title: Doporučení Komise (EU) 2021/1222 ze dne 20. července 2021, kterým se zavádí „Praktická příručka“ o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže

text:
               27.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/3

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2021/1222
      ze dne 20. července 2021,
      kterým se zavádí „Praktická příručka“ o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/473 ze dne 19. března 2019 o Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu („EFCA“) (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost („EMSA“) (2), a zejména na článek 2b tohoto nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (3), a zejména na čl. 69 odst. 3 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle výše uvedených článků nařízení o založení tří agentur EU zpřístupní Komise v úzké spolupráci s členskými státy, agenturami EFCA, EMSA a Frontex Praktickou příručku o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže (dále jen „příručka“). Tato příručka obsahuje pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro výměnu informací.

                  (2)

                  Tři uvedené agentury v souladu se svými právními akty úzce spolupracují v rámci meziagenturní spolupráce (4) s přímou podporou Evropské komise. Poskytují posílenou podporu a pomoc vnitrostátním orgánům vykonávajícím funkce pobřežní stráže na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a případně na mezinárodní úrovni.

                  (3)

                  Evropská komise pověřila tyto tři agentury vypracováním příručky v úzké spolupráci s odborníky z členských států.

                  (4)

                  Revidovaný akční plán strategie EU pro námořní bezpečnost (5), který Rada přijala dne 26. června 2018, připomíná, že je důležité zabývat se aspekty námořní bezpečnosti týkajícími se pobřežní stráže, a to prosazováním součinnosti mezi civilními a vojenskými subjekty, jež plní funkce pobřežní stráže. Plán vybízí agentury EFCA, EMSA a Frontex, aby pokračovaly v prohlubování vzájemné meziagenturní spolupráce v této oblasti,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

                  1.

                  Tímto doporučením se zřizuje příručka jako praktický průvodce pro civilní a vojenské orgány EU při výkonu funkcí pobřežní stráže a usnadňuje jejich úzkou přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci.

                  2.

                  Příručka poskytuje transparentní souhrn služeb a informací dostupných prostřednictvím těchto tří agentur. Pomáhá vytvářet synergie a vyhnout se zdvojování a/nebo nadbytečnému úsilí v rámci spolupráce mezi členskými státy a těmito třemi agenturami, což vede k úsporám z rozsahu.

                  3.

                  Příručka se zaměřuje na pět oblastí spolupráce mezi agenturami: sdílení informací, služby v oblasti ostrahy a komunikace, budování kapacit, analýza rizik, a sdílení kapacit. Příručka se většinou omezuje na meziodvětvová témata a vztahuje se na členské státy EU a státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO).

                  4.

                  Hlavními konečnými uživateli této příručky jsou vnitrostátní orgány pro každou funkci pobřežní stráže v každém členském státě. Cílem příručky je podpořit vnitrostátní orgány odpovědné za plánování a koordinaci činností, které potřebují vědět a pochopit, jak jsou jejich partneři organizováni a jaké služby a spolupráci poskytují.

                  5.

                  „Výměna informací“ plně respektuje dohodnutá přístupová práva k údajům, informacím a zpravodajství prostřednictvím řady mechanismů, buď manuálně, nebo prostřednictvím automatizovaných postupů/systémů. Je v mezích právního rámce agentur a v souladu se základními právy, včetně požadavků na ochranu údajů.

                  6.

                  Příručka nevytváří pro vnitrostátní orgány odpovědné za funkce pobřežní stráže žádná nová práva ani povinnosti, ani nenabízí žádné výkladové pokyny ohledně stávajících úloh, pravidel a povinností. Příručka neovlivňuje právní závazky členských států ani agentur a nepoužije se k prosazování ambiciózních činností zúčastněných stran.

                  7.

                  Tato příručka je doplněna praktickými informacemi, včetně: a) katalogů služeb, produktů, kurzů odborné přípravy, pokynů pro osvědčené postupy a příruček pro všechny meziagenturní činnosti podporující funkce pobřežní stráže v členských státech; b) regionálních/mezinárodních/vnitrostátních/dvoustranných/mnohostranných rámců spolupráce a c) „informativních přehledů o jednotlivých zemích“, v nichž jsou uvedeny podrobnosti o struktuře a organizaci funkcí pobřežní stráže v členských státech EU a ve státech ESVO.

                  8.

                  Tyto praktické informace by měly všechny tři agentury aktualizovat za přispění vnitrostátních orgánů, pokud jde o „informativní přehledy o jednotlivých zemích“. Informace se zobrazí na online platformě provozované agenturou EFCA v úzké spolupráci s ostatními dvěma agenturami a s Komisí.

                  9.

                  Členské státy by se měly řídit pokyny, doporučeními a osvědčenými postupy pro výměnu informací obsaženými v příručce, spolupracovat mezi sebou na aktualizaci „informativních přehledů o jednotlivých zemích“ bez dvojího vykazování, pokud byly tyto informace již agenturám zpřístupněny.

                  10.

                  Toto doporučení je určeno členským státům.

         V Bruselu dne 20. července 2021.

               Za Komisi

            Virginijus SINKEVIČIUS

               člen Komise

         (1)  Úř. věst. L 83, 25.3.2019, s. 18.

         (2)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1.

         (4)  Uvedené tři agentury společně vypracovaly třístranné pracovní ujednání, kterým se zavádí meziagenturní spolupráce mezi agenturami EFCA, EMSA a Frontex, a jejich příslušné řídící orgány ho schválily. Ujednání vstoupilo v platnost v březnu 2017 a bylo prodlouženo v březnu 2021.

         (5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10494-2018-INIT/en/pdf

         PŘÍLOHA
         1.   ÚVOD

         V Evropské unii existuje více než 300 civilních a vojenských orgánů odpovědných za výkon funkcí pobřežní stráže. Je třeba zajistit úzkou přeshraniční a meziodvětvovou (1) spolupráci a koordinaci mezi těmito orgány, aby se zabránilo zdvojování a nadbytečnosti úsilí a aby se vytvářely synergie.
         V EU a v Evropském hospodářském prostoru podporují Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) vnitrostátní orgány při výkonu funkcí pobřežní stráže. Za účelem poskytnutí této podpory na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a případně na mezinárodní úrovni byla v roce 2016 pozměněna zakládající nařízení každé z těchto tří agentur společným článkem o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže (2). Společný článek vymezuje pět oblastí spolupráce takto:

                     1)

                     „sdílení, slučování a analýza informací, které jsou k dispozici v systémech hlášení lodí a jiných informačních systémech, jež tyto agentury provozují, nebo k nimž mají přístup, v souladu s jejich příslušnými právními základy a aniž je tím dotčeno vlastnictví údajů členskými státy;

                     2)

                     poskytování služeb v oblasti dohledu a komunikace pomocí nejmodernějších technologií, včetně vesmírné a pozemní infrastruktury a čidel upevněných na jakémkoli typu platformy;

                     3)

                     vytváření schopnosti zajišťovat příslušnou činnost tvorbou pokynů a doporučení a určování osvědčených postupů, jakož i poskytování odborné přípravy a výměna pracovníků;

                     4)

                     posílení výměny informací a spolupráce v souvislosti s funkcemi pobřežní stráže, včetně analýzy operativních problémů a nově se objevujících rizik v námořní oblasti;

                     5)

                     sdílení kapacit prostřednictvím plánování a provádění víceúčelových operací a sdílení prostředků a jiných schopností, a to v takovém rozsahu, v jakém jsou tyto činnosti koordinovány těmito agenturami a prováděny se souhlasem příslušných orgánů dotčených členských států.“

               Vypracování „praktické příručky“ o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže bylo rovněž předpokládáno ve společném článku pozměněných zřizovacích nařízení tří agentur, jak je popsáno níže:

            „Komise v úzké spolupráci s členskými státy, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost, Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu vypracuje praktickou příručku o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže. Tato příručka obsahuje pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro výměnu informací. Komise přijme příručku formou doporučení.“

         Praktická příručka poskytuje v jednom dokumentu transparentní souhrn služeb a informací dostupných prostřednictvím těchto tří agentur EU. V souladu s tím může pomoci vytvářet synergie a vyhnout se zdvojování a/nebo nadbytečnému úsilí v rámci spolupráce mezi členskými státy a agenturami.
         2.   SOUVISLOSTI

         Evropská komise vypracovala koncepci příručky nejprve v diskusním dokumentu, který byl představen na první výroční akci evropské pobřežní stráže ve Španělsku v dubnu 2018. Členské státy pak prostřednictvím správních/výkonných rad každé z agentur jmenovaly odborníky s cílem pomoci příručku vypracovat. Souběžně byla zřízena malá meziagenturní pracovní skupina, aby připravila první vydání.
         Projekt byl zahájen během úvodního semináře v Lisabonu, který pořádala agentura EMSA dne 29. ledna 2019 a kterého se zúčastnili odborníci z členských států. Před seminářem připravila meziagenturní pracovní skupina diskusní dokument, který Komise schválila, a poté byl rozeslán účastníkům semináře. Členské státy a státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) jmenovaly 43 odborníků, aby se podíleli na postupu vypracování. Komisi na semináři zastupovalo Generální ředitelství pro migraci a vnitřní věci (GŘ HOME), Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE) a Generální ředitelství pro mobilitu a dopravu (GŘ MOVE).
         V diskusním dokumentu byly navrženy tři hlavní prvky příručky, a to:

                     a)

                     katalogy služeb, produktů, kurzů odborné přípravy, pokynů pro osvědčené postupy a příruček pro všechny meziagenturní činnosti podporující funkce pobřežní stráže v členských státech;

                     b)

                     rámce regionální spolupráce a

                     c)

                     „informativní přehledy o jednotlivých zemích“ poskytující podrobnosti o struktuře a organizaci funkcí pobřežní stráže.

