údaje o výdajích vládních institucí v roce 2008 rozepsaných podle účelu. Chybí také rozdíly mezi stavem na pokladním účtu a účtech časového rozlišení a rovněž údaje o čisté akumulaci finančních aktiv. Chybějí údaje o celkových příjmech a výdajích v tabulce č. 7 (dlouhodobá udržitelnost).[8] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/50

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014
   2014/C 247/10
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Chorvatsko se evropského semestru pro rok 2013 účastnilo dobrovolně a neformálně tím, že předložilo hospodářský program, přičemž do doporučení pro jednotlivé země zahrnuto nebylo. Dne 21. června 2013 přijala Rada závěry, jimiž hospodářský program Chorvatska uvítala a zdůraznila, že se od Chorvatska očekává, že pokročí v plnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu a že je nutno, aby Chorvatsko nastoupilo důvěryhodnou cestu konsolidace, zároveň zachovalo výdaje stimulující růst a zajistilo prostor pro spolufinancování projektů, na něž poplynou finanční prostředky EU.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu týkajícího se Chorvatska, který vypracovala podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Chorvatsko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje zvláštní sledování a důrazná politická opatření. Politická opatření jsou zapotřebí zejména s ohledem na zranitelnost danou rozsáhlými vnějšími závazky, klesající exportní výkonností, velkou mírou využívání páky v podnicích a rychle se zvyšujícím veřejným dluhem, a to vše ve spojení s nízkým růstem a nízkou korekční kapacitou.

               (8)

               Dne 24. dubna 2014 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2014 a svůj konvergenční program z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu z roku 2014 je do roku 2016 napravit nadměrný schodek a zároveň opět nastoupit cestu udržitelného hospodářského růstu. Tohoto cíle se má dle předpokladů dosáhnout trvalým snižováním schodku ze 4,9 % HDP v roce 2013 na úroveň pod 3 % do roku 2016, což je lhůta pro odstranění nadměrného schodku. Konvergenční program předpokládá, že veřejný dluh dosáhne vrcholu v roce 2014 na úrovni kolem 72 % HDP, přičemž v dalším roce dojde k jeho mírnému poklesu a následně se jeho úroveň ustálí. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v konvergenčním programu vycházejí, je pro celé programové období optimistický. Podle scénáře konvergenčního programu má HDP v roce 2014 stagnovat, zatímco v roce 2015 se předpokládá mírný růst na úrovni 1,2 %; naproti tomu v prognóze útvarů Komise z jara 2014 je uveden pokles HDP o 0,6 % v roce 2014 a růst o 0,7 % v roce 2015. Číselné údaje v rozpočtové prognóze konvergenčního programu se odchylují od standardů Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA), čímž dochází k nekonzistentnosti s předchozími údaji a makroekonomickým scénářem a což brání náležitému srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2014. Konvergenční program navíc dostatečně podrobně nepopisuje konsolidační opatření na roky 2015 a 2016, a zejména jejich výdajovou stránku. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 se očekává, že celkové saldo dosáhne 3,8 % HDP v roce 2014 a 3,1 % HDP v roce 2015. Po nezbytné korekci, která má zajistit srovnatelnost těchto projekcí s cíli stanovenými v rámci postupu při nadměrném schodku (tj. kromě dopadu převodu penzijních aktiv v druhém pilíři), by projekce schodku podle Komise činila 4,6 % HDP v roce 2014 a 3,8 % v roce 2015.
               Jelikož konvergenční program představuje první zprávu o opatřeních přijatých orgány v návaznosti na zahájení postupu při nadměrném schodku dne 28. ledna 2014, posoudila Komise opatření přijatá Chorvatskem ve sdělení zveřejněném dne 2. června 2014. Zejména se předpokládá, že celkový cíl bude splněn v roce 2014, zatímco schodek by se měl v roce 2015 podle předpokladů pohybovat mírně nad cílovou úrovní. Pokud jde o zlepšení strukturálního salda veřejných financí, je nepatrně pod úrovní, jež je vyžadována jak pro rok 2014, tak rok 2015. V neposlední řadě je třeba uvést, že zatímco změna korigovaného strukturálního salda je pod úrovní doporučeného úsilí, odhaduje se, že úsilí měřené základním počtem diskrečních opatření bude v roce 2014 i v roce 2015 realizováno. Aby se snížil nepříznivý dopad na růst a zlepšila udržitelnost konsolidace, je zapotřebí věnovat větší pozornost kvalitě příslušných opatření a přejít na výdajově založená opatření. Na základě prognózy Komise a posouzení konvergenčního programu provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že Chorvatsko sice ke dni 30. dubna 2014 učinilo v souladu s doporučením účinná opatření pro nápravu svého nadměrného schodku, avšak pro dosažení souladu s doporučením v rámci postupu při nadměrném schodku za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2016 a zajištění věrohodnosti této nápravy je zapotřebí dalšího úsilí.

