               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 518 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Maltě
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Malta se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Dne 30. dubna 2020 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 2. května 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)Na Maltu se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (11)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,5 % HDP v roce 2020. Podle prognózy klesne schodek v roce 2021 na 3,6 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 by se měl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP po poklesu na 43,1 % HDP v roce 2019 v roce 2020 zvýšit na 54,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (12)Malta v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijala rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, potlačení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují příplatky k platu v odvětvích nacházejících se v obtížné situaci, navýšení kapacity v oblasti zdravotní péče a sociální opatření související s onemocněním COVID-19. Malta také oznámila opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Podle odhadů v programu stability z roku 2020 umožní vládní záruky bankám aktivovat portfolio nových podnikových úvěrů až do výše 6,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují úvěrové záruky. V programu stability z roku 2020 byly rovněž potvrzeny dříve ohlášené odklady daně z příjmu fyzických a právnických osob, daně z přidané hodnoty a sociálních příspěvků. Opatření přijatá Maltou jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (13)Na základě prognózy Komise z jara 2020 za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, by saldo veřejných financí Malty v roce 2020 mělo činit –6,7 % HDP a v roce 2021 –2,5 %. Podle prognóz má poměr veřejného dluhu v letech 2020 a 2021 zůstat pod 60 % HDP.

               (14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Malty. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (15)Malta přijala v reakci na pandemii COVID-19 opatření proti šíření nákazy, a to prostřednictvím účinné komunikační zdravotnické kampaně, zavedení fyzické izolace a karanténních opatření, monitorování, rozsáhlého testování a vysledování kontaktů. Maltské orgány rovněž pracují na zvýšení kapacity nemocnic, včetně těch se specializovanými jednotkami intenzivní péče. Osobní ochranné prostředky (OOP) jsou obstarávány na celostátní úrovni. Malta se též připojila ke společnému postupu Unie pro zadávání veřejných zakázek na OOP, laboratorní činidla, testy a ventilátory. Malta aktivně monitoruje situaci, pokud jde o léčivé přípravky a účinné látky, s cílem identifikovat a předjímat případné nedostatky a přijmout okamžitá nápravná opatření, zejména pro případ, že by země, které léčivé přípravky nebo účinné látky obvykle dodávají, uzavřely hranice. Dne 12. května 2020 schválila Komise režim investiční podpory na výrobu materiálu určeného na boj s COVID-19, včetně léčivých přípravků, jako jsou očkovací látky, nemocniční a zdravotnické vybavení, včetně ventilátorů, a ochranných oděvů a vybavení ve výši 11,5 milionu EUR. Kromě toho byli zdravotničtí pracovníci efektivně přeloženi na jiná oddělení a rekvalifikováni. Odborníci na veřejné zdraví, kteří působili na různých místech regulačních orgánů a ministerstev, byli zcela přeorientováni a přeřazeni, aby byli nápomocni při reakci na pandemii.

               (16)Maltská vláda podpořila podniky prostřednictvím finanční podpory pro práci na dálku a příspěvků pro pracovníky, kteří jsou povinně v karanténě. Vláda rovněž poskytla záruky a odklad daní pro podniky, včetně osob samostatně výdělečně činných. Zaměstnanci pracující na plný úvazek v podnicích působících v odvětvích, jako je maloobchod, velkoobchod, cestovní ruch a pohostinství, která byla pandemií COVID-19 drasticky zasažena, nebo odvětvích, která musela z rozhodnutí hlavního epidemiologa dočasně pozastavit provoz, mají nárok až na pět dnů platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Zaměstnanci v odvětvích, která nebyla tak tvrdě zasažena, mají nárok na jeden až dva dny platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Vláda rovněž oznámila podporu pro osoby se zdravotním postižením, rodiny s dětmi, kde jsou oba rodiče zaměstnáni a žádný z nich nemůže pracovat na dálku, zaměstnance, kteří v důsledku současné krize přišli o zaměstnání a pro nezaměstnané osoby, které bydlí v pronajatém ubytování. V neposlední řadě bude vláda financovat až 2,5 procentních bodů úrokových sazeb z bankovních úvěrů, které budou čerpat podniky zasažené pandemií COVID-19.

               (17)Maltský systém zdravotní péče vykazuje dobré výsledky v oblasti zdraví. Vypuknutí pandemie COVID-19 však vystavilo maltský systém veřejného zdraví bezprecedentnímu tlaku. Úsilí zaměřené na budování kapacit systému zdravotní péče s cílem účinně reagovat na pandemické krize, jako je COVID-19, by jeho odolnost zlepšily. Zvláštní monitorování vyžadují tyto oblasti: i) rostoucí závislost na zdravotních sestrách z jiných zemí v akutní a dlouhodobé péči a stárnutí praktických lékařů může představovat výzvu; ii) potíže se zpřístupňováním nových a inovativních léčiv; iii) vysoký objem výdajů na primární a ambulantní péči a některé léčivé přípravky; iv) čekací listiny u ambulantních specialistů jsou trvale dlouhé a v poslední době se prodlužují. Klíčovou prioritou i nadále zůstává přesměrování poskytování služeb z nemocnic na primární zdravotní péči.