               Tento přístup k obsahu příručky obecně schválili zástupci členských států i Komise. Poskytl základ pro postup vypracování a pokračující dialog s odborníky z členských států.
         2.1.   Uživatelé

         Hlavními konečnými uživateli této příručky jsou vnitrostátní orgány pro každou funkci pobřežní stráže v každém členském státě. Cílem příručky je podpořit vnitrostátní orgány odpovědné za plánování a koordinaci činností, které potřebují vědět a pochopit, jak jsou jejich partneři organizováni a jaké služby a spolupráci poskytují.
         2.2.   Cíle

         Cíle příručky jsou:

                     a)

                     popsat všechny meziodvětvové služby dostupné prostřednictvím agentur a poskytnout členským státům a agenturám průvodce přístupem k těmto službám;

                     b)

                     poskytnout přehled možností odborné přípravy, příruček vypracovaných agenturami a způsobů přístupu k nim;

                     c)

                     poskytnout přehled stávajících mechanismů spolupráce s funkcí pobřežní stráže, které souvisejí s praktickou činností členských států;

                     d)

                     poskytnout členským státům „informativní přehledy“, které uvádějí vnitrostátní orgány zapojené do funkcí pobřežní stráže, včetně jejich kontaktních míst.

               Příručka byla vypracována jako praktický průvodce a zahrnuje odkazy na osvědčené postupy pro koncové uživatele. Nesnaží se obsáhnout všechny dostupné služby, ale jejím cílem je tyto služby popsat a poskytnout členským státům a agenturám vodítko, jak k nim případně přistupovat. Katalogy a informativní přehledy, které příručku doplňují, mohou být průběžně měněny tak, aby odrážely veškeré změny předpisů nebo proměny spolupráce mezi agenturami a členskými státy.
         Příručka se zabývá stávajícími činnostmi v oblasti funkcí pobřežní stráže a je pro vnitrostátní orgány členských států vstupním bodem k získání výše uvedených informací. Příručka nemá ovlivňovat právní mandáty/závazky členských států ani agentur a neměla by být používána k prosazování ambiciózních činností zúčastněných stran (tj. není „seznamem přání“ ohledně možných činností).
         Na vnitrostátní úrovni se odkazuje na všechny subjekty, včetně těch, které nemusí být zastoupeny v EFCA, EMSA nebo Frontexu, tj. na vojenská loďstva nebo celní orgány.
         2.3.   Oblast působnosti příručky

         Příručka:

                     a)

                     zahrnuje pět oblastí spolupráce mezi agenturami;

                     b)

                     se většinou omezuje na meziodvětvová témata;

                     c)

                     zahrnuje jednoúčelová témata, která mohou spadat do působnosti alespoň dvou agentur (např. námořní dohled);

                     d)

                     se vztahuje na členské státy EU a státy ESVO;

                     e)

                     zahrnuje příspěvky členských států v podobě informativních přehledů, včetně určení stávajících mechanismů regionální a mezinárodní spolupráce;

                     f)

                     zahrnuje všechny subjekty (civilní či vojenské) odpovědné za funkce pobřežní stráže (bude např. zahrnuto vojenské loďstvo členského státu s funkcí pobřežní stráže).

               Upozorňujeme, že příručka se nevztahuje na funkce pobřežní stráže, které nespadají do působnosti mandátů agentur.
         2.4.   Obsah příručky

         Příručka doplněná katalogy a informativními přehledy se skládá z níže popsaných prvků.

                     a)

                     Katalog služeb se zaměřuje na meziagenturní služby, které jsou v současné době k dispozici zúčastněným stranám z členských států a které podporují plnění povinností pobřežní stráže.

                     b)

                     Katalog odborné přípravy, což je nedílná součást činností agentur v oblasti budování kapacit, zahrnuje všechny kurzy odborné přípravy poskytované těmito třemi agenturami (ve všech námořních oblastech), které jsou v současné době k dispozici zúčastněným stranám z členských států. Tyto kurzy odborné přípravy jsou organizovány buď jednou agenturou, nebo společně dvěma či třemi agenturami.

                     c)

                     Cílem katalogu pokynů a příruček pro osvědčené postupy je zahrnout všechny pokyny a příručky týkající se osvědčených postupů, které jsou zúčastněným stranám k dispozici prostřednictvím těchto tří agentur. Tyto pokyny a příručky pro osvědčené postupy jsou poskytovány buď jednou agenturou, nebo společně dvěma či třemi agenturami. Kromě toho existuje několik dlouhodobě zavedených ujednání o regionální spolupráci v rámci Evropy i mimo ni, do nichž jsou zapojeny zúčastněné strany z EU. V rámci těchto ujednání byla vypracována řada pokynů a příruček pro osvědčené postupy, které jsou považovány za relevantní pro tuto příručku, a příslušné odkazy byly zahrnuty do katalogu příruček.

                     d)

                     Oddíl věnovaný regionální/mezinárodní/dvoustranné/mnohostranné spolupráci poskytuje reprezentativní vzorek některých mechanismů koordinace a spolupráce, které existují v Evropě i mimo ni, a to v celém spektru funkcí pobřežní stráže. Vyhrazený oddíl (dostupný prostřednictvím vyhrazené on-line platformy) zachycuje velký počet těchto mechanismů a každý z nich je propojen s informativními přehledy o jednotlivých zemích (viz níže). To umožňuje každé zemi uvést, zda se každého z těchto mechanismů účastní.

                     e)

                     Cílem informativních přehledů o jednotlivých zemích je zjistit, která organizace je zapojena do konkrétní funkce pobřežní stráže v každé zemi. Šablona pro informativní přehledy byla vypracována po konzultaci s odborníky jmenovanými správními radami agentur a šablony byly poté vyplněny jednotlivými zeměmi.

               3.   FUNKCE POBŘEŽNÍ STRÁŽE A OBLASTI SPOLUPRÁCE MEZI AGENTURAMI

         3.1.   Oblast působnosti

         Pro účely příručky se funkcemi pobřežní stráže rozumí funkce, na něž tyto tři agentury obecně odkazují. Tento seznam původně vytvořilo Evropské fórum subjektů pobřežní stráže (ECGFF) takto (bez pořadí priority):

                     a)

                     námořní bezpečnost, včetně řízení plavebního provozu;

                     b)

                     nehody lodí a námořní služba pomoci;

                     c)

                     inspekce a kontrola rybolovu;

                     d)

                     námořní pohraniční kontrola;

                     e)

                     ochrana mořského prostředí a reakce na jeho ohrožení;

                     f)

                     prevence a potlačování obchodu s lidmi a pašování a související vymáhání dodržování námořního práva;

                     g)

                     pátrání a záchrana na moři;

                     h)

                     námořní monitorování a dohled;

                     i)

                     námořní celní činnosti;

                     j)

                     reakce na námořní nehody a havárie;

                     k)

                     bezpečnost námořní dopravy, lodí a přístavů.

