				|

		52013DC0396

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Slovinsku /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí ve Slovinsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují nadměrných
schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 2. prosince 2009 Rada v
souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že ve Slovinsku existuje
nadměrný schodek, a vydala doporučení k nápravě nadměrného
schodku nejpozději do roku 2013[1]
v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
postupu při nadměrném schodku[2].
V zájmu věrohodného a udržitelného snížení schodku veřejných
financí pod hodnotu 3 % HDP bylo slovinským orgánům doporučeno, aby
v roce 2010 provedly podle plánu opatření k fiskální konsolidaci,
zajistily v období 2010–2013 průměrnou roční strukturální
korekci rozpočtu ve výši ¾ % HDP a upřesnily opatření nezbytná k
nápravě nadměrného schodku do roku 2013 v případě, že to
podmínky hospodářského cyklu dovolí, a k rychlejšímu snižování schodku,
pokud by se ukázalo, že hospodářské nebo rozpočtové podmínky jsou
lepší, než se v daném okamžiku očekávalo.
(4)       Dne 15. června 2010
Komise na základě prognózy svých útvarů z jara 2010 dospěla k
závěru, že Slovinsko přijalo účinná opatření v souladu
s doporučeními Rady ze dne 2. prosince 2009, aby snížilo schodek
veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP, a domnívala se, že
žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou proto
nutné.
(5)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise
přijmout revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, pokud
účinná opatření byla přijata a po přijetí uvedených
doporučení se projevily nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance.
Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících
zásadní negativní dopad na rozpočet se posuzuje na základě ekonomické
prognózy, která byla podkladem pro doporučení Rady.
(6)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada
povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení s
cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené době. Doporučení
musí stanovit maximální lhůtu šesti měsíců pro přijetí
účinných opatření k odstranění nadměrného schodku v
dotčeném členském státě. Rada by ve svém doporučení
k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat
dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě
prognózy, z níž doporučení vycházejí, v souladu s minimálním
ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného
salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši
orientačně nejméně 0,5 % HDP.
(7)       Na základě hloubkového
přezkumu, který Komise provedla v roce 2013, dospěla k závěru,
že se Slovinsko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou.
Udržitelná zlepšení fiskálních a makroekonomických výstupů a výstupů
trhu práce vyžadují jak pokrok při snižování makroekonomické nerovnováhy,
tak i nápravu nadměrného schodku.
(8)       Podle prognózy útvarů
Komise z podzimu 2009, která byla podkladem pro doporučení Rady podle
čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009, se očekávalo, že
slovinská ekonomika poroste v roce 2010 o 1,3 % a v roce 2011 o 2,0 %. Horizont
prognózy již léta 2012 a 2013 nezahrnoval, ale za předpokladu postupného
uzavírání velké záporné produkční mezery do roku 2015 se v letech 2012 a
2013 očekával vyšší růst než v roce 2011. Zatímco růst HDP se v
roce 2010 téměř shodoval s předpokladem podle prognózy
útvarů Komise z podzimu roku 2009, v roce 2011 nedosahoval
předpokládané výše 2,0 %. V roce 2012 upadlo slovinské hospodářství
opět do recese. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013[3] se pro rok 2013 očekává
podstatně horší vývoj oproti původním předpokladům, z nichž
vycházelo původní doporučení Rady. Celkově se v
případě HDP ukázalo, že dosahuje výrazně nižších hodnot oproti
předpokladům vycházejícím z prognózy útvarů Komise z podzimu roku
2009. To oproti původním očekáváním z doby vydání doporučení
Rady negativně ovlivňuje příjmovou a výdajovou stranu.
(9)       Slovinsko zaznamenává
v důsledku celosvětové hospodářské a finanční krize a
vnitrostátní nerovnováhy pokles HDP, jenž je oproti celé eurozóně mnohem
strmější. Reálný pokles HDP o 7,8 % v roce 2009 byl
zapříčiněn zejména vývojem tvorby hrubého fixního kapitálu.
Oživení tažené vývozem, které se ve Slovinsku projevilo v roce 2010 a
2011, kdy reálný HDP rostl o 1,2 % a 0,6 %, bylo vzhledem k nedostatečné
domácí poptávce velmi mírné. V roce 2012 se slovinské hospodářství
ocitlo ve dvojitém propadu se záporným růstem reálného HDP na úrovni –2,3
%. Kladný příspěvek k růstu představovaný čistou
vnější poptávkou plynul z robustního nárůstu vývozu na trhy mimo EU a
ze strmého propadu dovozu v důsledku slabé domácí poptávky.
(10)     Útvary Komise aktualizovaly
svou prognózu z jara 2013 o další pokles reálného HDP o 2,0 % v roce
2013 vzhledem ke klesající zaměstnanosti, negativnímu růstu reálných
mezd a pokračujícímu poklesu investic. Předpokládá se pokrok, pokud
jde o odstraňování páky nefinančních ústavů a ozdravení
odvětví bankovnictví, avšak to ještě nebude stačit
k rozběhu nového investičního cyklu. Předpokládá se, že
spotřeba domácností a investice zůstanou i nadále hlavní brzdou
růstu. U pozitivního příspěvku růstu vyplývajícího
z čisté zahraniční poptávky se předpokládá, že dojde k jeho
mírnému poklesu. Předpokládané pokračování recese s růstem
HDP v roce 2014 ve výši –0,1 % je způsobeno průtahy
v řešení krize bankovnictví a restrukturalizaci značně zadluženého
podnikového sektoru. V roce 2015 se očekává růst reálného HDP ve
výši 1,3 %, který bude postupně tažen zesilující domácí poptávkou
v důsledku ozdravení bankovního sektoru, pokroku ve snižování
páky u podniků a zvýšení důvěry spotřebitelů.
(11)     Schodek veřejných financí
se v roce 2009 v důsledku silné vnitřní dynamiky
výdajů zejména v oblasti výdajů na úroky a sociální transfery
vyšplhal na 6,2 % HDP. Povětšinou dílčí konsolidační opatření
z roku 2010 se zaměřila zejména na nižší růst mzdových
výdajů ve veřejném sektoru a sociální transfery. Indexace sazeb