               (18)Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 na 5,9 % a v roce 2021 klesne na 4,4 %. S cílem zmírnit závažné dopady krize na zaměstnanost přijala Malta po konzultaci se sociálními partnery mimořádná opatření, která mají prostřednictvím podpory zkrácené pracovní doby zabránit propouštění. Přijetí trvalejších opatření týkajících se zkrácené pracovní doby by rovněž ochránilo pracovní místa při přechodu k hospodářskému oživení. Je zásadní zajistit odpovídající podporu a přístup k sociální ochraně pro všechny pracovníky, včetně osob samostatně výdělečně činných, a počítat s potenciálně delším trváním nezaměstnanosti. Maltský systém sociální ochrany musí rovněž zajistit, aby byla poskytována odpovídající podpora, která zahraničním pracovníkům pomůže při hledání alternativních zaměstnání, udržet si povolení k práci, je-li to možné, která jim zajistí přístup k dalším sociálním službám. Podíl dospělých s nízkou kvalifikací je relativně vysoký a navíc jej zhoršuje vysoký podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém. Stávající krize může nedostatek kvalifikovaných pracovníků v některých odvětvích ještě zhoršit a změnit potřeby v oblasti dovedností v jiných. Proto je mapování dovedností a rekvalifikace pracovníků o to důležitější, zejména pokud jde o digitální a zelené dovednosti. Malta dosáhla v poslední době v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pokroku, některé významné problémy však přetrvávají, včetně vysokého podílu žáků s nedostatečnou úrovní základních dovedností.

               (19)Kvůli krizi COVID-19 se stalo pro Maltu naléhavou prioritou urychlené zajištění podpory likvidity pro podniky. Zajištění nepřetržitého toku úvěrů a přístupu k financování má zásadní význam, zejména pro malé a střední podniky v nejvíce zasažených odvětvích. Při účinném provádění opatření v oblasti likvidity hraje důležitou úlohu bankovní systém poskytováním úvěrů a směrováním veřejných záruk, což pomůže překonat konzervativní přístup k poskytování úvěrů, jenž byl běžný před krizí. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

               (20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu oživení představují příležitost nasměrovat maltské hospodářství na udržitelnější cestu. Transformace Malty na klimaticky neutrální ekonomiku bude dlouhodobě vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice. Investice do snižování emisí skleníkových plynů popsané ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu a do odstraňování dalších negativních vnějších efektů na životní prostředí, zejména v odvětvích, jako je stavebnictví a doprava, mohou přispět k dosažení dvojího cíle hospodářského oživení a udržitelnosti. Podpora renovace stávajícího fondu budov a cílené programy odborné přípravy pomohou snížit energetickou náročnost budov. Další investice do udržitelné dopravy mohou zajistit přijatelné alternativy k používání osobních automobilů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Maltě mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, uvedených v příloze D zprávy o Maltě
                  7
               . To by Maltě umožnilo tento fond optimálně využít.

               (21)Větší prioritizace výzkumu a inovací a jejich lepší začlenění do podnikatelského prostředí podpoří udržitelnost modelu znalostní ekonomiky Malty. Malta vyvinula pro občany a podniky služby elektronické veřejné správy, včetně řady mobilních aplikací. Jejich využívání ze strany veřejnosti je však stále nízké. V zájmu usnadnění přechodu hospodářství na digitální technologie je nezbytné podpořit využívání digitálních veřejných služeb občany a podniky.

               (22)Díky přeorientování na mezinárodně zaměřené odvětví služeb a specializaci na herní služby na dálku a virtuální aktiva a režimy občanství a pobytu přispívající k hospodářskému růstu je Malta vystavena rizikům praní špinavých peněz, která ještě nebyla zmírněna. V zájmu prevence těchto rizik a boje proti nim byla přijata opatření k posílení úlohy orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz. Posílena byla rovněž spolupráce s dalšími příslušnými orgány. Nicméně praxe maltského úřadu finančních služeb najímání soukromých poradců do zaměstnaneckého poměru pro úkoly dohledu vyvolává znepokojení. Problémem jsou i nadále nedostatky ve vyšetřování a stíhání praní peněz. Posílení vnitrostátního dohledu nad mezinárodně orientovanými finančními podniky, které získaly na Maltě licenci, by posílilo celkový rámec řízení. V odvětví pojišťovnictví je spolupráce mezi domácími a externími orgány dohledu zásadní. Dále existuje prostor pro zlepšení dohledu nad pobočkami bank třetích zemí a rovněž pro posílení přístupu založeného na rizicích a ocenění adekvátnosti řízení rizik bankovními institucemi.

               (23)Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů. Dopady strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik pro doplnění právních předpisů EU. Malta začala v rámci boje proti praktikám agresivního daňového plánování provádět dříve dohodnuté mezinárodní a evropské iniciativy, avšak zacházení s rezidentními nedomicilovanými společnostmi a rovněž režimy investic za občanství a investic za povolení k pobytu, které ani nevyžadují, aby fyzická osoba byla na Maltě daňovým rezidentem, představují riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby.

               (24)Malta se rovněž potýká s problémy při posilování své institucionální kapacity v boji proti korupci. Země oznámila reformy na posílení vyšetřování a stíhání korupce a konzultuje příslušné strany, zejména Benátskou komisi, v otázkách reformy soudnictví. Musí být přijata konkrétní opatření s cílem dokončit všechny tyto reformy a zavést je do praxe.

               (25)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (26)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Malta plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (27)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Malta by měla jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a vzhledem k politickým pokynům Euroskupiny zajistit, aby její politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu a koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (28)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (29)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Maltě v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče, pokud jde o zdravotnické pracovníky, klíčového zdravotnického materiálu a primární zdravotní péče.

               2.Konsolidovat opatření týkající se zkrácené pracovní doby a zajistit odpovídající úroveň ochrany v nezaměstnanosti pro všechny pracovníky. Posílit kvalitu a inkluzivnost vzdělávání a rozvoje dovedností.

               3.Zajistit účinné provádění podpory likvidity dotčeným podnikům, včetně osob samostatně výdělečně činných. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu, nakládání s odpady, výzkum a inovace.