               3.2.   Spolupráce mezi agenturami

         Jako součást balíčku opatření týkajících se Evropské pohraniční a pobřežní stráže, který EU přijala v září 2016, byla změněna zřizovací nařízení všech tří agentur tak, aby zahrnovala spolupráci mezi nimi na podporu vnitrostátních orgánů vykonávajících funkce pobřežní stráže. To bylo provedeno s cílem zvýšit účinnost a účelnost podpory, kterou EFCA, EMSA a Frontex poskytují svým příslušným zúčastněným stranám.
         Pozměněná nařízení rovněž poskytují těmto třem agenturám výslovný právní základ, aby spojily síly a racionalizovaly činnosti s cílem zvýšit informovanost o situaci v námořní oblasti a reakci na ni a poskytovat vnitrostátním orgánům, které vykonávají funkce pobřežní stráže, přizpůsobené služby.
         Mandát výslovně vymezuje pět oblastí spolupráce, jak je uvedeno v oddíle 1 tohoto dokumentu, avšak spolunormotvůrci ponechali na agenturách, aby definovaly, jak tato spolupráce funguje v praxi, a formalizovaly ji v pracovním ujednání. Toto pracovní ujednání schválila výkonná rada agentury Frontex a správní rady agentur EFCA a EMSA.
         Tři agentury následně společně vypracovaly třístranné pracovní ujednání, které schválily jejich příslušné řídící orgány a jež vstoupilo v platnost v březnu 2017 a bylo prodlouženo v březnu 2021. Toto pracovní ujednání předpokládá zřízení řídícího výboru pro řízení spolupráce mezi agenturami v pěti oblastech vymezených spolunormotvůrci.
         Řídící výbor každoročně do 1. září schvaluje roční strategický plán provádění třístranného pracovního ujednání. Plán je poté předložen řídícím orgánům agentur EFCA, EMSA a Frontex k přijetí a začlenění do jednotných programových dokumentů všech tří agentur.
         Roční strategický plán stanoví priority podle pěti oblastí spolupráce. Slouží jako základ pro roční prováděcí plány, které podrobně vymezují činnosti, které bude každá agentura provádět v rámci spolupráce pobřežní stráže v daném roce.
         Kromě toho bylo v roce 2017 dohodnuto, že výroční akci Evropské pobřežní stráže bude organizovat agentura, která v daném období předsedá řídícímu výboru třístranného pracovního ujednání. Cílem výroční akce Evropské pobřežní stráže je konzultovat vnitrostátní orgány s funkcemi pobřežní stráže a další partnery v EU a mezinárodní partnery ohledně spolupráce těchto tří agentur.
         3.3.   Dohody o úrovni služeb

         Mezi těmito třemi agenturami již existuje řada dohod o úrovni služeb (SLA). Tyto dohody se týkají každodenní operační podpory agentur pro funkce pobřežní stráže.
         Níže je uveden seznam dohod o úrovni služeb mezi třemi agenturami ke květnu 2020:

                     a)

                     dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a EMSA, která byla uzavřena v roce 2012 a od té doby je pravidelně obnovována a rozšiřována. V současné době se automaticky každoročně obnovuje a vztahuje se na poskytování specializovaných integrovaných námořních služeb agenturou EMSA agentuře EFCA a na mechanismy pro plavidla najatá agenturou EMSA, která mají být použita pro činnosti agentury EFCA. Agentuře EFCA umožňuje rovněž využívat systém dálkově řízeného letadla (RPAS) agentury EMSA pro monitorování a kontrolu rybolovu a pro spolupráci v oblasti zasahování při znečištění;

                     b)

                     dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EMSA a Frontex, která byla zřízena v roce 2013 a od té doby byla pravidelně obnovována a rozšiřována. V současné době platí na dobu neurčitou a zahrnuje poskytování specializovaných námořních služeb agenturou EMSA pro agenturu Frontex na podporu Evropského systému ostrahy hranic (systému EUROSUR) a mechanismu, který agentuře Frontex umožňuje využívat systém dálkově řízeného letadla (RPAS) agentury EMSA pro činnosti ochrany hranic;

                     c)

                     dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a Frontex pro poskytování služeb na podporu činností agentury EFCA, včetně služeb dohledu ze vzduchu a nasazení pobřežních hlídkových plavidel. Dohoda se každoročně automaticky obnovuje;

                     d)

                     dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a Frontex pro poskytování služeb pro ostrahu hranic v rámci systému EUROSUR. Dohoda se každoročně automaticky obnovuje a je pravidelně aktualizována a měněna.

               4.   KATALOG SLUŽEB

         Katalog služeb obsahuje seznam služeb, které jsou členským státům a dotyčným třem agenturám k dispozici a na jejichž poskytování se podílí dvě či více agentur.
         Vzhledem k tomu, že funkce pobřežní stráže zahrnují opatření „založená na mimořádných událostech“ (3) a/nebo opatření „založená na monitorování“, (4) rozvíjejí tyto tři agentury služby na podporu uvedených opatření.
         Seznam služeb s informacemi o tom, kdo má k těmto službám přístup, a podrobnostmi o tom, jak k nim přistupovat, je uveden na doprovodné online platformě. Popis hlavních souborů údajů používaných při poskytování těchto služeb lze souběžně nalézt níže.
         Služba může být složena z řady souborů údajů, souvisejících databází, platforem a nástrojů. Může kombinovat procesy zahrnující shromažďování, správu, využívání a vizualizaci údajů.
         4.1.   Polohy a charakteristické znaky plavidel a související údaje

         K poskytování těchto služeb se používá řada zdrojů údajů. Služby EMSA jsou například založeny na pokročilém zpracování údajů s využitím údajů dostupných buď přímo prostřednictvím námořních aplikací agentury, nebo z externích zdrojů. V závislosti na uživateli mohou být různé kombinace údajů přenášeny přímo do vnitrostátních systémů, prezentovány v uživatelsky vstřícném grafickém rozhraní a k dispozici na mobilních zařízeních. Údaje jsou distribuovány v souladu se stanovenými přístupovými právy.
         Mezi hlavní zdroje údajů patří mimo jiné:

                     a)

                     Pozemní systém automatické identifikace
                     Pozemní systém automatické identifikace je námořní vysílací systém, který přenáší signály s velmi vysokou rádiovou frekvencí. Lodě zasílají zprávy s údaji o své identifikaci, poloze a kurzu, jakož i s informacemi o svém nákladu. V Evropě probíhá výměna zpráv AIS prostřednictvím systému SafeSeaNet.

                     b)

                     Systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet)
                     Systém Unie pro výměnu informací na moři (5) je meziodvětvový a přeshraniční systém pro sdílení a výměnu informací, který poskytuje integrované námořní služby pro účely námořní bezpečnosti, bezpečností v přístavech a na moři, ochrany mořského prostředí a účinnosti námořní dopravy a přepravy, jakož i situační orientace na moři a námořního dohledu; systém propojuje námořní orgány z celé Evropy prostřednictvím sítě pro výměnu námořních informací. Systém SafeSeaNet zahrnuje informace o plavidlech ze systému automatické identifikace (AIS) a z povinných systémů podávání hlášení, údaje o zastávkách v přístavech, nebezpečných a znečišťujících věcech, bezpečnosti, odpadech a zbytcích lodního nákladu a informace o mimořádných událostech souvisejících s bezpečností.
                     Agentura EMSA odpovídá za vývoj, provoz a údržbu centrálního systému SafeSeaNet a spolupracuje s uživateli na provozním základě.

                     c)

                     Družicový systém automatické identifikace
                     Hlášení polohy AIS mohou přijímat také družice. Výměna informací AIS přes družici prostřednictvím komerčních poskytovatelů zvýšila zeměpisné pokrytí, v němž mohou být lodě sledovány; v takovém případě jsou údaje poskytovány za méně než jednu hodinu.
                     Satelitní údaje AIS dostupné prostřednictvím agentury EMSA a sdílené s agenturami EFCA a Frontex mají globální pokrytí.

                     d)

                     Identifikace a sledování plavidel na velké vzdálenosti
                     Identifikace a sledování plavidel na velké vzdálenosti (LRIT) je celosvětový systém identifikace a sledování lodí založený na družicové komunikaci. Podle předpisů Mezinárodní námořní organizace (IMO) zasílají osobní lodě, nákladní lodě (o hrubé prostornosti 300 tun a více) a mobilní vrtné jednotky na moři na mezinárodních plavbách povinná hlášení polohy jednou za 6 hodin. Agentura EMSA provozuje kooperativní datové centrum LRIT, jehož prostřednictvím mají uživatelé ze „zúčastněných zemí kooperativního datového centra EU LRIT“ přístup k informacím LRIT o lodích plujících pod jejich vlajkou po celém světě.
                     Členské státy dostávají povinná hlášení polohy zdarma, protože související náklady hradí z rozpočtu EU agentura EMSA. Existuje dohoda, podle níž se členské státy mohou rozhodnout, že budou bezplatně sdílet údaje o lodích plujících pod jejich vlajkou s ostatními členskými státy.
                     Kromě toho mohou uživatelé ze „zúčastněných zemí kooperativního datového centra EU LRIT“ obdržet na požádání, avšak za úhradu nákladů, údaje týkající se plavidel plujících pod kteroukoli vlajkou směřujících do vod EU nebo do vzdálenosti 1 000 námořních mil od těchto vod.