               (10)

               Rozpočtová konsolidační opatření by se měla zaměřovat na zlepšení kvality veřejných financí, aby se účinně nakládalo s výdaji zejména v oblasti mezd, sociálního zabezpečení a dotací a vytvořil se dostatečný fiskální prostor pro upřednostňování výdajů a investic stimulujících růst, včetně projektů financovaných Unií. Chorvatsko v posledních letech provedlo významné reformy svého fiskálního rámce. Slabou stránkou však zůstává rozpočtové plánování, účinná kontrola výdajů a konzistentní uplatňování rozpočtových omezení, což se nepříznivě projevuje v tvorbě fiskální politiky. Navzdory nedávným změnám by měla být koncepce fiskálních pravidel dále zkvalitněna. Účinnost fiskálního rámce je zejména oslabena chybějícími preventivními mechanismy, nedostatečným dodržováním pravidla týkajícího se dluhu a nejasnou formulací pravidla strukturálně vyrovnaného rozpočtu. Oceňuje se ustavení Komise pro fiskální politiku, ovšem má se za to, že jsou zapotřebí další opatření pro posílení role této komise při rozpočtovém plánování a dohledu, a především její nezávislosti na všech rozpočtových orgánech.

               (11)

               Chorvatsko stojí před úkolem, jak pokračovat ve fiskální konsolidaci, aniž by to narušovalo konkurenceschopnost a vyhlídky hospodářského oživení. Příjmová stránka veřejných financí je tak omezena úzkou definicí daňových základen, jež skýtají stabilní daňový výnos a jen malou měrou narušují růst. V této souvislosti je v národním programu reforem představen plán na zavedení periodické daně z nemovitosti v roce 2016, avšak její koncepci jejího fungování (včetně daňové základny) je ještě nutno upřesnit. Chorvatsko je rovněž odhodláno přijmout opatření pro lepší dodržování daňových předpisů tím, že omezí šedou ekonomiku. V této oblasti byla učiněna příslušná opatření. Postupně byly zavedeny fiskální registrační pokladny, čímž díky lepšímu dohledu nad plněními vzrostly daňové příjmy. Očekává se, že reorganizací daňové správy se zlepší účinnost a účelnost výběru daní a zároveň se sníží zátěž daňových poplatníků spojená s dodržováním daňových předpisů. Vzhledem k potřebám fiskální konsolidace a rovněž s přihlédnutím k údajům, jež dávají tušit značné částky nevybraných daní, se nicméně má za to, že existuje prostor pro další zlepšování účinnosti výběru daní a že je zapotřebí i dalšího úsilí k lepšímu dodržování daňových předpisů tím, že se daňovým poplatníkům poskytne více elektronických služeb.

               (12)