               4.Dokončit reformy zabývající se současnými nedostatky institucionální kapacity a správy s cílem posílit nezávislost soudnictví. Nadále usilovat o odpovídající posouzení a zmírnění rizik praní špinavých peněz a zajistit účinné prosazování rámce pro boj proti praní peněz. Intenzivněji řešit aspekty daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování ze strany fyzických osob a nadnárodních společností.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 514 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Lotyšsku pro rok 2020
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Lotyšsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Lotyšsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se v Lotyšsku prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Lotyšsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 vláda plánuje, že celkové saldo se zhorší ze schodku ve výši 0,2 % HDP v roce 2019 na 9,4 % HDP v roce 2020. Za předpokladu nezměněné politiky by měl schodek veřejných financí v roce 2021 klesnout na 5,0 % a do roku 2023 pak na 2,7 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 36,9 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2022 dosáhnout maxima ve výši přibližně 53 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

               (13)Lotyšsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 3,0 % HDP. Opatření zahrnují možnosti odkladu daně až na tři roky, rozšíření možnosti využít státem placené nemocenské dovolené, podporu pro konkrétní odvětví a dodatečné výdaje na zdravotnictví. Kromě toho přijalo Lotyšsko opatření na podporu likvidity prostřednictvím záruk a úvěrů ve výši 3,2 % HDP. Opatření, která Lotyšsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se saldo veřejných financí Lotyšska za předpokladu nezměněné politiky odhaduje na −7,3 % HDP v roce 2020 a na −4,5 % v roce 2021. Tyto údaje odrážejí víceméně podobný účinek stimulačních opatření jako v programu stability, ale předpokládá se, že pokles zaměstnanosti bude nižší a automatické stabilizátory na straně výdajů budou rovněž nižší. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v letech 2020 a 2021 pod úrovní 60 % HDP.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení 3% referenční hodnoty schodku HDP Lotyšskem v roce 2020. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Lotyšsko vyhlásilo dne 13. března 2020 nouzový stav a jeho platnost prodloužilo do 9. června 2020. Vláda omezila pohyb osob přes hranice Lotyšska s využitím letecké, železniční a námořní dopravy, uzavřela školy a univerzity, zakázala veškeré veřejné akce, zavedla opatření k omezení sociálních kontaktů, omezila prodej o víkendech a propagovala digitální veřejné služby. Vzhledem k lepší epidemiologické situaci lotyšské orgány vnitrostátní omezení ke dni 12. května 2020 uvolnily a dohodly se na opětovném otevření hranic s Litvou a Estonskem ke dni 15. května 2020. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 stoupne na 8,6 % a v roce 2021 se mírně zlepší na 8,3 %. Ekonomika by v roce 2020 měla poklesnout o 7 %, přičemž vzhledem ke klesající zahraniční poptávce a rostoucí nejistotě budou nejvíce postiženy oblasti investic a vývozu. Očekává se, že zaměstnanost se sníží o 2,5 %, přičemž je zohledněna skutečnost, že negativní dopad na zaměstnanost bude výrazně zmírněn státem dotovaným systémem nucené dovolené pro zaměstnance a příspěvky na mzdy v odvětvích orientovaných na vývoz. Lotyšsko v reakci na krizi vypracovalo komplexní opatření fiskální a hospodářské politiky. Orgány tuto reakci soustředily do tří směrů: 1) podpora pro pracovníky, 2) podpora pro podniky a 3) podpora pro nejvíce postižená hospodářská odvětví. Opatření v oblasti politiky zaměstnanosti, jejichž cílem je udržet zaměstnanost a posílit záchrannou sociální síť, zahrnují mimo jiné dotace na mzdy až do výše 75 % hrubé mzdy pracovníka, možnost nemocenské dovolené, je-li pracovníkovi diagnostikován COVID-19 nebo je-li v karanténě, a prodloužení dávek v nezaměstnanosti. Podpora podnikům, které čelí dočasným obtížím, má za cíl poskytnout životaschopným podnikům likviditu a rychle zvýšit dodávky životně důležitého zboží a služeb.

               (17)Rozšíření COVID-19 si vyžádalo nebývalá opatření k omezení šíření a dopadů nákazy. COVID-19 zesílil strukturální nedostatky v lotyšském systému zdravotní péče, které přímo souvisejí s omezenými finančními a lidskými zdroji, jež má k dispozici, a s reformami, které postupují jen pomalu. Přístup ke kvalitní a cenově dostupné zdravotní péči a účinnost systému zdravotní péče jsou ovlivněny nízkou mírou veřejného financování. Výsledkem je velká míra subjektivně neuspokojených potřeb v oblasti zdravotní péče, vysoká finanční spoluúčast, především pokud jde o zranitelné skupiny obyvatel, a také nerovnost přístupu k péči. Dalším významným důvodem neuspokojivých výsledků v oblasti zdraví je nezdravý životní styl. Kromě toho se země potýká se složitou problematikou nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, což komplikuje poskytování zdravotnických služeb. Aby se účinnost a kvalita zdravotní péče zvýšila, je zásadní urychlit probíhající reformy, které zůstávají v počáteční fázi, a to včetně účinných preventivních opatření, silnější primární péče, racionalizace odvětví nemocniční péče a cíleného řízení kvality. Rozsah dopadu těchto reforem a příležitosti ke zlepšení výsledků v oblasti zdraví rovněž výrazně závisejí na výši veřejného financování pro tuto oblast. Aby bylo možné zvládnout podobné krize v budoucnu, je důležité zajistit investice do účinných a finančně zajištěných opatření v oblasti veřejného zdraví, která by předcházela šíření infekčních nemocí, omezovala je a zmírňovala a kontrolovala jejich dopad na výkonnost systému zdravotní péče. Investice by mohly být zaměřeny na poskytnutí nezbytného vybavení, spolehlivých služeb elektronického zdravotnictví, zařízení a lidských zdrojů v oblasti zdravotní péče a zajištění kapacity pro poskytování všech očekávaných běžných zdravotnických služeb souběžně s péčí o pacienty s COVID-19.