                     e)

                     Centrální referenční námořní databáze agentury EMSA
                     Agentura EMSA spravuje četné centrální námořní databáze. Zvláštnímu aktuálnímu zájmu (také ve vztahu k evropskému prostředí jednotného námořního portálu, EMSWe) se těší centrální databáze organizací, centrální databáze nebezpečného zboží a centrální databáze lodí.
                     Centrální databáze organizací uchovává informace týkající se veřejných organizací, jako jsou místní a vnitrostátní orgány zapojené do ekosystému SafeSeaNet. Původním účelem centrální databáze organizací bylo sloužit jako databáze pobřežní infrastruktury pro sledování provozu (STMID), která zjednodušuje a usnadňuje sdílení informací o orgánech a pobřežních stanicích, které byly určeny členskými státy podle článku 22 směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel.
                     Centrální databáze lodí může být použita ke křížové kontrole údajů o totožnosti lodí (IMO, MMSI, název, volací značka a vlajka) uložených ve vnitrostátních databázích lodí nebo obdržených od oznamujících stran. Údaje o lodi (např. prostornost, délka, šířka) jsou rovněž k dispozici, pokud tyto údaje poskytnou příslušné zúčastněné strany. Centrální databáze lodí je provozována agenturou EMSA a poskytuje společnou službu interním uživatelům agentury EMSA a všem členským státům.
                     Hlavním cílem centrální databáze nebezpečného zboží je zvýšit kvalitu podávání zpráv o nebezpečných a znečišťujících věcech v systému SafeSeaNet. Obsahuje úplný seznam všech nebezpečných a znečišťujících věcí, které musí být oznámeny podle směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, ve znění pozdějších předpisů (6). Poskytuje rovněž přístup k databázi námořních chemických informačních listů o souvisejících nebezpečích a rizicích nebezpečných a znečišťujících produktů. Centrální databáze nebezpečného zboží je přístupná orgánům členských států, průmyslu a široké veřejnosti.

                     f)

                     Údaje a informace specifické pro rybolov
                     V rámci plánů společného nasazení a v rámci mezinárodních závazků obdrží agentura EFCA od příslušných orgánů členských států a mezinárodních organizací řadu údajů a služeb týkajících se rybolovu.

                                 —

                                 Systém sledování plavidel

                           Systém sledování plavidel (VMS) je systém satelitního sledování, který v pravidelných intervalech poskytuje orgánům státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu údaje o poloze, kurzu a rychlosti rybářských plavidel. V EU je používání tohoto systému povinné pro rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo větší (7).
                     Rybářská plavidla jsou vybavena terminálem odolným proti nedovolené manipulaci na palubě. Tento terminál přijímá prostřednictvím družice údaje o poloze globálních družicových navigačních systémů a poté vysílá prostřednictvím družice údaje VMS, obvykle každou hodinu nebo dvě (maximálně), do pozemní pozemské stanice za účelem dalšího přenosu do příslušného střediska pro sledování rybolovu. Systém je navržen tak, aby fungoval plně automatickým způsobem bez potřeby jakéhokoli ručního zadávání.
                     Systém sledování plavidel se používá pro kontrolu polohy rybářského plavidla v téměř reálném čase i jeho historických poloh, aby bylo dosaženo souladu se záznamy úlovků, na podporu provádění právních předpisů o nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných činnostech a na pomoc funkcím pobřežní stráže. V rámci plánu společného nasazení obdrží agentura EFCA údaje VMS od všech členských států EU zapojených do každého plánu společného nasazení. Členské státy zasílají agentuře EFCA rovněž údaje VMS, které obdržely od plavidel třetích zemí s oprávněním k rybolovu v jejich vodách.
                     Jelikož agentura EFCA koordinuje též plány společného nasazení v mezinárodních vodách, zasílají organizace pro řízení rybolovu do systému sledování plavidel agentury EFCA údaje od rybářských plavidel třetích zemí působících v těchto oblastech.

                                 —

                                 Elektronický systém hlášení

                           Pro automatickou výměnu údajů o rybolovné činnosti se používá elektronický systém hlášení. Tyto údaje hlásí rybářská plavidla vnitrostátním orgánům státu vlajky a vyměňují se prostřednictvím elektronického systému hlášení za použití standardního formátu a protokolu mezi státem vlajky a jinými stranami (pobřežní stát, kontrolní stát, agentura EFCA). Elektronický systém hlášení se používá pro lodní deníky rybolovu EU (včetně prohlášení o úlovcích a prohlášení o vykládce atd.) a agentura EFCA získává údaje pro předem stanovený seznam plavidel.

               4.2.   Zdroje založené na pozorování Země

                     a)

                     Služba námořního dohledu programu Copernicus

                     b)

                     Satelitní snímky radaru se syntetickou aperturou (SAR)
                     Senzory SAR používají mikrovlnné frekvence k získání měření zpětného rozptylu od detekovaného povrchu níže (moře nebo země). Snímky lze získat bez ohledu na povětrnostní podmínky a oblačnost a to kdykoli, ve dne i v noci.
                     Snímky SAR oceánu do značné míry závisí na nerovnosti povrchu způsobené namáháním větrem na moři. Změřením výšky vln zobrazují výsledné snímky prvky, které vyvstávají proti pozadí; například plavidla a jiné uměle vytvořené struktury se zobrazují jako jasné skvrny, zatímco úniky ropy nebo oblasti s velmi slabým větrem se jeví jako tmavé tvary.

                     c)

                     Optické satelitní snímky
                     Optické snímky mohou poskytnout velké množství informací v různých spektrálních pásmech. Díky kombinaci červeno-zeleno-modrých frekvencí (RGB) a vyššího kontrastu poskytují snadnější interpretaci snímku a identifikaci objektu, i když s velmi vysokou závislostí na slunečním světle a povětrnostních podmínkách. Optické senzory nemohou zachycovat snímky v noci ani při vysoké oblačnosti.

                     d)

                     Služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus (8)

                     e)

                     Oceánografické satelitní produkty
                     Některé družice Sentinel se věnují pozorování oceánů pomocí nástrojů, jako jsou výškoměry, radiometry a optické přístroje s vyhrazenými spektrálními pásmy. Tyto tři typy senzorů (na palubě např. družic Sentinel3, Sentinel6) poskytují referenční pozorování za účelem odvození veškerých informací o stavu oceánů a fyzikálních vlastnostech, které umožňují poskytovat předpovědi stavu oceánů: proudy, vlny, hladina moře, ledová pokrývka na moři, teplota, slanost. V kombinaci s mnoha zdroji optických snímků poskytují rovněž pozorování biogeochemického obsahu na moři (včetně souvisejících předpovědí).

               4.3.   Zdroje založené na leteckých platformách

                     a)

                     Systémy dálkově řízeného letadla
                     Služby systémů dálkově řízeného letadla pomáhají při operacích námořního dohledu a podporují orgány zapojené do funkcí pobřežní stráže prováděných členskými státy a agenturami EU, jako jsou:

                                 —

                                 zjišťování znečištění moří a sledování emisí,

                                 —

                                 odhalování nezákonného rybolovu, boj proti nedovolenému obchodu s drogami a nelegálnímu přistěhovalectví,

                                 —

                                 podpora zásahových akcí při znečištění moře,

                                 —

                                 pátrací a záchranné operace,

                                 —

                                 podpora činností prosazování práva.