               Chorvatsko přijalo opatření, jež mají zlepšit udržitelnost a přiměřenost důchodů: od listopadu 2010 dochází k postupnému navyšování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, věkové hranice pro předčasný odchod do důchodu a odpracované doby nutné pro vznik nároku na důchod u žen s tím, že k jejich úplné harmonizaci by mělo dojít do roku 2030. Změnami zákona o důchodovém pojištění z prosince 2013 se zákonem stanovený věk odchodu do důchodu zvýšil z 65 let na 67 let a věková hranice pro předčasný odchod do důchodu z 60 let na 62 let. Toto navýšení však nabude účinku až od roku 2031, což není vzhledem k demografickým trendům dostatečně ambiciózním výsledkem. I přes reformy provedené v posledních letech nadále existují různé možnosti pro předčasný odchod do důchodu. Vzhledem k rozsahu výjimek jsou postihy za předčasný odchod do důchodu a prémie v případě pozdějšího odchodu do důchodu jen slabým stimulem pro to, aby lidé pracovali až do zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, což má nepříznivý dopad na nabídku pracovní síly a udržitelnost důchodového systému. V roce 2013 byl přijat zákon o jednotném orgánu pro forenzní posudky, jenž má na základě sjednocení posudků invalidity napomoci omezit příliv invalidních důchodců a snížit s tím související podvody. Tyto kroky jsou spolu se zvýšením kontrol jednoznačně zapotřebí, ovšem to, jakým způsobem ovlivní výdaje, bude záviset na způsobu jejich provádění i na tom, v jakém rozsahu budou daná rozhodnutí prosazována. Důchody v rámci zvláštních režimů, jež překračovaly určitou prahovou hodnotu, byly sníženy, byť jen dočasně, o 10 %, zatímco jejich indexace byla navázána na růst HDP. Navzdory nedávnému úsilí o omezení výdajů a zvýšení transparentnosti jsou tempo i rozsah sbližování důchodů v rámci zvláštních režimů s obecnými pravidly pomalé a celkový pokrok je dosud omezený.

               (13)

               Odvětví zdravotnictví dosahuje poměrně slušných výsledků a s jistými regionálními odchylkami jsou jeho služby dostupné, ovšem systém významně přispívá k tlaku na veřejné finance. Orgány odhalily v nemocniční síti neefektivní postupy, které lze odstranit. V březnu 2014 byl představen hlavní plán na reorganizaci nemocniční péče, v němž jsou stanovena opatření na zlepšení nákladové efektivnosti, jako je racionalizace sítě nemocnic, snížení průměrné délky hospitalizace, lepší přidělování nemocničních lůžek (rovněž pro účely dlouhodobé péče) a další změny financování nemocnic. Pro uvedení tohoto plánu do praxe je třeba v nemocnicích i v ústředních orgánech státní správy zajistit dostatečné kapacity pro dohled a realizaci. Služby dlouhodobé péče jsou rozděleny mezi zdravotnický systém a systém sociálního zabezpečení, vyznačují se nízkými mírami rozšíření a formální péčí, vysokými náklady na poskytování těchto služeb a dlouhými pořadníky.

               (14)

               Míra zaměstnanosti a míra ekonomické aktivity patří mezi nejnižší v EU a zvlášť nízké jsou u mladých lidí a starších osob. Tyto výsledky trhu práce souvisejí nejen s cyklickým vývojem, ale zčásti též s institucionálním uspořádáním a politickým prostředím. Chorvatsko zahájilo reformy na trhu práce s cílem zvýšit jeho flexibilitu. První fáze reformy byla dokončena v roce 2013 a zaměřila se na regulaci pracovních smluv na dobu určitou. V lednu 2014 přijala vláda druhý legislativní návrh, v němž se stanoví kratší a jednodušší postupy a větší flexibilita pracovní doby, což má zajistit snížení nákladů na propouštění. Navíc by měly být zavedeny flexibilnější formy zaměstnávání, jako jsou například smlouvy na částečný úvazek. Díky těmto změnám by se mělo Chorvatsko, pokud jde o index ochrany zaměstnanců, dostat zhruba na srovnatelnou úroveň s ostatními zeměmi. Ačkoli se očekává, že uvedené reformy budou mít na celkovou zaměstnanost příznivý vliv, nesou s sebou zároveň zvýšené riziko segmentace trhu práce, včetně častějšího uzavírání smluv na dobu určitou. Prozatím se neplánují změny u institucí stanovujících mzdy, a to i přes to, že pro Chorvatsko je příznačná kombinace poměrně vysokých průměrných mezd a velmi nízké zaměstnanosti. Navzdory dále rostoucí nezaměstnanosti jsou výdaje na opatření aktivní politiky na trhu práce, jež mají umožnit lepší přístup na pracovní trh a delší uplatnění na tomto trhu, jakož i dosah uvedených opatření stále na podprůměrné úrovni, zejména u mladých lidí, dlouhodobě nezaměstnaných osob a starších pracovníků. Správní kapacita chorvatských veřejných služeb zaměstnanosti je vystavena značnému tlaku, a to i na regionální úrovni. Neexistuje celkový systém pro sledování a vyhodnocování vývoje na trhu práce a potřeb tohoto trhu, včetně předvídání poptávky po jednotlivých dovednostech, a stejně tak chybí i pravidelné hodnocení opatření aktivní politiky na trhu práce. Velké zastoupení má nehlášená práce za úplatu.