               (18)Lotyšsko přijalo opatření s cílem rozšířit podporu příjmu pro pracovníky a zabránit propouštění během stavu nouze. Podpora je však co do rozsahu i přiměřenosti omezená, zejména proto, že závisí na platbách příspěvků na sociální zabezpečení a na restriktivních kritériích způsobilosti. Režim rovněž neumožňuje částečný výkon pracovní činnosti. Postupnější přechod od podpory příjmu k pracovnímu příjmu by umožnil větší pružnost trhu práce v období pozastavení hospodářské činnosti a hospodářského oživení. Je třeba nepřetržitě usilovat o zlepšení přiměřenosti, délky a rozsahu záchranné sociální sítě pro všechny. Tyto snahy však omezují nízké daňové příjmy v poměru k HDP. I přes určité mírné zlepšení je přiměřenost zaručeného minimálního příjmu, minimálních důchodů a podpory příjmu pro osoby se zdravotním postižením nadále nízká. Lotyšsko zavedlo podporu v nezaměstnanosti pro nejzranitelnější osoby, avšak nezaměstnaní jsou vystaveni vysokému riziku chudoby, zejména pokud se doba trvání nezaměstnanosti prodlužuje. Existují nedostatky v přístupu k sociální ochraně, včetně pojištění pro případ nezaměstnanosti, pokud jde o osoby samostatně výdělečně činné a pracovníky s nestandardními smlouvami, a tyto nedostatky v pokrytí by se mohly řešit. Podíl nehlášené práce a nevykazovaných mezd vyplácených v hotovosti se sice snižuje, tyto jevy však jsou nadále rozšířené, což oslabuje sociální ochranu dotčených pracovníků a zvyšuje pracovní rizika. Je pravděpodobné, že největší problémy při hledání pracovního místa budou mít zranitelné skupiny. Integrace služeb v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, zdravotnictví a sociálních služeb a poskytování sociálních služeb zůstává nadále na nízké úrovni. Podíl osob, které se potýkají se závažnou deprivací v oblasti bydlení, a osob čelících přelidněnosti domácností patří k nejvyšším v Unii, avšak sociálního bydlení je nedostatek.

               (19)Ke zmírnění dopadu krize může významně přispět poskytnutí podpory malým a středním podnikům s cílem pomoci jim rychle vytvořit kapacity pro pružné uspořádání práce a práci z domova. Jako obzvláště znepokojivá se jeví nízká míra registrace u veřejných služeb zaměstnanosti a nízká míra zapojení nezaměstnaných do aktivních opatření na trhu práce. Realizaci a skladbu aktivních opatření na trhu práce je třeba posílit a přizpůsobit tak, aby se zkrátila délka období nezaměstnanosti a usnadnil se přechod zpět do zaměstnání. Pro zlepšení odolnosti pracovní síly v době hospodářského útlumu je ještě důležitější vybavit lidi odpovídajícími dovednostmi. Díky účinným a snadno dostupným opatřením v oblasti vzdělávání dospělých, rekvalifikace a rozšiřování dovedností spolu s poskytováním sociálních služeb a podporou mobility by mohlo více lidí získat dovednosti, které jsou pro trh práce nezbytné. Je třeba také zlepšit digitální dovednosti vzhledem k tomu, že základní nebo pokročilejší digitální dovednosti má pouze 43 % Lotyšů. Mimořádná situace v souvislosti s COVID-19 rovněž zdůraznila potřebu rozvíjet kvalitní digitální vzdělávání a odbornou přípravu a zajistit k nim všem studentům rovný přístup. Dále je důležité posílit kapacitu sociálních partnerů, aby se zajistilo jejich smysluplné a včasné zapojení do reakce na koronavirovou krizi a do následného oživení.

               (20)Prostřednictvím národní rozvojové instituce Altum byl rychle zaveden a realizován režim rozsáhlé podpory likvidity. Pomohl restrukturalizovat splátkové kalendáře podnikových úvěrů a prostřednictvím nových úvěrů poskytl podporu likvidity. Většina restrukturalizací bankovních úvěrů ovšem probíhá bez zapojení státních záruk. Podmínky způsobilosti pro státní záruky jsou poměrně přísné. V důsledku toho existuje riziko, že menší podniky se slabší finanční pozicí nebo neuhrazenými daňovými platbami podporu neobdrží.  Restaurace a hotely, které patří v této krizi k nejpostiženějším odvětvím, mají potíže s přístupem k likviditě z důvodu slabého zajištění a slabé finanční pozice. Zároveň je důležité zachovat odolnost bankovního sektoru.

               (21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Politiky na podporu digitální a ekologické transformace země by měly zohledňovat značné regionální rozdíly. Většina městských oblastí v Lotyšsku má vynikající digitální infrastrukturu, avšak pevné širokopásmové pokrytí ve venkovských oblastech, zejména v posledních úsecích, je nízké. Pokračující a ještě intenzivnější úsilí o zavedení vysokorychlostního širokopásmového připojení pomůže digitální infrastrukturu dále zlepšit. K řešení problémů, které přináší přechod na klimaticky neutrální ekonomiku, jsou zapotřebí investice zaměřené na diverzifikaci hospodářství, jeho modernizaci a zvýšení konkurenceschopnosti, mimo jiné prostřednictvím posílení investic do výzkumu a inovací a lidského kapitálu, a na zmírnění socioekonomických nákladů transformace. Environmentální udržitelnost Lotyšska závisí na pokroku směrem k dosažení vyšší energetické účinnosti, provedení vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, mimo jiné konkrétně v oblasti dopravy a stavebnictví, a na začlenění aspektů environmentální udržitelnosti do dalších hospodářských odvětví, zejména zemědělství a lesnictví. Zlepšení infrastruktury intermodální dopravy v Rize a jejím okolí by usnadnilo mobilitu pracovních sil a také by pomohlo omezit rostoucí spotřebu energie plynoucí z využívání osobních automobilů. Projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických soustav jsou navíc klíčovými investičními prioritami Lotyšska, které mají zvýšit jeho bezpečnost a začlenění do jednotného trhu. Další investice do energie z obnovitelných zdrojů, zejména větrné energie, a podpora přechodu na oběhové hospodářství s výrazně vyšší mírou recyklace mohou rovněž zlepšit environmentální i hospodářské výsledky a přispět k dosažení cílů v oblasti zmírňování změny klimatu. K řešení některých výzev, které s sebou přináší přechod na klimaticky neutrální hospodářství, zejména v oblastech, které jsou uvedeny v příloze D zprávy o Lotyšsku, by mohlo přispět programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027. To by Lotyšsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (22)Lotyšsko výrazně omezilo rizikové finanční transakce ve svých bankách a přepracovalo svůj systém boje proti praní peněz. Zejména zakázalo poskytovat služby krycím společnostem se sídlem mimo Lotyšsko a změnilo řadu právních předpisů. Byly posíleny kapacity a funkce klíčových orgánů v oblasti dohledu, finančního zpravodajství a prosazování práva. Dohled nad finančními institucemi byl sice výrazně zpřísněn, ale mohl by být lépe zacílený a s lepším posouzením rizik účinnější. Kromě toho se sice zlepšila kapacita orgánů činných v trestním řízení a spolupráce mezi nimi, avšak jejich schopnost vyšetřovat a stíhat případy praní peněz by se mohla dále posílit.