sociálních dávek, včetně důchodů a mezd ve veřejném
sektoru byla v roce 2010 snížena o jednu polovinu a některé mzdové
příspěvky byly odstraněny. Na příjmové straně byly
zvýšeny spotřební daně u alkoholu, tabákových výrobků a
ropných produktů. Tato opatření přijatá před
doporučeními Rady k postupu při nadměrném schodku přispěla
k mírnému snížení celkového schodku v roce 2010 na 5,9 % HDP.
(12)     V rozpočtu na rok
2011 došlo k prodloužení konsolidačních opatření z roku
2010 vztahujících se na výdajovou stranu o další rok a k jejich posílení.
Na příjmové straně došlo k dalšímu zvýšení sazeb spotřebních
daní z tabákových výrobků. Celkový schodek však v roce 2011
vyskočil na 6,4 % HDP, přičemž operace kapitálové podpory ve
prospěch ztrátových státem vlastněných podniků a jednorázová
vyrovnání přispěla ke schodku v objemu 1,4 % HDP.
(13)     V oznámení o nadměrném
schodku z března 2013 byl uveden schodek veřejných financí pro rok
2012 ve výši 4,0 % HDP, což potvrdila i Komise (Eurostat). K tomuto obratu
došlo v důsledku další rekapitalizace největší z bank ve výši 0,2 %
HDP z června roku 2012, která byla provedena coby jednorázová. Vláda
zásadně omezila běžné výdaje škrty v oblasti mezd veřejného
sektoru a sociálních transferů. Většina z konsolidačních
opatření má však opět jen dočasnou platnost. Kromě toho se
opět snížily veřejné investice, což vedlo k poklesu dosahujícímu 45 %
reálných hodnot od roku 2009. Kapitálové podpory, včetně
jednorázových, určené veřejným podnikům se oproti roku 2011
výrazně snížily. Na příjmové straně vláda snížila sazbu
daně z příjmu právnických osob a zavedla širší úlevy v oblasti
investic a výzkumu a vývoje.
(14)     Podle aktualizované prognózy
útvarů Komise z jara 2013 se předpokládá pro rok 2013 schodek
veřejných financí ve výši 5,5 % HDP. Bez dvou jednorázových konverzí
hybridních dluhově-kapitálových nástrojů do kapitálu dvou
největších bank, jež dosahují 1,2 % HDP, by však předpokládaný
schodek pro rok 2013 dosahoval 4,3 % HDP. Předpokládaný schodek ve výši
5,5 % HDP odpovídá vnitrostátnímu cíli rozpočtového schodku pro rok 2013,
jenž je podle aktualizovaného programu stability stanoven ve výši 7,9 %, v němž
je zahrnuta rekapitalizace bank ve výši 3,7 % HDP. Očekává se, že
v roce 2013 budou veřejné finance těžit z dopadů
celoročních účinků úsporných opatření stanovených zákonem o
vyrovnaném veřejném rozpočtu, jenž vstoupil v platnost v červnu
2012, a z nově schválených opatření posilujících příjmy
z rozpočtu na rok 2013. Předpokládá se, že zhoršující stav na
trhu práce vyústí v pokles příspěvků na sociální
zabezpečení. Oproti tomu se předpokládá, že opět dojde ke
zvýšení objemu sociálních transferů v důsledku stále vysokého počtu
osob, jež na konci roku 2012 a na počátku roku 2013 odešly do
důchodu.
(15)     Podle aktualizované prognózy
útvarů Komise z jara 2013 se očekává pro rok 2014 schodek
veřejných financí ve výši 4,9 % HDP za předpokladu
nezměněného politického přístupu. Rozpočet na rok 2014
nezahrnuje s výjimkou poklesu sazby daně příjmů právnických
osob na 16 % a důrazné stabilizace mzdových výdajů veřejného
sektoru na úrovni z roku 2013 žádná nová diskreční opatření. Na
výdajové straně se předpokládá, že i nadále v důsledku
vyššího dluhu, rostoucího počtu starobních důchodů a indexace
důchodů porostou výdaje na úroky a sociální transfery. Za
předpokladu zachování stávající politiky se na rok 2015 předpokládá
schodech ve výši 5,5 % HDP. Prognóza zahrnuje další navýšení výdajů na
úroky, zvýšení výdajů na veřejný sektor, k němuž dojde po
ukončení uplatňování dočasných opatření snižujících mzdy
zaměstnanců ve veřejném sektoru, a závěrečnou fázi
postupného snižování sazby daní z příjmů právnických osob o
jeden procentní bod na 15 %.
(16)     S vyloučením
dodatečných fiskálních zdrojů na posílení bank se zdají být rizika
pro projekci schodku vyvážená. Možný příznivější vývoj oproti
projekci vyplývá z nových úsporných opatření obsažených v dodatečném
rozpočtu na rok 2013, zatímco riziko horšího vývoje pramení z
nedostatečného naplňování rozpočtu a soudního rozhodnutí, proti
němuž podala vláda opravný prostředek, podle něhož se ukládá
vyplatit zaměstnancům veřejného sektoru navýšení mzdy, jež bylo
v roce 2010 odloženo.
(17)     Podle prognózy útvarů
Komise z jara 2013 se odhaduje nominální hodnota průměrného
ročního fiskálního úsilí vynaloženého v období 2010–2013 na výši 0,5 %
HDP. Konsolidace byla přesunuta na konec období, tj. na roky 2012 a 2013.
Po korekci z důvodu dopadů změn potenciálního růstu
výkonnosti mezi aktuální prognózou a prognózou, z níž vycházela doporučení
Rady z 2. prosince 2009, a z důvodu dopadu vývoje příjmů ve
srovnání s předpokládaným vývojem odvozeným z obvyklé elasticity, se
předpokládá, že výše průměrného ročního
očištěného strukturálního úsilí v období 2010–2013 bude činit
1,1 % HDP. To přesahuje doporučené průměrné roční fiskální
úsilí ve výši ¾ % HDP.
(18)     Předpokládaný celkový
objem dalších konsolidačních opatření, jež jsou uplatňována
slovinskými orgány v reakci na doporučení Rady v rámci EDP
v období 2010–2013, by měl podle přístupu zdola nahoru činit
přibližně 6¾ % HDP. Tento předpoklad nezahrnuje
konsolidační opatření dosahující přibližně 0,8 % HDP
z rozpočtu na rok 2010, jež již byla zahrnuta prognóze útvarů
Komise z podzimu roku 2009. Opatření dosahující přibližně 5
% HDP obsahují zejména snížení indexačních režimů a snižování mezd ve
veřejném sektoru a výše sociálních příspěvků, jakož i
zvýšení nepřímých daní. Slovinské orgány dále v období 2010–2012
značně snížily veřejné investice, a to o přibližně 1¾
% HDP.
(19)     Slovinsko je vystaveno
strmě narůstajícímu veřejnému dluhu v důsledku trvale
velkých primárních schodků a v menší míře i vnitřní dynamiky
dluhu a zvýšení úrokových plateb. Z nízkých 22 % HDP v roce 2008 narostl dluh
na 54 % HDP v roce 2012. Podle aktualizované prognózy útvarů Komise z jara
roku 2013 se očekává, že dluh se v roce 2013 zvýší na 61 % HDP, čímž
překročí referenční prahovou hodnotu stanovenou Smlouvou. Za
předpokladu zachování stávající politiky se na rok 2015 očekává další