               (15)

               Situace na trhu práce je obzvláště povážlivá u mladých lidí, neboť v jejich případě nezaměstnanost drasticky vzrostla a v roce 2013 dosahovala téměř 50 %, přičemž i nadále stoupá podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Mezi významné úkoly – v souladu s cíli záruky pro mladé lidi – patří oslovit neregistrovanou mládež a mobilizovat soukromý sektor k tomu, aby nabízel více učňovských míst. Chorvatsko stojí rovněž před vážným problémem v souvislosti se vzděláváním, pokud jde o jeho relevanci pro trh práce a jeho kvalitu poskytovanou v rámci všech oblastí vzdělávání. V sekundárním a terciárním vzdělávání chybí jak učení se prací, tak i poradenství pro volbu povolání, a nízká je i úroveň zapojení zaměstnavatelů do odborného vzdělávání a přípravy i do sekundárního a terciárního vzdělávání. Míra zaměstnanosti čerstvých absolventů je výrazně nižší než ve zbytku Unie. Zastaralý systém odborného vzdělávání a přípravy prochází reformou v podobě pilotního testování nových školních osnov. Chorvatský rámec kvalifikací ani strategie pro vzdělávání, vědu a technologii sice dosud nebyly zavedeny, měly by však zlepšit výsledky v oblasti vzdělávání a uvést je v soulad s potřebami trhu práce.

               (16)

               Vysoká nezaměstnanost a nízká účast na trhu práce vedly v Chorvatsku ke zhoršení sociální situace. Podíl osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením v posledních letech vzrostl a pohybuje se výrazně nad průměrem EU. Stávající podoba systému sociálních dávek jejich příjemcům umožňuje kumulaci navzájem se překrývajících peněžitých dávek. Když tito příjemci nastoupí do práce, ztrácí na některé z těchto sociálních převodů nárok, což je od zapojení na trhu práce odrazuje. Nabízí se tak prostor pro zvýšení účinnosti a transparentnosti systému sociální ochrany: v současnosti jsou režimy přidělování podpory příjmů a přiznávání dávek rozptýleny mezi mnoho orgánů a úrovní veřejné správy, přičemž dochází k nejednotnému uplatňování kritérií a k překrývání. Zákonem o sociálním zabezpečení z roku 2013 bylo zavedeno přísnější testování majetkových poměrů a z více než 70 dávek na vnitrostátní úrovni (v některých případech zacílených na konkrétní skupiny příjemců) byly čtyři dávky sloučeny do všeobecného minimálního příjmu. Do roku 2016 bude na celostátní úrovni probíhat postupné zavádění jednoho správního místa („one-stop shop“), jehož prostřednictvím budou spravovány veškeré peněžité dávky na vnitrostátní úrovni. Systematické sledování a hodnocení však bude složité, neboť dosud nedošlo k začlenění režimů a programů podpory příjmů na místní a regionální úrovni, ani různých dávek zaměřených na konkrétní kategorie obyvatelstva, u nichž není přiznání dávek podmíněno testováním majetkových poměrů. Navzdory několika legislativním reformám realizovaným od roku 2011 se nepodařilo koncepci systémů sociálních dávek účelně zaměřit na nejvíce potřebné osoby.