               (23)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (24)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Lotyšsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (25)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Lotyšsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (26)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (27)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  7
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Lotyšsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost a dostupnost systému zdravotní péče, mimo jiné poskytnutím dalších lidských a finančních zdrojů.

               2.Poskytovat odpovídající podporu příjmu skupinám, které jsou krizí postiženy nejvíce, a posílit záchrannou sociální síť. Zmírnit dopady krize na zaměstnanost, mimo jiné prostřednictvím pružného uspořádání práce, aktivních opatření na trhu práce a příslušných dovedností.

               3.Zajistit přístup firem, a zejména malých a středních podniků, k podpoře likvidity. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na výzkum a inovace, čistou a efektivní výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu a digitální infrastruktury.

               4.Dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o rámec pro boj proti praní peněz.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 513 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 512 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Itálie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Itálie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Itálii pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoký veřejný dluh a dlouhodobě slabá dynamika produktivity implikují rizika s přeshraničním významem, a to v situaci vysoké nezaměstnanosti a stále vysokého objemu úvěrů se selháním.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Představuje závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společností i hospodářství. Vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává otřesy ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a provoz podniků. Zapříčinila velký hospodářský otřes, který už má v Evropské unii závažné dopady. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení předestřela Radě svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Dne 23. března 2020 ministři financí členských států souhlasili s hodnocením Komise. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, posílila se odolnost národních systémů zdravotní péče, zmírnily se sociálně-ekonomické důsledky podpůrnými opatřeními pro podniky a domácnosti a zajistily se adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovišti s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit zelenou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a tak řešit mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Itálie se vyzývá, aby těchto možností plně využívala s cílem pomoci jednotlivcům a odvětvím, jichž se tyto problémy nejvíce dotýkají.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč italskými regiony a územími z důvodu dlouhodobých hospodářských a sociálních rozdílů, odlišného potenciálu konkurenceschopnosti a odlišného stupně závislosti na cestovním ruchu. To obnáší riziko rozšíření regionálních a územních rozdílů v Itálii a prohloubení rozdílných tendencí mezi méně rozvinutými a rozvinutějšími regiony, mezi sociálními periferiemi a ostatními městskými oblastmi, jakož i mezi některými městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož vedle výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložila Itálie svůj program stability z roku 2020.

               (11)Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo o zadlužení.

               (12)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá italská vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 1,6 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 10,4 % HDP v roce 2020. Předpokládá se, že schodek klesne na 5,7 % HDP v roce 2021. Poměr veřejného dluhu k HDP se poté, co se v roce 2019 stabilizoval na 134,8 % HDP, v roce 2020 podle programu stability z roku 2020 zvýší na 155,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik specifických pro danou zemi, zejména značné výše veřejných záruk a volatility výnosů státních dluhopisů.

               (13)Itálie v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijala rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosahují v roce 2020 tato rozpočtová opatření výše 4,5 % HDP. Tato opatření zahrnují posílení zdravotní péče a civilní ochrany, rozšíření systémů mzdových příplatků a finanční podporu pro osoby samostatně výdělečně činné a podniky. Itálie navíc zavedla opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, včetně odkladů daní a úvěrových záruk. Opatření přijatá Itálií jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na rozšíření onemocnění COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat reorientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává saldo veřejných financí Itálie ve výši –11,1 % HDP v roce 2020 a –5,6 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že míra veřejného zadlužení dosáhne 158,9 % HDP v roce 2020 a v roce 2021 se mírně sníží na 153,6 %.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu nedodržení pravidla o zadlužení v roce 2019 a plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Itálie. Celkově z analýzy vyplývá, že nelze dostatečně doložit závěr, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je, nebo není splněno, přičemž kritérium schodku splněno není.