nárůst dluhu na 69 % HDP. V těchto projekcích nejsou zahrnuty státní
záruky ve výši až 11 % HDP za převody aktiv ve prospěch
Společnosti pro správu kapitálu bank a hotovost až do výše 3 % HDP
vyhrazená podle zákona o stabilitě bankovnictví pro účely
rekapitalizace.
(20)     Slovinsko bylo zasaženo
neočekávaným nepříznivým hospodářským vývojem. Hospodářství
je ve dvojitém propadu v rámci recese, jež bude podle
předpokladů trvat do roku 2014. Negativním způsobem byla
ovlivněna zaměstnanost, nezaměstnanost prudce narostla a
růst reálných mezd je záporný. Slovinsko se rovněž potýká s nadměrnou
makroekonomickou nerovnováhou, jež závažně ohrožuje investice.
Pokračuje tudíž pokles domácí poptávky. To oproti původním
očekáváním z doby vydání doporučení Rady negativně
ovlivňuje příjmovou i výdajovou stranu. Vzhledem k tomu je
v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu nová
lhůta pro nápravu nadměrného schodku ve Slovinsku do roku 2015
přiměřená.
(21)     Udělení dalších dvou let
k nápravě nadměrného schodku by bylo v souladu se
střednědobými cíli celkových schodků ve výši 4,9 % HDP pro rok
2013 (3,7 % HDP bez jednorázových výdajů na
rekapitalizaci dvou největších bank ve výši 1,2 % HDP), 3,3 % HDP
pro rok 2014 a 2,5 % HDP na rok 2015. Předpokládané zlepšení strukturálního
rozpočtového salda vyplývající z těchto cílů činí 0,7 % HDP
v roce 2013, 0,5 % HDP v roce 2014 a 0,5 % HDP v roce 2015, přičemž
dvě poslední hodnoty odpovídají minimálnímu zlepšení, jež je vyžadováno
podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7.
července 1997. Celkem by měly za účelem dosažení výše uvedených
strukturálních cílů slovinské orgány provést vedle opatření, jež jsou
již zahrnuta v základním scénáři, další konsolidační opatření ve
výši 1 % HDP v roce 2013, 1 ½ % HDP v roce 2014 a 1 ½ % HDP v roce 2015. Tyto
cíle zohledňují potřebu vyrovnat negativní dopady druhého kola
fiskální konsolidace veřejných financí v podobě jejích dopadů na
růst DPH.
(22)     Zpráva Evropské komise o
fiskální udržitelnosti z roku 2012 ukazuje na to, že Slovinsko je ve
střednědobém a dlouhodobém horizontu vystaveno vysokému riziku udržitelnosti.
Zpráva o stárnutí obyvatel z roku 2012 ukazuje předpokládaný vysoký
nárůst celkových veřejných výdajů souvisejících se stárnutím
obyvatel v letech 2010–2060. Vzhledem k tomu se jeví, že je nezbytné dále
ošetřit rostoucí výdaje související se stárnutím obyvatel úpravou všech
příslušných parametrů důchodového systému a systému sociálního
zabezpečení, což v dlouhodobém horizontu přispěje k dosažení
udržitelnosti veřejných financí.
(23)     Slovinsko splňuje
podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného
schodku veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
1)           Slovinsko by mělo současný
nadměrný schodek odstranit do roku 2015.
2)           Slovinsko by mělo podle
aktualizované prognózy útvarů Komise z roku 2013 dosáhnout cíle
celkového schodku veřejných financí ve výši 4,9 % HDP v roce 2013 (3,7 %
HDP bez jednorázového výdaje na rekapitalizaci dvou největších bank ve
výši 1,2 % HDP), 3,3 % HDP v roce 2014 a 2,5 % HDP v roce 2015, což je v
souladu s ročním zlepšením strukturálního salda ve výši 0,7 % HDP v roce
2013, 0,5 % HDP v roce 2014 a 0,5 % HDP v roce 2015, aby se do roku 2015 snížil
celkový schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP.
3)           Slovinsko by mělo
důrazně uplatnit již přijatá opatření usilující zejména o
zvýšení příjmů z nepřímých daní a snížení výdajů na
mzdy ve veřejném sektoru a na sociální transfery a zároveň by
mělo být připraveno na jejich doplnění o další opatření,
pokud by bylo oproti předpokladům dosaženo nižších výnosů
či pokud by bylo jakékoli opatření zrušeno na základě rozhodnutí
soudů.
4)           Slovinsko by mělo kromě
toho vedle opatření, jež jsou již zahrnuta do aktualizované prognózy
útvarů Komise z jara roku 2013, vymezit, přijmout a uplatnit
nová opatření strukturální konsolidace, která jsou nezbytná
k odstranění nadměrného schodku do roku 2015.
5)           Rada stanoví lhůtu [do 1.
října 2013], aby Slovinsko přijalo účinná opatření, a v
souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97
podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou plánuje za
účelem dosažení cílů.
Slovinské orgány by měly dále i) urychlit
snížení celkového schodku v roce 2014 a 2015, jestliže se hospodářská
nebo rozpočtová situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti
předpokládá; ii) vymezit, přijmout a uplatnit opatření
strukturální konsolidace, jež postupně sníží stávající podíl výdajů
ve vztahu k HDP, zajistí trvalé zlepšení strukturálního salda veřejných
financí, podpoří růstový potenciál hospodářství tím, že se
vyvarují dalších škrtů v oblasti veřejných investic a postupně
budou snižovat podíl zadlužení. V zájmu zajištění úspěchu strategie
fiskální konsolidace bude rovněž nezbytné podpořit fiskální
konsolidaci komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními
Rady určenými Slovinsku v souvislosti s evropským semestrem a postupem
při makroekonomické nerovnováze.
Kromě zprávy uvedené v doporučení
č. 5 podají slovinské orgány zprávu o pokroku, jehož bylo dosaženo
při provádění těchto doporučení, a to alespoň každých
[šest měsíců], jakož i ve zvláštní kapitole programů stability,
a to až do úplného odstranění nadměrného schodku.
Toto doporučení je určeno Republice
Slovinsko.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Veškeré dokumenty týkající se postupu při
nadměrném schodku v případě Slovinska lze nalézt na adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm
[2]               Úř. věst. L 209,
2.8.1997, s. 6.
[3]               Tato prognóza vychází z prognózy útvarů Komise
z jara roku 2013, u níž se horizont prodloužil do roku 2015. Kromě
toho jsou v aktualizaci zahrnuty dvě emise dluhopisů, které byly
vydány na trhu USA dne 2. května 2013 a ovlivňují úročení
výdajů, schodek a dluh.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne  1. února 2006  — Radě Evropské unie o externích auditorech Oesterreichische Nationalbank (ECB/2006/1)