               (17)

               Stávající regulační rámec pro podnikání v Chorvatsku představuje pro podniky značnou zátěž, což je mimo jiné dáno chybějící právní jistotou, neprůhledným rozhodováním zejména na místní úrovni a řadou parafiskálních poplatků. Velká roztříštěnost pravomocí veřejné správy na regionální a místní úrovni a složité rozdělení kompetencí mezi ministerstva a agentury na ústřední úrovni navíc ztěžují podnikatelské rozhodování a prodlužují správní postupy. Na úrovni ústřední státní správy byl zaveden strukturovaný přístup, jenž má za úkol odhalit překážky pro podnikání; pro měření administrativní zátěže však není používána jednotná metodika, což snižuje účelnost již přijatých opatření. Stávající jedno správní místo pro podniky má jen omezené funkce. Je třeba racionalizovat a zlepšit kontrolu veřejných dotací a záruk; prvním krokem v této oblasti by bylo vytvoření ústředního rejstříku společností a fyzických osob, jimž byla přiznána podpora. Chorvatsko zahájilo reformy veřejné správy s cílem posílit své správní kapacity a zlepšit veřejné služby poskytované občanům a podnikům z hlediska orientace na příjemce těchto služeb. Kvalita veřejné správy je nicméně nadále nízká, přičemž koordinace mezi různými správními úrovněmi je nedostatečná a v omezeném rozsahu či až příliš formálně je využívána fakticky podložená politika a posuzování. Přijetí strategie pro reformu veřejné správy je krokem správným směrem; tato strategie by měla být důkladně provedena na všech úrovních státní správy. Zkušenosti s prováděním předvstupních fondů ukazují na nedostatky v oblasti strategického plánování a institucionální kapacity, jakož i na slabá místa při vypracovávání projektů a jejich sledování.

               (18)

               Nedostatečná správa má nepříznivý vliv na státem vlastněné či ovládané společnosti a provádění nové strategie pro řízení veřejných statků a podniků provázejí prodlevy. V současnosti nejsou na místa členů dozorčích rad ani členů vedení vypisována soutěžní výběrová řízení a jmenování nejsou zveřejňována. Pro zlepšení protikorupčního rámce sice byla přijata některá opatření, ovšem na všech úrovních státní správy je pro prevenci korupce zapotřebí většího úsilí. Ve stávajícím protikorupčním rámci nejvíce chybí klíčové prvky, jako jsou účelné mechanismy ověřování v případě střetu zájmů a majetková přiznání státních úředníků, jakož i zvláštní záruky pro státem vlastněné či ovládané společnosti. Ověřovací pravomoci Komise pro řešení střetu zájmů závisejí na kompetencích a proaktivním přístupu ostatních orgánů. Navzdory pokroku, jehož bylo dosaženo při zvyšování transparentnosti postupů zadávání veřejných zakázek, nejsou systematicky využívány nástroje pro posuzování rizik a podle všeho nedochází dostatečnou měrou k upřednostňování zranitelných odvětví. Je třeba posílit dohled nad účelným prováděním pravidel pro zadávání veřejných zakázek, a to i s ohledem na přidělování prostředků EU v nadcházejících letech.

               (19)

               Problémy týkající se dluhové služby, jimž byly vystaveny společnosti v rámci složitých, nákladných a zdlouhavých úpadkových řízení, se do jisté míry podařilo vyřešit díky rozsáhlému uplatňování postupu při hrozbě úpadku v roce 2013. Nabízí se nicméně prostor k výraznému posílení uvedeného nástroje tím, že se budou řešit různé nedostatky, například nedostatečně jasná role státu v daném postupu, posílení úlohy obchodních soudů při potvrzování pohledávek a řádných restrukturalizačních plánů, rozšíření působnosti úpadkového řízení, aby byla umožněna účelná restrukturalizace před tím, než se dlužník ocitne v platební neschopnosti, jakož i úskalí při provádění právních předpisů. I přes řadu reforem, které měly zlepšit účelnost soudního systému, jsou soudní řízení v občanskoprávních, obchodních a správních sporech nepatřičně zdlouhavá, zejména v prvním stupni. Počet nevyřízených případů se v roce 2013 zvýšil a je velmi vysoký, zejména u občanskoprávních a obchodních řízení. Při řešení dané problematiky je nutno nadále vyvíjet úsilí a vytvářet i prosazovat řádné pobídky k včasnému ukončení řízení, jakož i podporovat mimosoudní vyrovnání, zejména u malých pohledávek, neboť právě tyto problémy brání podnikání a snižují atraktivitu Chorvatska pro přímé zahraniční investice.