               (16)Pandemie COVID-19 vystavila národní systém zdravotní péče nebývalému tlaku, přičemž prokázala jeho strukturální nedostatky a potřebu zvýšit připravenost k reakci na krizové události. Ačkoli průměrné výdaje na zdravotní péči jsou pod průměrem EU, vyznačuje se italský zdravotní systém vysoce specializovanými a vysoce kvalitními univerzálními službami a obecně se mu daří poskytovat dostupnou péči. Zejména při vypuknutí pandemie bylo však provádění některých opatření k omezení volného pohybu osob zpomalováno roztříštěností správy systému zdravotní péče a koordinací mezi ústředními a regionálními orgány. Reakce regionálních systémů zdravotní péče na krizi byla založena především na mimořádné mobilizaci, zejména pracovníků ve zdravotnictví a místních sociálních služeb. Tím se vyrovnala omezení fyzické infrastruktury, přičemž počty zdravotnických pracovníků a investice v posledních letech byly zaměřeny na zlepšení struktur a služeb. Italská vláda vynaložila značné úsilí na oslabení šíření viru, zmírnění tlaku na nemocnice a vytvoření další kapacity zdravotní péče. V současné době se rozvíjí dlouhodobější strategie omezení volného pohybu osob s cílem zajistit bezpečný návrat k produktivní činnosti. Vedle zlepšení procesů správy věcí veřejných a plánů připravenosti na krizové situace by se politiky po pandemii COVID-19 měly navíc zaměřit na zmírnění nedostatku veřejných investic do zdravotní péče. Pro zlepšení odolnosti italského systému zdravotní péče a pro zaručení soustavného poskytování dostupné péče bude ve střednědobém až dlouhodobém horizontu klíčový rozvoj strategického investičního plánu. Vzhledem ke stávajícím projekcím pracovníků ve zdravotnictví by mělo být upřednostněno vypracování politik k řešení nedostatků v oblasti odborné přípravy, náboru a udržení pracovníků ve zdravotnictví.

               (17)Opatření k omezení volného pohybu osob přijatá v reakci na zdravotní krizi mají silný negativní dopad na trh práce a sociální podmínky. Před krizí se sociální situace pomalu zlepšovala, třebaže riziko chudoby nebo sociálního vyloučení, chudoby pracujících a příjmové nerovnosti zůstávalo vysoké a existovaly velké regionální rozdíly. Vzhledem k dopadu šíření onemocnění COVID-19 a jeho důsledkům by sociální záchranné sítě měly být posíleny tak, aby zajistily odpovídající náhradu příjmů bez ohledu na postavení v zaměstnání a mezery v přístupu k sociální ochraně. Posílení náhrady a podpory příjmů je obzvláště relevantní pro pracovníky v nestandardním poměru a osoby ve zranitelném postavení. Klíčové je rovněž poskytování služeb zaměřených na sociální začlenění a začlenění na trhu práce. Nový systém minimálního příjmu, který poskytoval v minulém roce dávky více než jednomu milionu domácností (v průměru 513 EUR), může dopady krize zmírnit. Jeho dosah na zranitelné skupiny by však mohl být vylepšen. Vláda zavedla dočasně doplňkový „nouzový příjem“ na podporu domácností, které dosud nejsou způsobilé pro minimální příjem. Osobám zaměstnaným v šedé ekonomice, zejména v odvětvích, jako je zemědělství, potravinářský průmysl a bydlení, může rovněž hrozit, že se budou potýkat s nedostatky v přístupu k sociální ochraně a podpoře příjmů. V reakci na tuto výzvu vláda nedávno uvolnila pravidla pro legalizaci postavení nehlášených pracovníků v zaměstnání a pro získání nebo prodloužení povolení k pobytu pro pracující migranty. Vyhlídky na růst rovněž ohrožují negativní demografické trendy a odliv mozků. Vedle obtížnějších podmínek na trhu práce vede v jižních regionech a venkovských oblastech k vylidňování nedostatek kvalitních služeb. Zlepšení přístupu k elektronickým službám je klíčové, zejména na pozadí omezené mobility.

               (18)Od vypuknutí krize podniká Itálie kroky ke zmírnění dopadu na zaměstnanost. Režimy zkrácených úvazků, Cassa integrazione, sehrály významnou úlohu a očekává se, že ji budou hrát i v budoucnu. Způsobilost byla rozšířena na malé podniky, mikropodniky a všechna hospodářská odvětví a zaměstnance. Pro osoby samostatně výdělečně činné byl navíc vytvořen zvláštní (dočasný) režim. Před krizí se nadále zlepšovaly podmínky na trhu práce. V roce 2019 dosáhla míra zaměstnanosti 64 %, což je historicky nejvyšší zaznamenaná míra. Stále to však bylo výrazně pod průměrem Unie. Míra nezaměstnanosti byla trvale vysoká, stejně jako jiné ukazatele stagnace trhu práce, a očekává se, že podle prognózy Komise dále vzroste na 11,8 % v roce 2020, poté klesne na 10,7 % v roce 2021. Podíl smluv na dobu určitou byl rovněž vysoký, ač od poloviny roku 2018 určují vytváření pracovních míst stálá pracovní místa. V zájmu podpory udržitelného a inkluzivního oživení má do budoucna klíčový význam začlenění neaktivních mladých lidí a žen na trhu práce. Byly podniknuty některé kroky s cílem posílit veřejné služby zaměstnanosti a lépe je integrovat se sociálními službami, vzděláváním dospělých a odborným vzděláváním. Jejich kapacita pro umístění do zaměstnání však zůstává slabá a v jednotlivých regionech se značně liší. Zapojení zaměstnavatelů zůstává též okrajové. Jelikož opatření k omezení volného pohybu osob jsou postupně rušena, mohou být podniky a pracovníci podpořeni pružným uspořádáním práce a prací na dálku. V reakci na krizi vláda přijala dočasná opatření, jejichž cílem je sladit soukromý a pracovní život, kupříkladu podporu inteligentní práce a zvláštních dovolených a poskytování poukázek na hlídání dětí. Navzdory nedávnému úsilí jsou opatření na podporu politik v oblasti rovných příležitostí a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, jakož i poskytování cenově dostupných služeb předškolního vzdělávání a péče a služeb dlouhodobé péče nadále slabá a nedostatečně integrovaná.