text:
               10.2.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 34/30

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 1. února 2006
   Radě Evropské unie o externích auditorech Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2006/1)
   (2006/C 34/08)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle čl. 37 odst. 1 spolkového zákona o Oesterreichische Nationalbank volí valná hromada Oesterreichische Nationalbank (OeNB) každoročně dva auditory a dva náhradní auditory. Náhradní auditoři budou pověřeni provést audit pouze tehdy, pokud audit nemohou provést auditoři.

               (3)

               Mandát stávajících externích auditorů OeNB nemůže být po provedení auditu za účetní rok 2005 na další funkční období obnoven. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2006.

               (4)

               OeNB vybrala společnosti KPMG Alpen-Treuhand GmbH, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH a BDO Auxilia Treuhand GmbH jako své nové externí auditory v souladu s právní úpravou Společenství a rakouskou právní úpravou veřejných zakázek a ECB má za to, že tito auditoři splňují nezbytné požadavky pro jmenování.

               (5)

               Mandát externích auditorů může být každoročně obnoven, přičemž nepřesáhne období celkem pěti let,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Doporučuje se, aby společnosti KPMG Alpen-Treuhand GmbH a TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH byly společně jmenovány jako externí auditoři OeNB pro účetní rok 2006.

               2.

               Doporučuje se, aby společnosti Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH a BDO Auxilia Treuhand GmbH byly společně jmenovány jako náhradní auditoři OeNB pro účetní rok 2006.

               3.