               (20)

               Díky konzervativnímu přístupu, který vůči makroobezřetnostní regulaci, a zejména ve vztahu k úrovním kapitálu, zaujala Chorvatská národní banka, si banky vytvořily jistou míru odolnosti, jejíž užitek se projevil v souvislosti s problémy, které v současnosti přináší slabé hospodářství. Hospodářství země se nicméně v recesi nachází již šestým rokem a zvyšuje se objem úvěrů v selhání, což ohrožuje kvalitu bankovních aktiv. Vítá se skutečnost, že některá portfolia čtyř největších chorvatských bank se zahraničními vlastníky budou podrobena přezkumu kvality aktiv v eurozóně / zátěžovému testu v rámci nového jednotného mechanismu dohledu. Některá z chorvatské perspektivy velmi významná portfolia jsou však z tohoto postupu vyloučena, a to z toho důvodu, že výběr portfolií vychází z jejich významu na úrovni bankovní skupiny. Navíc nejsou do tohoto postupu zahrnuty středně velké a malé banky, které mohou disponovat nižšími úrovněmi kapitálu i méně výraznou kvalitou aktiv a které jsou potenciálně významné pro finanční stabilitu. Pro celkové vnímání klasifikace bankovních úvěrů a přiměřenost rezerv na krytí úvěrových ztrát těchto bank by bylo přínosné, kdyby byl postup v rámci jednotného mechanismu dohledu doplněn dalším dozorově diagnostickým postupem koncipovaným specificky pro chorvatský finanční systém (a jemuž by byla podrobena jak významná portfolia chorvatských dceřiných společností, na něž se nevztahuje postup v rámci jednotného mechanismu dohledu, tak i hlavní středně velké a menší banky).

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska. Posoudila národní program reforem i konvergenční program. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 8.

               (22)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala konvergenční program, přičemž její stanovisko (4) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (23)

               Na základě hloubkového přezkumu provedeného Komisí a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení č. 1 až 8,

         DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2014–2015:

               1.

               V plném rozsahu provést rozpočtová opatření přijatá pro rok 2014. Posílit rozpočtovou strategii, blíže upřesnit opatření oznámená na roky 2015 a 2016 a zvážit dodatečná trvalá prorůstová opatření, aby byla do roku 2016 zajištěna udržitelná náprava nadměrného schodku. Zároveň zajistit, aby byla provedena strukturální korekce podle doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Uvést projekce programu v soulad se standardy ESA a požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Přijmout opatření pro posílení kontroly výdajů. Provést do března 2015 důkladný přezkum výdajů. Posílit proces rozpočtového plánování, zejména tím, že se zlepší přesnost makroekonomických a rozpočtových prognóz, posílí se závaznost ročních a střednědobých výdajových stropů a zlepší se koncepce fiskálních pravidel. Do října 2014 právně zakotvit nově ustavenou Komisi pro fiskální politiku, posílit její nezávislost na všech rozpočtových orgánech, rozšířit její mandát, zejména pokud jde o sledování veškerých fiskálních pravidel a předběžné a následné posuzování prognóz, jakož i zajistit patřičné zdroje. Navázat na plány nastíněné v národním programu reforem, představit konkrétní strategii reformy periodického zdanění nemovitostí. Zahájit proces vykazování a přezkoumávání daňových výdajů. Zvýšit míru dodržování daňových předpisů, zejména dalším zvýšením účinnosti daňové správy; k tomuto účelu představit do konce roku 2014 akční plán.

               2.

               Omezit dostupnost předčasného odchodu do důchodu. Do března 2015 přijmout právní předpisy, které by měly uspíšit plánovanou harmonizaci zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu u žen a mužů, jakož i pokročit s plány na navýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na 67 let. Zajistit prosazování přísnějších posudků a kontrol pro účely invalidního důchodu a urychlit začlenění důchodů v rámci zvláštních režimů do všeobecného důchodového systému. Posílit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví, včetně nemocnic.

               3.