               (19)Stávající nouzová situace rovněž ukazuje, že je třeba zlepšit digitální vzdělávání a dovednosti, též u dospělých osob v produktivním věku, a distančního vzdělávání. Investice do vzdělávání a dovedností jsou klíčové pro podporu inteligentního oživení podporujícího začlenění a pro pokračování v zelené a digitální transformaci. V tomto ohledu jsou výsledky vzdělávání a odborné přípravy pro Itálii i nadále velkou výzvou. Existují velké regionální rozdíly v dosažení základních dovedností a míra předčasného ukončování školní docházky je značně nad průměrem Unie (13,5 % oproti 10,3 % v roce 2019), zejména u žáků narozených mimo Unii (33 %). V souvislosti s omezeními mobility hrozí, že se budou prohlubovat regionální a územní rozdíly. V této souvislosti je obzvláště důležité investovat do distančního vzdělávání, jakož i do digitální infrastruktury a dovedností pedagogů i studujících. Itálie má oproti průměru Unie rovněž nižší podíl absolventů v přírodních vědách a inženýrství a podíl osob s dosaženým terciárním vzděláním je stále velmi nízký (27,6 % v roce 2019). Italské podniky navíc oproti srovnatelným zemím investují méně do vzdělávání svých zaměstnanců v oblasti informačních a komunikačních technologií. Nízká míra účasti dospělých s nízkou kvalifikací ve vzdělávání je rovněž znepokojivá vzhledem ke klesajícímu počtu pracovních míst vyžadujících nízkou kvalifikaci. Prohlubování dovedností a rekvalifikace jsou i nadále zásadní, pokud jde o vybavení pracovníků relevantními dovednostmi pro trh práce a podporu spravedlivé transformace k digitálnějšímu a udržitelnějšímu hospodářství.

               (20)Krize posílila potřebu podporovat přístup podniků k financování. Itálie přijala několik režimů na podporu peněžního toku do podniků, též dle dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření onemocnění COVID-19
                  8
               . Účinné provádění těchto režimů, též zárukami směrovanými bankovním systémem, je klíčové pro zajištění toho, aby všechny podniky, a zejména malé a střední podniky a podniky z nejvíce zasažených odvětví a zeměpisných oblastí, jakož i inovativní podniky, měly z těchto systémů prospěch. V procesu koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Likviditu malých a středních podniků a inovativních podniků mohou rovněž podpořit přímé granty a pobídky k tržnímu financování. Inovativní podniky (často bez zajištění) mají více obtíží u přístupu k úvěru a stávající krize by situaci mohla zhoršit. Odklad daní a sociálních příspěvků státu napomohlo ke zlepšení peněžních toků podniků. Je však třeba zabránit prodlevám ve schválených platbách, ať už od správních orgánů podnikům, nebo mezi podniky, neboť ty snižují likviditu všech podniků, a zejména menších.

               (21)Na podporu hospodářského oživení bude důležité realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu zelené transformace budou obzvláště důležité pro podporu oživení a zvýšení budoucí odolnosti. Itálie je velmi zranitelná vůči extrémnímu počasí a hydrogeologickým katastrofám, včetně sucha a lesních požárů. Transformace Itálie na hospodářství neutrální z hlediska změny klimatu bude vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice po delší dobu, zejména v oblasti nové výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické infrastruktury, energetické účinnosti, mimo jiné. Investice v rámci Zelené dohody pro Evropu za účelem boje proti změně klimatu jsou uvedeny v italském národním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Mají podstatný význam pro řešení hrozby, kterou změna klimatu představuje, a zároveň hrají zásadní úlohu v hospodářském oživení a posílení odolnosti Itálie. Investice v rámci Zelené dohody pro Evropu jsou rovněž klíčové pro snížení dopadu znečištění ovzduší na lidské zdraví v italských městech, zejména v Pádské nížině. Například provádění iniciativ v oblasti udržitelné mobility, jako je obnova místních veřejných autobusů, představuje příklad řešení přetížení dopravy i znečištění ovzduší. Deficity infrastruktury v oblasti hospodaření s vodou a nakládání s odpady, zejména v jižních regionech, mají dopad na životní prostředí a zdraví se značnými náklady a výpadky příjmů pro italské hospodářství. Obecněji lze říci, že odolnost vůči změně klimatu je důležitá pro veškerou infrastrukturu, včetně zdravotnické infrastruktury. To vyžaduje adaptační strategie. Řešení problémů v oblasti životního prostředí a změny klimatu, jako jsou hydrologická rizika, udržitelná městská mobilita, energetická účinnost, oběhové hospodářství a průmyslová transformace, představují příležitost ke zvýšení produktivity a vyvarování se činností nezaměřených na udržitelnost. Investice do těchto projektů mohou zároveň přispět k tvorbě pracovních míst a udržení oživení po krizi. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Itálii mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese transformace směrem k ekonomice neutrální z hlediska změny klimatu, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi z roku 2020
                  9
               . To by Itálii umožnilo tento fond optimálně využít.

               (22)Omezení volného pohybu osob z důvodu rozšíření onemocnění COVID-19 zdůraznilo význam investic do digitalizace hospodářství a prokázalo relevantnost digitálních infrastruktur. Nízká úroveň míry digitalizace a digitální znalosti podniků v Itálii, zejména malých a středních podniků a mikropodniků, jim zabránila v nabízení v režimu elektronického obchodování a v nabízení úvazků pro práci na dálku a v poskytování a využívání digitálních nástrojů během omezení volného pohybu osob. Investice do digitalizace a dovedností soustavným a včasným prováděním cílených vnitrostátních politik mají zásadní význam pro to, aby se posílily modely elektronického obchodování a pomohlo se podnikům přizpůsobit se, jakož i pro zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti. Ukázalo se, že přístup k rychlé a spolehlivé digitální infrastruktuře je klíčový pro zajištění základních služeb ve vládě, vzdělávání, zdravotnictví a lékařství a pro monitoring a kontrolu epidemie. Itálie dále zaostává v pokrytí připojením optickými vlákny do areálů ve venkovských oblastech. Měla by být přijata konkrétní opatření, která by řešila tento odstup, jakož i dále stimulovala zavádění.