                           Systémy dálkově řízeného letadla (RPAS), které se používají jako doplňkový nástroj v celkovém řetězci dohledu, jsou schopny létat po dlouhou dobu (více než 10 hodin v závislosti na systému). To umožňuje sledování velkých ploch a RPAS mohou v případě potřeby zůstat „na místě“, a to jak ve dne, tak v noci.
                     Stávající portfolio RPAS agentury EMSA zahrnuje systémy se svislým vzletem a přistáním (VTOL), jakož i RPAS s pevnými křídly, z nichž některé využívají družicové komunikace k umožnění provozu mimo rádiový dosah. Systémy VTOL RPAS jsou zvláště užitečné pro kontrolu rybolovu, monitorování emisí lodí (za použití „čichačů“ (analyzátorů plynů) ve smogové vlečce lodi) a pro zásahové akce proti znečišťování. RPAS mohou v závislosti na své maximální hmotnosti užitečného zatížení přenášet řadu senzorů, jako jsou optické a/nebo infračervené videokamery pro denní a noční dohled, senzory infračerveného záření a/nebo radarové senzory pro detekci lodí a ropných skvrn.
                     Živé obrazové toky a údaje shromážděné prostřednictvím RPAS jsou distribuovány prostřednictvím webového datového centra RPAS, které umožňuje přístup z práce a/nebo na vzdálených místech. Údaje jsou sloučeny s námořní situací, která je již k dispozici prostřednictvím integrace dalších služeb námořního dohledu.

                     b)

                     Zdroje z letadel s posádkou
                     Služby letadel s posádkou umožňují mimo jiné sledování „předhraničních“ oblastí zájmu v reálném čase, přičemž údaje ze sledování jsou žadatelům zpřístupněny okamžitě během operace.
                     Obrazové a informační toky v reálném čase poskytují senzory instalované na letecké platformě a předávají je přímo monitorovací místnosti a partnerským koordinačním centrům v EU.
                     Hlavním cílem je podpořit vnitrostátní orgány členských států a zemí přidružených k Schengenu, které jsou zapojeny do funkcí pobřežní stráže, agentury a subjekty EU při monitorování a dohledu v rámci konkrétní oblasti zájmu se zaměřením na „předhraniční oblast“ EU.
                     Víceúčelový dohled ze vzduchu podporuje uživatele, kteří jsou zapojeni do:

                                 —

                                 činností námořního dohledu souvisejících s funkcemi pobřežní stráže,

                                 —

                                 detekce člunů v nouzi, zahájení pátracích a záchranných operací a dalších příspěvků vnitrostátním pátracím a záchranným orgánům na jejich žádost,

                                 —

                                 boje proti nedovolené migraci a přeshraniční trestné činnosti.

                           Agentury Frontex a EFCA poskytují tyto služby prostřednictvím společné interinstitucionální rámcové smlouvy.

               4.4.   Další hlavní zdroje údajů

                     a)

                     Meteorologické a oceánografické údaje
                     Je k dispozici řada meteorologických a oceánografických údajů, které byly začleněny do systémů agentury EMSA. Soubory údajů jsou popsány níže.

                                 —

                                 Evropská námořní síť pro pozorování a sběr dat (EMODNet) (9) poskytuje přístup k údajům z více než 1 500 platforem in situ. Informace jsou geolokalizovány a rozděleny podle typu platformy.

                                 —

                                 Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) (10) poskytuje přístup k meteorologickým družicím snímajícím oceány v hrubém rozlišení, ale v reálném čase, konkrétně pro služby předpovídání počasí a monitorování mořského povrchu.

                                 —

                                 Služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus (CMEMS) přijímá údaje z družice, o počasí a in situ za účelem poskytování provozních předpovědních služeb oceánů pro „modrý oceán“ (teplota, proudy, hladina moře, vítr, vlny), „bílý oceán“ (více než 10 parametrů mořského ledu včetně koncentrace, tloušťky, unášení a ledovců) a „zelený oceán“ (např. chlorofyl, plankton, optické vlastnosti, živiny, látky související s uhlíkem a chemický obsah jako železo, fosfáty a dusičnany).

                                 —

                                 Služba monitorování atmosféry programu Copernicus (ECAMS) (11) poskytuje předpovědi o obsahu těchto látek v jejích různých vrstvách atmosféry:

                                             —

                                             oxid siřičitý,

                                             —

                                             oxid dusičitý,

                                             —

                                             oxid uhličitý.

                     b)

                     Další informace o lodi a plavbě
                     Členské státy si rovněž vyměňují další údaje (o lodích, plavbách, inspekcích a další související informace) prostřednictvím systémů agentury EMSA. To zahrnuje mimo jiné: inspekční údaje a výstražná upozornění týkající se mezinárodních předpisů nebo předpisů EU (THETIS, THETIS-EU); zprávy o vyšetřování nehod (EMCIP); údaje o vydávání průkazů způsobilosti námořníků (STCW-IS); schválení lodní výstroje (MarED); oznámení o připlutí do přístavu a vyplutí z něj, přepravě nebezpečného zboží a zprávy o incidentech (SafeSeaNet).

               4.5.   Nástroje pro analýzu údajů a vizualizace

         Jak již bylo uvedeno výše, je třeba využívat a vizualizovat údaje a přidružené databáze. Některé související nástroje a platformy jsou uvedeny níže.

                     a)

                     Algoritmy automatizovaného sledování chování / služba detekce anomálií
                     Automatizovaná sledování chování jsou nástroje založené na algoritmech, které analyzují polohu lodí s cílem zjistit konkrétní chování lodě a upozornit příslušného provozovatele. Doposud bylo vyvinuto více než 20 algoritmů, včetně algoritmů pro vplutí do oblasti zájmu, setkání dvou lodí na moři a loď blížící se k pobřeží. Všechna automatizovaná sledování chování může vybrat a konfigurovat přímo uživatel; provozovatelé jsou automaticky upozorněni v reálném čase e-mailem nebo prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet (SEG).
                     Algoritmy automatizovaného sledování chování využívá stále větší počet členských států a subjektů EU v různých provozních souvislostech, jako je kontrola rybolovu, ochrana hranic, zabezpečení, bezpečnost námořní dopravy, ochrana pobřeží a ochrana životního prostředí.
                     Algoritmy automatizovaného sledování chování jsou členským státům a agentuře EFCA k dispozici prostřednictvím integrovaných námořních služeb agentury EMSA. Přidruženou platformou je „SEG“. Algoritmy jsou poskytovány rovněž agentuře Frontex na základě výměny mezi systémy prostřednictvím aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA). Na platformě agentury Frontex jsou známé jako služba detekce anomálií.

                     b)

                     Produkty pozorování Země s přidanou hodnotou
                     Produkty s přidanou hodnotou pomáhají uživatelům získávat zvláště cenné informace ze základních snímků, což orgánům umožňuje provádět rychleji a účinněji analýzu objektů, vlastností nebo činností na moři na vyšší úrovni. Produkty s přidanou hodnotou mohou být poskytovány buď jako vrstva nad původním produktem satelitního snímku, nebo jako samostatná vrstva informací, například vektorová vrstva, nebo jako předpověď nebo opakovaná analýza / předvídání změn klimatu. Mezi produkty s přidanou hodnotou, které jsou v současné době nabízeny uživatelům, patří:

                                 —

                                 detekce plavidel,

                                 —

                                 rozlišení parametrů,

                                 —

                                 zjišťování činnosti,

                                 —

                                 odhalování úniků ropy,

                                 —

                                 informace o větru a vlnách.

                           Tyto produkty pozorování Země s přidanou hodnotou jsou dostupné členským státům a agentuře EFCA prostřednictvím integrovaných námořních služeb agentury EMSA. Mohou být v místě použití pro členské státy a agenturu EFCA bezplatné, neboť finanční prostředky mohou být pokryty službou námořního dohledu programu Copernicus za pomoci služby monitorování mořského prostředí programu Copernicus (12). Mohou být vizualizovány prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet a mohou být rovněž poskytnuty agentuře Frontex na základě výměny mezi systémy prostřednictvím aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA). Na platformě agentury Frontex jsou známy jako služba detekce plavidel a služba zjišťování činnosti.

                     c)

                     Korelace plavidel z pozorování Země
                     Detekce plavidel odvozené ze snímků SAR a optických snímků jsou korelované s údaji o plavidle (např. AIS, LRIT a VMS). To může poskytnout přehled o tom, která plavidla se ohlašují v dané oblasti, a která nikoli. Tyto informace jsou zobrazeny ve dvou vektorových vrstvách:

                                 —

                                 služba detekce plavidel korelovaná s informacemi o hlášení plavidel (plavidlo zjištěné družicí může být spárováno s informacemi o hlášení plavidel, a tudíž identifikováno) a

                                 —

                                 služba detekce plavidel nekorelovaná s informacemi o hlášení plavidel (plavidlo zjištěné družicí nemůže být spárováno s informacemi o hlášení plavidel, a proto není identifikace plavidla možná).

                           Uživatelé obdrží pouze korelace informací o hlášení plavidel, k nimž jim byla udělena příslušná přístupová práva.