               Tento mandát může být každoročně obnoven, přičemž nepřesáhne období celkem pěti let a skončí nejpozději účetním rokem 2010.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. února 2006.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52013DC0379

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro /* COM/2013/0379 final */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
o provádění hlavních směrů
hospodářských politik členských států, jejichž měnou je
euro
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července
1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými
politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst.
2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. prosince 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Euroskupina má zvláštní
odpovědnost za správu ekonomických záležitostí v eurozóně.
Hospodářská krize jasně ukázala úzké vnitřní vztahy v eurozóně
a podtrhla potřebu jak soudržné celkové orientace politik, která by
odrážela tyto úzké vnitřní vztahy mezi zeměmi, jejichž měnou je
euro, tak účinných opatření pro koordinaci politik, díky kterým bude
možno urychleně reagovat na změny hospodářského prostředí.
(2)       Členské státy, jejichž
měnou je euro, se dne 2. března 2012 podpisem Smlouvy o
stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii
zavázaly, že provedou řadu dalších rozsáhlých politických reforem a budou
koordinovat své politiky. Vstupem balíčku dvou nařízení[5] v platnost v roce
2013 se dále prohloubí koordinace rozpočtové a hospodářské
politiky v eurozóně.
(3)       Pokračují práce
na dalším prohloubení hospodářské a měnové unie. Dne 28.
listopadu 2012 předložila Komise sdělení o Návrhu prohloubené a
skutečné hospodářské a měnové unie[6]. Tento návrh
specifikoval důvody a cíle skutečné hospodářské a měnové
unie (HMU), jakož i nástroje a opatření vedoucí k dosažení těchto
cílů. Cílem tohoto návrhu bylo zahájit diskuzi na evropské úrovni. Dne 12.
září 2012 předložila Komise plán ustavení bankovní unie[7]. Spolu s ním předložila i
návrh dvou nařízení nutných k ustavení jednotného mechanismu dohledu[8]. Dne 5. prosince 2012
vydal předseda Evropské rady zprávu vypracovanou v úzké spolupráci s
předsedou Komise, předsedou Euroskupiny a prezidentem Evropské
centrální banky, která obsahovala konkrétní harmonogram vytvoření
skutečné hospodářské a měnové unie. Tato zpráva byla
rozčleněna na oblasti integrovaného rámce finanční,
rozpočtové a hospodářské politiky a demokratické legitimity a
odpovědnosti. Dne 14. prosince 2012 rozhodli hlavy států a
předsedové vlád o krocích v rámci plánu na dokončení HMU, jelikož si
jsou vědomi vzájemné provázanosti jednotlivých ekonomik členů
eurozóny a výhod, které jim i celé Evropské unii může přinést
stabilita v eurozóně.
(4)       Evropský parlament byl do
evropského semestru řádně zapojen a své stanovisko k prohloubení
hospodářské a měnové unie vyjádřil v usnesení ze dne 20.
listopadu 2012 „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové
unii“[9].
(5)       Krizové řízení v
eurozóně se vyznačovalo pevným odhodláním. Závazek všech
členských států a orgánů EU zachovat integritu eurozóny byl
zcela nezpochybnitelný. Nicméně, efektivitu správy eurozóny, jakož i
krizové řízení ze strany Euroskupiny je třeba dále zlepšovat tak, aby
plně zajišťovaly efektivní koordinaci na úrovni eurozóny. Posílená
koordinace je rovněž třeba k dosažení soudržné celkové orientace
politik v eurozóně a k zajištění provádění nezbytných
politických opatření. Dosažení těchto cílů posílí
důvěru občanů a trhů a přispěje tak k
obnově hospodářského růstu a finanční stability v
eurozóně.
(6)       Provedení balíčku dvou
nařízení dále posílí rozpočtový dohled v eurozóně.
Přisuzuje Euroskupině roli v diskuzi o návrzích
rozpočtů jednotlivých členských států, jakož i o
rozpočtových výhledech pro eurozónu jako celek za účelem
zajištění celkové orientace fiskální politiky. Tyto diskuze probíhají
na základě stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů
členských států eurozóny a hodnocení Komise týkajícího se
návrhů rozpočtových plánů a jejich vzájemného působení
za celou eurozónu. Pro fiskální konsolidaci v rámci eurozóny je hlavní
výzvou průběžné snižování poměru dluhu k HDP. Toho je možné
dosáhnout prováděním politik diferencované prorůstové fiskální
konsolidace se současným zvyšováním růstového potenciálu eurozóny.
Nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu stanoví
rozpočtovou korekci ve strukturálním vyjádření se
zohledněním rozdílů mezi jednotlivými zeměmi, pokud jde o
krátkodobá a střednědobá rizika pro udržitelnost,
a umožňuje nechat při korekci působit automatické
stabilizátory. Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu
předpokládá plynulou korekci směrem ke střednědobým cílům,
s referenční hodnotou ročního strukturálního zlepšení ve výši
0,5 % HDP. Tato hodnota může být přizpůsobena zvláštním
podmínkám země podle cyklických podmínek a rizika udržitelnosti
zadlužení. Věrohodnost fiskální politiky ve střednědobém
horizontu by byla posílena, pokud by skladba veřejných výdajů
a příjmů lépe odrážela dopad jednotlivých výdajů
a zdrojů příjmů na růst. Navíc růstový potenciál
hospodářství lze zvýšit dalšími strukturálními reformami
a využíváním veškerých možností rozpočtu k podpoře
veřejných investic v eurozóně, s využitím rámce poskytovaného
Paktem o stabilitě a růstu.
(8)       Většina ukazatelů
rizik týkajících se finančních trhů EU, jakož i tržní nálady se
oproti roku 2012 zlepšily, jelikož intenzita sebenaplňujících a
zničujících spirál důvěry se zmírnila. Přetrvává však i nadále
značná roztříštěnost trhu. Zlepšené podmínky financování pro
banky se ještě musí projevit růstem úvěrů pro reálnou
ekonomiku a současně přetrvávají významné rozdíly mezi
jednotlivými členskými státy, pokud jde o úvěrovou činnost
bank a náklady financování soukromého sektoru. Hlavním úkolem
v současné situaci je usnadnění plynulého snižování zadluženosti
bankovního a soukromého nefinančního sektoru a zároveň
udržení toku nových úvěrů do reálné ekonomiky pro výrobní
účely, zejména do malých a středních podniků.
(9)       Další nápravy bankovních rozvah a postupné zvyšování kapitálových
rezerv, tam kde je to potřebné, by přispěly k ozdravení
úvěrových kanálů. V této
souvislosti přezkumy kvality aktiv a zátěžové testy
prováděné jednotným mechanismem dohledu a Evropským orgánem pro bankovnictví
zajistí transparentnost bankovních rozvah, pomohou určit
přetrvávající slabá místa, a tak posílí důvěru v toto
odvětví jako celek. Riziko další
fragmentace finančních trhů a finančních otřesů