               (23)Dobře fungující výzkumný a inovační systém je výsledkem trvalé, soudržné a fakticky podložené politické podpory, investic a odpovídajícího lidského kapitálu. Současná krize jasně ukázala, že je třeba dále posílit rychlou výměnu údajů mezi výzkumnými pracovníky, včetně bezplatného přístupu k výsledkům a důkazům pro uživatele, a otevřenou vědu. Otevřená věda a spolupráce mezi vědou a podnikovou sférou mají jednoznačně zásadní význam pro to, aby se výsledky výzkumu, včetně výsledků, které jsou potřebné v oblasti očkovacích látek a terapií, dostaly na trh a vycházely přitom ze síly Itálie v odvětví lékařského průmyslu a výzkumu.

               (24)Efektivní veřejná správa má zásadní význam k zajištění toho, aby opatření přijatá za účelem řešení mimořádné situace a podpory hospodářského oživení nebyla při jejich provádění zpomalena. Vyplácení sociálních dávek, opatření v oblasti likvidity a předsunutí investic atd. nemusí být efektivní, pokud je narušují slabá místa ve veřejném sektoru. Ke slabinám patří zdlouhavá řízení, včetně řízení občanskoprávních, nízká úroveň digitalizace a slabá správní kapacita. Je třeba urychleně řešit postupy a kontroly, a to v situaci, kdy jsou veřejné zdroje výrazně navýšeny na podporu hospodářské činnosti. Digitalizace ve veřejné správě byla před krizí nerovnoměrná. Online interakce mezi orgány a širokou veřejností byla nízká. Podíl správních postupů spravovaných regiony a obcemi, které mohou být zahájeny a zcela završeny digitálně, zůstává nízký. Krize rovněž vyjevila nedostatečnou interoperabilitu veřejných digitálních služeb. Aby se usnadnila schopnost veřejné správy reagovat na situaci v podnikové sféře, je třeba zlepšit a zjednodušit odvětvové předpisy, přičemž je třeba odstranit zbývající překážky hospodářské soutěže. Efektivní soudní systém má klíčový význam pro atraktivní, investiční a podnikatelsky vstřícné hospodářství a bude mít zásadní význam pro proces oživení, též tím, že umožní efektivní záchranné a ozdravné rámce.

               (25)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení sociálně-ekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Tato doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (26)Opatření, která italská vláda přijala na podporu domácností a podniků, jsou rovněž přínosná pro zachování kapitalizace a odolnosti bankovního sektoru ve stávajícím obtížném provozním prostředí. Navzdory přijatým zmírňujícím opatřením, včetně obezřetnostní flexibility přiznané ze strany orgánů bankovního dohledu, zatěžuje rozšíření onemocnění COVID-19 rovněž po celé Unii kvalitu bankovních aktiv a očekává se, že tomu tak bude i v nadcházejících týdnech a měsících, a to i v Itálii. Dotčeno je tak úsilí o snížení úvěrů se selháním, též v důsledku zpomalení činnosti soudnictví a činností v oblasti řešení znehodnocených aktiv. V tomto ohledu je důležitým předpokladem pro zachování kvality aktiv podpora udržitelných řešení pro životaschopné vypůjčovatele postižené krizí, též zamezením právních automatičností. Zajištění přesného vykazování zhoršení kvality aktiv a přesného vykazování obezřetných úvěrových standardů může mezitím rovněž pomoci podpořit fungování sekundárního trhu s úvěry se selháním a omezit nepříznivé dopady na stávající iniciativy týkající se odstraňování úvěrů se selháním.

               (27)Účinné předcházení korupci a její postihování může hrát  při zajišťování oživení Itálie po krizi významnou úlohu. Transparentnost ve veřejném sektoru a posílené kontroly zaměřené na boj proti korupci mohou zejména zabránit pokusům pachatelů organizované trestné činnosti o infiltraci hospodářského a finančního života, o narušení postupů zadávání veřejných zakázek a obecněji o odklánění veřejných zdrojů potřebných pro investice. Současně by postupy zadávání veřejných zakázek měly být i nadále efektivní a měly by vyvažovat potřebu důsledného monitoringu s potřebou včasnosti. Stále vyvstávají obavy, pokud jde o dispoziční čas u trestních úseků odvolacích soudů, ale v Parlamentu jsou projednávány komplexní reformy za účelem zefektivnění trestních řízení. Protikorupční rámec Itálie byl nedávno posílen, ale je třeba jej dotvořit, a to i postihem zvolených veřejných činitelů v případě střetu zájmů.

               (28)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, což může přispět k udržitelné ekonomice. . Zajistí-li Itálie plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (29)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Itálie by měla jako členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny zajistit, aby její politiky byly i nadále v souladu s doporučeními eurozóny a byly koordinovány s doporučeními ostatních členských států eurozóny.

               (30)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (31)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (32)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada [národní program reforem na rok 2020 a] program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

               DOPORUČUJE Itálii v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky v chodu a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu systému zdravotnictví v oblasti zdravotnických pracovníků, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Posílit koordinaci mezi celostátními a regionálními orgány.

               2.Zajistit adekvátní náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně, zejména pro atypické pracovníky. Zmírnit dopad krize na zaměstnanost, též flexibilními úvazky a aktivní podporou zaměstnanosti. Posílit distanční vzdělávání a dovednosti, též digitální.

               3.Zajistit efektivní provádění opatření, která mají poskytnout likviditu reálné ekonomice, včetně malých a středních podniků, inovativních podniků a osob samostatně výdělečně činných, a zamezit opožděné platby. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a efektivní výrobu a využívání energie, výzkum a inovace, udržitelnou veřejnou dopravu, nakládání s odpady a hospodaření s vodou, jakož i na posílení digitální infrastruktury s cílem zajistit poskytování základních služeb.

               4.Zlepšit efektivnost soudního systému a veřejné správy.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (9)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (10)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.