               4.6.   Jiné námořní informační platformy

         Agentury vyvinuly různé informační platformy vycházející jejich mandátů a z potřeb jejich specifických skupin uživatelů. Tyto platformy integrují podle potřeb a přístupových práv některé z výše popsaných údajů a nástrojů. Hlavními platformami jsou:

                     a)

                     Evropská agentura pro kontrolu rybolovu: Integrované námořní služby agentury EFCA poskytují integrovaný přehled námořní informovanosti, který je speciálně přizpůsoben pro kontrolu rybolovu a jenž podporuje činnosti členských států v oblasti kontroly rybolovu. Je vytvářen a rozvíjen prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet vyvinutého agenturou EMSA.
                     Integrované námořní služby agentury EFCA jsou schopny integrovat a v reálném čase propojit soubory údajů o poloze shromažďované prostřednictvím kanálů, jako jsou VMS, pozemní AIS a satelitní AIS, jakož i zprávy LRIT a VDS a satelitní snímky poskytované prostřednictvím služby námořního dohledu programu Copernicus.
                     Aplikace zahrnuje širokou škálu funkcí a souborů referenčních údajů a může řešit zvláštní úkoly v oblasti kontroly rybolovu. Tyto úkoly sahají od sledování rybolovných činností ve vodách EU a regionálních organizací pro řízení rybolovu až po poskytnutí důvěryhodného zdroje celosvětových historických informací o pohybu plavidel (neomezených na rybářská plavidla) pro ověřování osvědčení o úlovku NNN (nařízení o rybolovu NNN (13)).
                     Kromě toho začlenění specifických informací týkajících se rybolovu o námořních hranicích a rybolovných oblastech a – což je důležitější – o konkrétních atributech rybolovných činností rybářských plavidel, jako jsou typy plavidel Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), typy lovných zařízení, vnější označení a informace o oprávnění k rybolovu rejstříku rybářského loďstva Unie, umožňuje pokročilé funkce filtrování a vyhledávání. Mezi četné funkce patří:

                                 —

                                 Inteligentní vyhledávání a pokročilé vyhledávání:
                                 Inteligentní vyhledávání plavidel v reálném čase za použití různých identifikátorů. Pokročilé vyhledávání na širším souboru atributů (tj. druh lovného zařízení, ID Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) umožňující přístup k historickým polohám.

                                 —

                                 Jednotlivé a vícečetné sledování:
                                 Sledování v reálném čase a/nebo historická sledování lze provádět pro jedno nebo více plavidel.
                                 Údaje o poloze s vysokou četností a schopnost propojit různé zdroje údajů o poloze umožňují komplexní sledování činnosti (tj. překládky a rybolovných činností, sledování přístupu).

                                 —

                                 Automatizované sledování chování:
                                 Výstražná upozornění automatizovaného sledování chování vycházejí ze specifických algoritmů definovaných podle provozních potřeb. Algoritmy automatizovaného sledování chování jsou obzvláště užitečné pro odhalování plavidel vplouvajících do uzavřených oblastí nebo určitých chování (např. překládky).

                                 —

                                 Export a nahrávání:
                                 Výsledky dotazů, jako je sledování, vyhledávání plavidel a výstražných upozornění automatizovaného sledování chování, lze exportovat v různých formátech. Soubory údajů o poloze a oblasti plavidel lze importovat a propojit s existujícími plavidly.

                     b)

                     Evropská agentura pro námořní bezpečnost: Grafické uživatelské rozhraní systému SafeSeaNet je pro většinu skupin uživatelů hlavní platformou pro vizualizaci systému SafeSeaNet a integrovaných námořních služeb, včetně automatizovaného sledování chování. Integrované námořní služby jsou přístupné prostřednictvím on-line grafického uživatelského rozhraní SEG, které je k dispozici na stolních počítačích, přenosných počítačích a mobilních zařízeních (prostřednictvím aplikace IMS). Tyto služby jsou rovněž k dispozici na rozhraních mezi systémy, která uživatelům umožňují prohlížet integrovaná data v jejich vlastních systémech a přijímat upozornění pro konkrétní předem určené případy dohledu.

                                 —

                                 Platforma SEG:
                                 Platforma SEG integruje a kombinuje mnoho různých typů údajů, včetně údajů poskytnutých koncovým uživatelem, s cílem poskytnout co nejucelenější a nejaktuálnější námořní situaci. To nabízí individualizovanou službu uzpůsobenou konkrétně potřebám uživatele a údaje lze snadno a selektivně sdílet na základě souboru jedinečných schopností.

                                 —

                                 Zdroje údajů:
                                 Údaje se získávají z/ze: systémů sledování polohy plavidel (pozemní AIS, LRIT a VMS); globálního toku satelitního AIS; satelitních snímků pozorování Země a souvisejících produktů; vylepšené funkce pátrání a záchrany (E-SARSURPIC); dalších informací o lodi a plavbě (nebezpečné zboží, přístav, odpad, informace související s bezpečností a incidenty); plavebních map; a meteorologických a oceánografických údajů. Další podrobnosti viz oddíly 4.1, 4.2 a 4.3.

                                 —

                                 Údaje sloužící různým funkcím:
                                 Integrované námořní služby jsou nabízeny všem námořním orgánům a reagují na potřeby uživatelů z široké škály různých funkcí. Uživatelé mohou sdílet relevantní a funkčně specifické informace s jinými vnitrostátními, regionálními a mezinárodními orgány pro námořní mise.

                                 —

                                 Údaje od uživatelů:
                                 Uživatelé mohou rovněž poskytnout své vlastní údaje, které mohou být korelovány s jinými údaji a poté zaslány zpět jim a těm, s nimiž se rozhodnou je sdílet.

                                 —

                                 Dosah a zeměpisné pokrytí:
                                 Různé úrovně podrobností lze sdílet v různých zeměpisných měřítkách (vnitrostátním, regionálním a mezinárodním). Uživatelé se mohou rozhodnout, že obdrží obecný přehled nebo konkrétní údaje týkající se oblastí, které jsou pro ně nejzajímavější. Mohou rovněž vyhledávat konkrétní dobu v minulosti, a to až 36 měsíců zpětně.

                                 —

                                 Správa přístupových práv:
                                 Zásady pro distribuci stanoví vlastníci údajů a informací v souladu se složitým prostředím správy přístupových práv.

                                 —

                                 Automatizované sledování chování:
                                 Systém automatizovaného sledování chování založený na algoritmech analyzuje polohu lodí s cílem zjistit abnormální a specifické chování plavidla. Uživatelé jsou upozorněni automaticky a v reálném čase, pokud jsou zjištěny určité vzorce chování.

                           Hlavní platformou pro řízení produktů pozorování Země je kromě toho datové centrum pozorování Země. Hlavní platformou pro provozní údaje systému dálkově řízeného letadla (RPAS) je datové centrum RPAS.

                     c)

                     Agentura Frontex:

                                 —

                                 Evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR):
                                 Podle nařízení (EU) 2019/1896 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži je Evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) rámcem pro výměnu informací a spolupráci mezi útvary Evropské pohraniční a pobřežní stráže při plnění úkolů správy hranic. Obsahuje několik prvků, mimo jiné různé služby fúze dat systému EUROSUR, které přispívají k sestavování evropského situačního obrazu a podporují členské státy při vymezování jejich vnitrostátních situačních obrazů. Vycházejí ze společného používání nástrojů ostrahy a spolupráce mezi agenturami na úrovni EU, včetně poskytování bezpečnostních služeb programu Copernicus (služby ostrahy hranic programu Copernicus).
                                 Služby fúze dat systému EUROSUR shromažďují údaje z různých zdrojů a platforem údajů a propojují je do individualizovaných informačních služeb souvisejících s evropskou integrovanou správou hranic. Tyto služby jsou pak poskytovány orgánům a dalším partnerům v členských státech EU a v zemích přidružených k Schengenu.

                                 —

                                 Aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA):
                                 V rámci systému EUROSUR se aplikace pro podávání zpráv o společných operacích používá k řízení toků údajů a k výměně citlivých a jiných než citlivých neutajovaných údajů mezi agenturou Frontex a jejími interními a externími zúčastněnými stranami.
                                 Agentura Frontex zavedla aplikaci JORA jako webové řešení pro výměnu operativních informací v lednu 2011 a od té doby je neustále vyvíjena, přičemž v průběhu let byly postupně zaváděny nové funkce. Nyní se jedná o nejmodernější řešení pro výměnu informací, včetně provozních statistik a osobních údajů, které poskytuje uživatelům systému různé služby fúze dat systému EUROSUR. Prostřednictvím aplikace JORA bylo shromážděno více než půl milionu zpráv, které významně přispívají k evropskému situačnímu obrazu.