ukazuje, jaký význam pro eurozónu má rychlý pokrok ve vytváření
bankovní unie a vyloučení ad hoc přístupů
k řešení problémů v bankovním sektoru.
(10)     Strukturální reformy jsou
zapotřebí v celé eurozóně pro zlepšení fungování trhů zboží
a práce a s tím související podpoření konkurenceschopnosti, posílení
probíhajícího procesu přizpůsobování a zaručení udržitelné
realokace zdrojů. Strukturální reformy
mají navíc zásadní roli, neboť přispívají k obnovení rovnováhy
a snižování zadluženosti. V zemích vykazujících schodky zvýší
nárůst konkurenceschopnosti kladný čistý vývoz, který napomáhá
vyvážit strukturu růstu směrem k produktivnějším vývozním
odvětvím méně náročným na pracovní sílu, a zároveň podporuje
hospodářské oživení a snižování zadluženosti. Současně
v zemích se přebytkem běžného účtu by mohly reformy
směřující ke zlepšení konkurenceschopnosti přispět
k přerozdělení zdrojů a podpořit investice
do nevývozních odvětví. To by posílilo roli domácí poptávky
ve skladbě růstu a přizpůsobování v eurozóně by
tak bylo rovnoměrnější. Krize měla zároveň ve státech
eurozóny z velké míry asymetrické dopady na zaměstnanost, když
nejvíce zasaženy byly země s největším poklesem domácí poptávky
spojeným se zhoršením běžných účtů. Při neexistenci
účinné a rychlé absorpce cyklické nezaměstnanosti se mohou
projevit účinky hystereze, kdy se nezaměstnanost stane trvalou
a méně citlivou na mzdovou dynamiku. Strukturální reformy
na trhu práce jsou proto i nadále obzvláště důležité pro
snižování rizik pro sociální soudržnost a budoucí růstový potenciál v
eurozóně. Podpisem Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v
hospodářské a měnové unii dne 2. března 2012 se členské
státy eurozóny zavázaly, že budou ex ante koordinovat své národní
plány hlavních hospodářských reforem. Dopad opatření, která již byla
přijata, by měl být sledován Euroskupinou, s cílem podpořit
další opatření, pokud to bude nezbytné, a zvýšit ambice reforem
v souladu s konkrétními doporučeními pro jednotlivé země.
DOPORUČUJE, aniž jsou dotčeny
pravomoci Rady, pokud jde o koordinaci hospodářských politik
členských států, aby členské státy eurozóny, jednotlivě i
společně, především však v rámci koordinace hospodářské
politiky v rámci Euroskupiny, v období 2013-2014 přijaly opatření s
cílem:
1.           Podniknout společné
kroky v rámci Euroskupiny k zajištění jednotného politického
přístupu v celé eurozóně a přijetí nezbytných politických
rozhodnutí, která jsou zapotřebí k zajištění řádného fungování
eurozóny. Umožnit, aby Euroskupina hrála ústřední roli v posíleném
kontrolním rámci použitelném pro členské státy eurozóny s cílem
koordinovat a sledovat reformy na vnitrostátní úrovni
i na úrovni eurozóny, které jsou nezbytné pro vytvoření stabilní
a silné eurozóny, a zvýšit soudržnost politik.
2.           Zajistit, aby Euroskupina
monitorovala a koordinovala fiskální politiky členských států
eurozóny a implicitní celkovou fiskální politiku v eurozóně jako
takové, a tak se postarala o prorůstovou a diferencovanou fiskální
politiku. Za tímto účelem by Euroskupina měla projednat stanoviska
Komise k návrhům rozpočtových plánů členských států
eurozóny a rozpočtovou situaci a vyhlídky eurozóny jako celku
na základě celkového posouzení návrhů rozpočtových
plánů a jejich vzájemné interakce, jež provádí Komise. Koordinace
přispěje k zajištění toho, že tempo fiskální
konsolidace bude odstupňované podle fiskální a hospodářské
situace členských států eurozóny, přičemž rozpočtová korekce
bude vyjádřena strukturálně, což umožní volné působení automatických
stabilizátorů v průběhu korekce, a dále k tomu, že fiskální
konsolidace bude za účelem posílení věrohodnosti fiskální politiky
ve střednědobém horizontu podpořena celkově
efektivním a prorůstovým výdajovým a příjmovým mixem
a vhodnými strukturálními reformami, které zvýší růstový potenciál.
3.           Posoudit v rámci
Euroskupiny příčiny rozdílů v úrokových sazbách
úvěrů zejména pro malé a střední podniky
v jednotlivých členských státech eurozóny. Prozkoumat důsledky
fragmentace finančních trhů v eurozóně a doporučit
způsoby, jak ji překonat.
4.           Vycházet z rekapitalizace
a restrukturalizace v minulých letech, podpořit pokračující
nápravu bankovních rozvah jako prostředek k odstranění
fragmentace jednotného trhu a zlepšit tok úvěrů do reálné
ekonomiky, zejména do malých a středních podniků. Za tímto
účelem: a) zajistit, aby posouzení bankovních rozvah a zátěžové
testy, které mají být provedeny jednotným mechanismem dohledu ve spolupráci s
Evropským orgánem pro bankovnictví, byly dokončeny podle schváleného harmonogramu;
b) zajistit rovné podmínky při uplatňování požadavků
na sdílení nákladů rekapitalizace bank; c) před posouzením
bankovních rozvah a zátěžovými testy zavést věrohodné fiskální
pojistky pro případnou rekapitalizaci bank; d) odstranit pobídky bank v
oblasti dohledu směřující k vyrovnání aktiv a závazků v
rámci dané země, a e) urychlit nezbytné kroky k vytvoření
bankovní unie, zahrnující jednotný mechanismus dohledu, jednotný mechanismus
pro restrukturalizaci, možnost restrukturalizace prostřednictvím
soukromých věřitelů, společný fond pro řešení krizí
a společné fiskální pojistky včetně možnosti přímé
rekapitalizace finančních institucí.
5.           Ex
ante koordinovat plány hlavních hospodářských reforem členských
států, jejichž měnou je euro. Sledovat provádění
strukturálních reforem, především na trzích práce a zboží,
a posoudit jejich dopad na eurozónu, s přihlédnutím
k doporučením Rady pro jednotlivé členské státy eurozóny.
Podporovat další ozdravení v eurozóně při zajištění jeho
vyvážené a strukturální povahy, a to důsledným monitorováním reforem
řešících narušení chování souvisejícího s úsporami a investicemi
v členských státech se schodky i přebytky běžného
účtu. Učinit kroky nezbytné k účinnému provedení postupu
při makroekonomické nerovnováze, zejména prostřednictvím hodnocení
pokroku v reformních závazcích v členských státech, které se
potýkají s nadměrnou nerovnováhou, a při provádění
reforem v členských státech potýkajících s nerovnováhami, které
vyžadují rozhodná opatření k omezení negativních dopadů
na zbytek eurozóny.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013) 0052 a P7_TA(2013) 0053.
[5]               COM(2011) 821 final a COM(2011) 819 final.
[6]               COM(2012) 777 final.
[7]               COM(2012) 510 final.
[8]               COM(2012) 511 final a COM(2012) 512 final.
[9]               Usnesení ze dne 20. listopadu 2012 „Směrem
ke skutečné hospodářské a měnové unii“, viz
P7_TA(2012) 0430.