               Do března 2015 provést druhou fázi reformy v oblasti pracovního práva, v návaznosti na konzultace se sociálními partnery, zejména pokud jde o podmínky týkající se propouštění a pracovní doby, s cílem zamezit další segmentaci trhu práce, mimo jiné ve vztahu k mladým lidem. Přezkoumat systém pro stanovování mezd, aby byly mzdové podmínky lépe sladěny s vývojem produktivity. Závěry z tohoto přezkumu představit do konce roku 2014. Posílit účelnost a dosah aktivní politiky na trhu práce tím, že se navýší správní kapacity veřejných služeb zaměstnanosti, a to i na regionální úrovni, a bude se věnovat větší pozornost mladým lidem, dlouhodobě nezaměstnaným osobám a starším pracovníkům. V souladu s cíli záruky pro mladé lidi upřednostňovat oslovování neregistrované mládeže a mobilizovat soukromý sektor k tomu, aby nabízel více učňovských míst. Do konce roku 2014 nastínit plány, jakým způsobem řešit problematiku nehlášené práce. Provádět opatření, která mají zlepšit výsledky v oblasti relevance a kvality vzdělávání pro trh práce modernizací systémů kvalifikace, zavedením mechanismů zajišťování kvality a usnadněním přechodu ze školy do zaměstnání, a to zejména tím, že bude posíleno odborné vzdělávání a učení se prací.

               4.

               Do konce roku 2014 provést přezkum daňového systému a systému dávek a představit akční plán pro lepší opětovnou aktivaci neaktivních a nezaměstnaných osob. Posílit účelnost a transparentnost systému sociální ochrany další konsolidací dávek, sjednocením kritérií způsobilosti a propojením údajů z různých příslušných úrovní a od různých orgánů státní správy do jednoho správního místa („one-stop shop“). Zlepšit účelnost a přiměřenost dávek sociální pomoci jejich lepším zacílením.

               5.

               Přijmout další opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí. Zejména stanovit do března 2015 cíl pro značné snížení administrativní zátěže, včetně parafiskálních poplatků. Řešit vysoký stupeň roztříštěnosti a vzájemného překrývání pravomocí tím, že se zjednoduší správní postupy a vyjasní rámec pro rozhodování a odpovědnost mezi různými úrovněmi státní správy, jakož i mezi ministerstvy a agenturami na úrovni ústřední správy. Zlepšit správní kapacitu a strategické plánování útvarů pověřených řízením evropských strukturálních a investičních fondů a zajistit pro ně náležitě kvalifikovaný a stabilní personál.

               6.

               Do října 2014 představit podrobný plán správy veřejného majetku na rok 2015. Zajistit, aby byly státem ovládané společnosti řízeny transparentně a zodpovědně, zejména aby byly posíleny požadavky na způsobilost státem dosazených členů správních a dozorčích rad a byl zaveden veřejný rejstřík jmenovaných osob. Posílit prevenci korupce ve veřejné správě a ve státem vlastněných či ovládaných podnicích mimo jiné i tím, že se rozšíří ověřovací pravomoci Komise pro řešení střetu zájmů. Posílit transparentnost a účinnost zadávání veřejných zakázek na ústřední i místní úrovni, jakož i kapacitu pro sledování příslušného provádění a zjišťování nedostatků.

               7.

               Do konce roku 2014 posílit roli obchodních soudů při dohledu nad transparentností a zákonností uplatňování postupu při hrozbě úpadku v podnicích. Provést přezkum povinného testu platební neschopnosti / nelikvidity pro účely vyrovnání při hrozbě úpadku a zjednodušit postup při platební neschopnosti/likvidaci v zájmu jeho zkrácení. Zlepšit kvalitu a účinnost soudního systému, zejména tím, že se poskytnou pobídky k včasnému ukončení řízení v občanskoprávních, obchodních a správních sporech, jakož i k využívání mimosoudního vyrovnání, zejména u menších pohledávek.

               8.

               Doplnit přezkumy kvality aktiv a zátěžové testy Evropské centrální banky z roku 2014, provést komplexní prověření portfolií koncipované specificky pro chorvatský finanční sektor, jež by se zaměřilo jak na významná portfolia, na něž se nevztahují uvedené postupy Evropské banky, tak i na hlavní středně velké a menší banky.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.