               5.   KATALOG BUDOVÁNÍ KAPACIT A ODBORNÉ PŘÍPRAVY

         5.1.   Budování kapacit a odborná příprava

         Společné, standardizované a srovnatelné programy budování kapacit a odborné přípravy mají zásadní význam pro účinnou a účelnou spolupráci pobřežní stráže. S cílem začít řešit problémy související se vzděláváním a odbornou přípravou v této oblasti financovalo Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov v letech 2015 až 2019 projekt pro akademie pobřežní stráže (14) (projekt Evropské sítě akademií funkcí pobřežní stráže – síť ECGFA).
         Hlavním cílem tohoto projektu bylo posílit spolupráci v oblasti vzdělávání pro funkce pobřežní stráže, usnadnit interoperabilitu a spolupráci mezi různými subjekty, které tyto funkce provádí, a posílit soudržnost a účinnost těchto činností. Projekt zahrnoval výměnný program (včetně výměnného programu úředníků na pracovišti a programu kurzů odborné přípravy pro jiné orgány), vypracování odvětvového rámce kvalifikací a vytvoření specializovaného portálu.
         Cílem odvětvového rámce kvalifikací je poskytnout akademiím pobřežní stráže prostředky ke srovnávání kvalifikací. Jedná se o dobrovolný rámec pro popis toho, co by držitelé různých kvalifikací měli znát, chápat a být schopni provádět na určitých úrovních za účelem plnění úkolů souvisejících s funkcemi pobřežní stráže (15). Odvětvový rámec kvalifikací by proto mohl sloužit jako základ pro rozvoj programů vzdělávání a budování kapacit pro akademie pobřežní stráže v oblasti spolupráce pobřežních stráží a společných operací. Odvětvový rámec kvalifikací je k dispozici na portálu odborné přípravy evropských orgánů pobřežní stráže (16).
         Vzhledem k tomu, že budování kapacit a odborná příprava jsou jednou z pěti oblastí spolupráce pobřežní stráže, začleňují tyto tři agentury příslušné výstupy a výsledky projektu do svého stávajícího rámce spolupráce.
         5.2.   Katalog odborné přípravy

         Hlavním účelem katalogu odborné přípravy je poskytnout seznam všech kurzů odborné přípravy, které v současné době tyto tři agentury pořádají. Na žádost členských států uvádí katalog všechny dostupné kurzy, a nikoli pouze ty, na kterých se podílí dvě nebo více agentur. V příslušných případech seznamy rovněž uvádějí příslušnou oblast spolupráce pro daný kurz odborné přípravy.
         Stručný přehled pomáhá uživatelům zjistit, zda se dostupný kurz vztahuje na jejich potřeby. Tento přehled může zahrnovat jeden nebo více z uvedených prvků:

                     —

                     zaměření kurzu,

                     —

                     cíle kurzu a

                     —

                     cílová skupina kurzu.

               Katalog (dostupný prostřednictvím specializované online platformy) je rozdělen mezi kurzy odborné přípravy poskytované osobně a kurzy poskytované prostřednictvím jedné ze vzdělávacích platforem agentur pro elektronické učení (17). Na začátku každého oddílu katalogu jsou uvedeny vhodné internetové odkazy, kde mohou uživatelé prozkoumat další podrobnosti o každém z uvedených kurzů, včetně podrobností o tom, jak získat přístup k těmto kurzům / jak o ně zažádat (18). Další informace lze získat rovněž kontaktováním příslušné agentury prostřednictvím uvedené e-mailové adresy.
         Řada kurzů odborné přípravy byla vyvinuta dvěma, nebo dokonce všemi třemi agenturami, a může při poskytování kurzů zahrnovat zajištění školitelů a/nebo zařízení z každé z agentur. Předpokládá se rovněž, že časem budou vypracovány další společné kurzy odborné přípravy, které doplní kurzy již poskytované.
         Jak je uvedeno výše, další podrobnosti o všech těchto kurzech jsou uvedeny v Katalogu odborné přípravy a budou k dispozici na internetové platformě.
         6.   KATALOG POKYNŮ A PŘÍRUČEK PRO OSVĚDČENÉ POSTUPY

         Cílem katalogu pokynů a příruček pro osvědčené postupy je sestavit úplný seznam všech takových dokumentů, které jsou k dispozici v rámci tří agentur, nejen těch, které se týkají dvou nebo více agentur, a pokynů, které jsou k dispozici na fórech pro spolupráci pobřežní stráže. Katalog poskytuje uživatelům příručky stručný přehled každého dokumentu.
         V tomto ohledu by mohl být relevantní konceptuální model multifunkčních námořních operací vyvinutý Evropským fórem subjektů pobřežní stráže pro sdílení kapacit, plánování a provádění víceúčelových operací a pro sdílení prostředků a jiných schopností v míře, ve které jsou tyto činnosti koordinovány příslušnými agenturami a schváleny příslušnými orgány dotčených členských států.
         Katalog, který spravuje agentura EFCA v úzké spolupráci s ostatními dvěma agenturami a Komisí, bude k dispozici na online platformě a bude obsahovat internetový odkaz, kde lze získat přístup k dalším podrobnostem.
         7.   REGIONÁLNÍ/MEZINÁRODNÍ/DVOUSTRANNÁ/MNOHOSTRANNÁ SPOLUPRÁCE

         V celé Evropě existuje mnoho dlouholetých regionálních/mezinárodních/dvoustranných/mnohostranných dohod o spolupráci a/nebo mechanismů vztahujících se na širokou škálu otázek souvisejících s mořem. Většina těchto dohod se týká některých aspektů funkcí pobřežní stráže a mnohé z nich přesahují hranice EU a mohou se týkat řady třetích zemí. Existuje také široká škála spíše místních dohod a mechanismů mezi sousedními zeměmi na dvoustranném nebo mnohostranném základě.
         Právní základ, oblast působnosti, složitost, povinnosti, sankce atd. související se všemi těmito mechanismy se značně liší. Některé z nich možná mají silný právní základ s jasně definovanými povinnostmi a omezeným počtem smluvních stran. Jiné mechanismy jsou možná dobrovolné, pokud jde o účast, nezávazné, pokud jde o povinnosti, a otevřené široké skupině zúčastněných stran. Cílem příručky není kategorizovat mechanismy ani vyčíslit případné povinnosti účastníků, ale poskytnout přehled prostřednictvím seznamu mechanismů, jejich obecné oblasti činnosti a jejich zúčastněných stran.
         S cílem ocenit širokou škálu těchto mechanismů příručka a doprovodné katalogy a informativní přehledy mapují některé hlavní dohody spolu s výběrem dalších dvoustranných a mnohostranných ujednání a poskytují jejich seznam. Tento seznam, který bude poskytnut prostřednictvím specializované online platformy, obsahuje stručný obecný popis každého mechanismu a případně hypertextový odkaz na příslušnou internetovou stránku. Kromě toho jsou uvedeny také země, které se účastní každé dohody nebo jsou k ní přidruženy.
         Ačkoli seznam nemá poskytovat úplný obraz o každé jednotlivé uzavřené dohodě, nabízí široký reprezentativní vzorek toho, co již bylo vypracováno a provedeno. To poskytuje uživatelům příručky prvky, které by mohly být základem pro rozvoj jejich vlastních mechanismů; to je základní zásada a jeden z cílů příručky.
         Za zmínku stojí také strategie EU pro námořní bezpečnost, která je jedním ze zastřešujících nástrojů EU pro námořní multilateralismus. Podporuje komplexní, meziodvětvový a přeshraniční, soudržný a nákladově efektivní přístup na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni.
         Od změny svých zakládajících nařízení tyto tři agentury podpořily iniciativy v oblasti spolupráce pobřežní stráže na regionální úrovni, jako je Evropské fórum subjektů pobřežní stráže a Středomořské fórum subjektů pobřežní stráže.