title: 2005/207/ES: Doporučení Rady ze dne 8. března 2005 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
               15.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 68/40

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. března 2005
   o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
   (2005/207/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 112 odst. 2 písm. b) a čl. 122 odst. 4 této smlouvy, jakož i na články 11.2 a 43.3 Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Funkční období Tommase PADOA-SCHIOPPY skončí dne 31. května 2005. Je proto třeba přistoupit ke jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky,
   DOPORUČUJE:
   jmenovat Lorenza BINI SMAGHIHO členem Výkonné rady Evropské centrální banky na dobu osmi let s účinkem ode dne 1. června 2005.
   Toto doporučení podléhá rozhodnutí hlav států nebo vlád členských států, jejichž měnou je euro, a to po konzultaci s Evropským parlamentem a s Radou guvernérů Evropské centrální banky.
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 8. března 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            předseda


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 8. září 2017 Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska (ECB/2017/27)

text:
               19.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 310/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 8. září 2017
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska
   (ECB/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Národní banky Slovenska, společnosti Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., skončil po provedení auditu za účetní rok 2016. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2017.

               (3)

               Národní banka Slovenska vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2017 až 2020 společnost Deloitte Audit s.r.o. s možností prodloužení mandátu na účetní roky 2021 až 2023,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Deloitte Audit s.r.o. byla jmenována externím auditorem Národní banky Slovenska pro účetní roky 2017 až 2020 s možností prodloužení mandátu na účetní roky 2021 až 2023.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 8. září 2017.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení Evropské Centrální Banky ze dne 1. července 2010 Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska (ECB/2010/6)

text:
               8.7.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 184/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 1. července 2010
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska
   (ECB/2010/6)
   2010/C 184/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Národní banky Slovenska skončil po provedení auditu za účetní rok 2009. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2010.