            Evropské fórum subjektů pobřežní stráže

         Evropské fórum subjektů pobřežní stráže (19) je samosprávné, nezávazné, dobrovolné, nezávislé a nepolitické fórum se zkušenostmi s ochranou hranic. Sdružuje orgány pobřežní stráže z 22 členských států EU a dvou zemí přidružených k Schengenu, jakož i zástupce orgánů a institucí EU s pravomocemi souvisejícími s funkcemi pobřežní stráže EU.
         Komise a agentury podporují Evropské fórum subjektů pobřežní stráže od jeho zřízení v roce 2009. Fórum má rotující předsednictví odpovědné za provádění ročního programu definovaného na začátku předsednictví. Agentury podporují provádění tohoto pracovního programu prostřednictvím společných tematických seminářů.
         Agentury se rovněž účastní různých konkrétních projektů prováděných Evropským fórem subjektů pobřežní stráže s cílem zajistit kontinuitu a slučitelnost s jejich prací.
         8.   INFORMATIVNÍ PŘEHLEDY O JEDNOTLIVÝCH ZEMÍCH

         8.1.   Účel

         Hlavním účelem informativních přehledů o jednotlivých zemích je poskytnout jednoduchý referenční dokument, v němž jsou uvedeny tyto informace:

                     a)

                     vnitrostátní kontaktní místa na ministerstvech a na strategické úrovni s příslušnými kontaktními údaji, tj. e-mailem a telefonem;

                     b)

                     ministerstva/oddělení/agentury/organizace zapojené do různých funkcí pobřežní stráže spolu s jejich adresou, kontaktními údaji pro 24 hodin denně 7 dní v týdnu (telefon a e-mail) a případně příslušnými internetovými stránkami;

                     c)

                     informativní přehled rovněž uvádí „vedoucí“ organizaci odpovědnou za každou z funkcí pobřežní stráže, jakož i jakoukoli jinou organizaci, která má v souvislosti s těmito funkcemi úlohu nebo odpovědnost. Rovněž určí, zda a kdy se tato „vedoucí“ úloha změní, v závislosti na námořní oblasti/jurisdikci (tj. teritoriální vody, přilehlá zóna, výlučná ekonomická zóna a volné moře);

                     d)

                     seznam různých regionálních/mezinárodních organizací, v nichž se daná země účastní nebo je do nich zapojena.

               Informativní přehledy o jednotlivých zemích budou k dispozici prostřednictvím specializované on-line platformy.
         8.2.   Aktuální obsah

         Informativní přehledy o jednotlivých zemích budou muset být často aktualizovány, zejména pokud členské státy předloží nové nebo pozměněné kontaktní údaje. Tyto změny se objeví na online platformě provozované agenturou EFCA v úzké spolupráci s ostatními dvěma agenturami a Komisí.

            (1)  „Meziodvětvový“ je definováno jako zahrnující funkce pobřežní stráže v působnosti alespoň dvou agentur Evropské unie (např. rybolov a ochrana hranic).

            (2)  Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) 2019/473, čl. 69 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1896; čl. 2b odst. 3 nařízení (EC) 1406/2002 (konsolidované znění ze dne 6. října 2016).

            (3)  Opatření „založená na mimořádných událostech“: orgány jsou v pohotovosti, aby mohly na požádání reagovat na situace ad hoc, např. na případy pátrání a záchrany.

            (4)  Opatření „založená na monitorování“: orgány nepřetržitě hlídkují a prozkoumávají mořské oblasti s cílem odhalit možné protiprávní situace, např. nezákonné rybolovné činnosti nebo plavidla zapojená do pašování nebo nezákonného vypouštění ropných látek.

            (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10) (později pozměněna) „s ohledem na podporu bezpečnosti a účinnosti námořní dopravy, zlepšování reakce orgánů na mimořádné události, nehody nebo potenciálně nebezpečné situace na moři, včetně pátracích a záchranných činností, a přispět tak k lepšímu předcházení a zjišťování znečišťování loděmi.“

            (6)  Směrnice 2002/59/ES.

            (7)  Platí výjimky podle čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

            (8)  http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/

            (9)  www.emodnet.eu/what-emodnet

            (10)  www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html

            (11)  https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service

            (12)  https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer

            (13)  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

            (14)  Projekt byl financován ve třech fázích: EASME/EMFF/2014/1.2.1.1; EASME/EMFF/2016/1.2.1.11; a EASME/EMFF/2018/1.2.1.3.

            (15)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose

            (16)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf

            (17)  V důsledku pandemie v roce 2020 byl formát některých kurzů změněn na webináře.

            (18)  Kurzy odborné přípravy agentury Frontex jsou organizovány především za účelem přípravy nasazení členů týmů Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Od členských států se tedy očekává, že budou reagovat na výzvu ke jmenování účastníků a na pozvánky, které obdrží, a že předem neuvedou své preference, pokud jde o účast na různých kurzech odborné přípravy.

            (19)  https://ecgff.emsa.europa.eu/


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/38

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2021
      (2021/C 304/09)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Španělsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Španělsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Rada ve svém doporučení z roku 2021 týkajícím se hospodářské politiky eurozóny uvádí, že by si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny měly zachovat svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a že by opatření politiky měla být uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a být včasná, dočasná a cílená. Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Členské státy by měly provádět takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

                  (4)

                  Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Španělska je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky stanovenými v doporučení Rady ze dne 20. července 2020 a že většina opatření obsažených v návrhu rozpočtového plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

                  (5)

                  Nástroj Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (6)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (7)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (8)

                  Dne 30. dubna 2021 předložilo Španělsko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability na rok 2021.

                  (9)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Španělska 11,0 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 120,0 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila 8,1 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření ve výši 4,0 % HDP na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Španělsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 15 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise přibližně ve výši 8 % HDP.

                  (10)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývá rozpočtovou situací Španělska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a zároveň jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku a kritérium dluhu není splněno.

                  (11)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Odchylka 0,6 procentního bodu HDP mezi odhady Komise (5,9 %) a programu stability z roku 2020 (6,5 %) týkajícími se růstu HDP v roce 2021 je vysvětlena poněkud odlišnými profily výdajů souvisejícími s granty Nástroje pro oživení a odolnost. Prognóza Komise očekává postupnější čerpání grantů Nástroje pro oživení a odolnost, zatímco makroekonomický scénář programu stability z roku 2021 počítá s větším předstihem při čerpání prostředků, což povede k vyššímu hospodářskému růstu. Na rok 2022 se projekce v podstatě shodují jen s malým rozdílem.

                  (12)

                  Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 11,0 % HDP v roce 2020 na 8,4 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 klesnout na 119,5 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu stability z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 5,8 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření na podporu ekonomiky a fungování automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021, která předpokládá schodek ve výši 7,6 % HDP. Rozdíl je vysvětlen rozdílem v projekcích vládních výdajů. Prognóza Komise zejména očekává, že vládní výdaje na sociální transfery a ostatní výdaje budou nižší, než se předpokládalo v programu stability z roku 2021.

                  (13)

                  Španělsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Španělskem v letech 2020 a 2021 byla v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (14)

                  Program stability na rok 2021 předpokládá investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,04 % HDP v roce 2020, 1,8 % v roce 2021, 1,9 % v roce 2022, 1,4 % v roce 2023 a 0,1 % v roce 2024. Plánuje se, že finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost budou téměř zcela využity během období programu stability z roku 2021, neboť přibližně 95 % grantů tohoto nástroje přidělených Španělsku bude využito v letech 2021–2023. Program stability z roku 2021 rovněž uvádí možnost požádat v rámci Nástroje pro oživení a odolnost v pozdější fázi o úvěry ve výši 6,3 % HDP. To by mohlo rozsah španělského plánu pro oživení a odolnost zdvojnásobit. Fiskální projekce programu stability z roku 2021 však nezahrnují přímý dopad grantů Nástroje pro oživení a odolnost na plány výdajů a příjmů, ale pouze nepřímý dopad související s vyšším růstem HDP. Prognóza Komise z jara 2021 nezahrnuje v plném rozsahu granty Nástroje pro oživení a odolnost, jak Španělsko plánovalo ve svých rozpočtových projekcích do roku 2022, a to kvůli různým předpokladům, že projekty v rámci španělského plánu pro oživení a odolnost pokročí do fáze, kdy budou výdaje skutečně realizovány, aby začaly mít dopad i na růst HDP.

                  (15)

                  Stanovené ukazatele fiskální korekce uvedené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (16)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (17)

                  Podle programu stability Španělska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,0 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 115,1 % HDP. Tyto projekce jsou v podstatě v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -0,5 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,6 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,4 procentního bodu HDP.

                  (18)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a výzvy v oblasti zdraví. Na straně příjmů posílila krize způsobená onemocněním COVID-19 význam reforem zaměřených na účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (19)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu stability z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 4,0 % v roce 2023 na 3,2 % HDP v roce 2024. V horizontu programu stability z roku 2021 se návrat schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP neplánuje. Podle programu stability z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na +0,9 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl snížit o 0,9 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 2 ½ %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Španělska podpořit.

                  (20)

                  Očekává se, že míra veřejného zadlužení se sníží ze 113,3 % HDP v roce 2023 na 112,1 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která by měla v průběhu času klesat pouze postupně, bude členský stát ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

                  (21)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní, přičemž budou obsahovat určitý diferencovaný kvantifikovaný prvek jakožto součást pokynů pro střednědobý horizont. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (22)

                  Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Španělskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE ŠPANĚLSKU:

         1.

            V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 54).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,5 procentního bodu HDP.

         (8)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.