               (3)

               Národná banka Slovenska vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2010 až 2014 společnost Ernst & Young Slovakia, spol. s r. o.,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young Slovakia, spol. s r. o. byla jmenována externím auditorem Národní banky Slovenska pro účetní roky 2010 až 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. července 2010.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku /* COM/2014/0435 final */

			   	Doporučení
pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o
existenci nadměrného schodku v Rakousku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/282/EU
ze dne 2. prosince 2009 bylo na základě doporučení Komise rozhodnuto,
že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl
plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž
překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve
Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009
dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 %
HDP podle Smlouvy[1].
(2)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[2] a na základě
doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku
doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek
odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno.
(3)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat
údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další
související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o
použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného
ke Smlouvě o založení Evropského společenství[3].
(4)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno
pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek
nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP[4].
(5)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu letošního
roku, podle programu stability na rok 2014 a podle prognózy Komise z
letošního jara jsou oprávněné následující závěry:
–
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP
v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil pod úroveň
referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou již v roce 2011.
Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku
souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na
rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP)
byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné
dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší
míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů
na všech úrovních vládních institucí a příznivějších
hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů,
než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních
orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí nadále
pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní
rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by
mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP
v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné
zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však
nenaplnila a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 %
HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben
neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž
patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem
představoval téměř 0,6 % HDP.
–
Program stability na období 2014–2018, přijatý
rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných
financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles
na 1,4 % HDP v roce 2015. Letošní jarní prognóza Komise
očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce
2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční
hodnotou 3 % HDP. Kromě toho vláda v rámci nařízení (EU)
č. 473/2013 oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila
soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení
příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a
mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu
korekce směrem k dosažení střednědobého cíle.
–
Zvýšení schodku veřejných financí v roce
2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu pro likvidaci
znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných
poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního
subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami
EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou
injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014
poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude
záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který
se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby
Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné
hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno
s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze
považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace
bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní
nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně
však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením,
jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy Komise a jež by měla
vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek
v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
–
Strukturální saldo, tj. cyklicky
očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových
a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013
zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP
ročně, což víceméně odpovídá doporučením Rady. Podle jarní
prognózy Komise a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu
rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných
opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního
salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je
třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti
začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem
k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což
naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření,
aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu
s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení
od požadovaného postupu korekce.
–
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009
a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný
dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především
v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související
s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na
likvidační subjekt.
(6)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o
stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem
směřovat k dosažení svého střednědobého cíle,
včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit
dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu
v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení
a vyjasnění postupu při nadměrném schodku.
(7)       V souladu s čl. 126
odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku
zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném
členském státě napraven.
(8)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto
mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že
nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Schodek veřejných financí a veřejný dluh za
rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
[2]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[4]               V souladu s dokumentem „Technické podmínky
provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu
a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze
dne 3. září 2012. Viz:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/102

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2014
   2014/C 247/20
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Na Portugalsko se do 17. května 2014 v souladu s čl. 1 odst. 2 prováděcího rozhodnutí Rady 2011/344/EU (3) vztahoval makroekonomický ozdravný program, na jehož základě byla finanční pomoc dostupná po dobu tří let. Dne 23. dubna 2014 Rada rozhodla (4) prodloužit dostupnost uvedené finanční pomoci o šest týdnů, aby umožnila komplexní a důkladné posouzení dodržení podmínek programu a řádné vyplacení poslední tranše půjčky. Portugalsko bylo proto v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 (5) po dobu trvání uvedeného programu osvobozeno od sledování a posuzování evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. Portugalsko by po vystoupení z programu mělo být opětovně plně zapojeno do rámce evropského semestru.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (6) přijala zprávu mechanismu varování.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Podle nařízení (EU) č. 472/2013 bylo Portugalsko po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu vyňato z povinnosti předkládat svůj národní program reforem a svůj program stability. Dne 30. dubna 2014 nicméně předložilo aktualizovaný dokument k fiskální strategii (Documento de Estratégia Orçamental) a dopis vlády obsahující aktualizované informace o vývoji cílů strategie Evropa 2020. Dne 17. května 2014 představila vláda v rámci dokumentu nazvaného „Na cestě k růstu – střednědobá reformní strategie Portugalska“ svůj probíhající reformní program a nové iniciativy zaměřené na udržitelný růst.

               (8)

               Cílem rozpočtové strategie předložené v dokumentu k fiskální strategii z roku 2014 je udržitelná náprava nadměrného schodku do roku 2015 a dosažení střednědobého cíle do roku 2017. V rámci 12. přezkumu makroekonomického ozdravného programu byly opětovně potvrzeny strategické plány dostat schodek veřejných financí v roce 2014 na 4 % HDP a dále ho snížit na 2,5 % HDP v roce 2015, což je v souladu s cíli stanovenými v doporučení pro postup při nadměrném schodku. Dne 30. května 2014 však ústavní soud zrušil konsolidační opatření, u nichž se předpokládal dopad na rozpočtové výsledky v roce 2014 přibližně ve výši 0,4 % HDP s případnými navazujícími dopady v roce 2015. Vláda bude muset v zájmu dosažení dohodnutých cílů zavést náhradní opatření stejného rozsahu. Stále se však čeká na dvě rozhodnutí ústavního soudu, což brání úplné kvantifikaci opatření, která mají být přijata. S ohledem na časovou tíseň je možné, že se vláda bude muset uchýlit k opatřením, která budou růst podporovat v menší míře, a to zejména k opatřením na straně příjmů. Na období po roce 2015 strategie potvrzuje záměr splnit střednědobý cíl do roku 2017, a to dosažením strukturálního přizpůsobení ve výši 0,5 % HDP v roce 2016 a dosažením strukturálního schodku ve výši 0,5 % v roce 2017. Podle strategie dosáhne hrubý veřejný dluh nejvyšších hodnot kolem 130,2 % HDP v roce 2014 a od roku 2015 bude postupně klesat. Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce strategie, je v souladu s jarní prognózou Komise a prošel analýzou Rady pro veřejné finance. V návaznosti na rozhodnutí ústavního soudu bude třeba v roce 2014 fiskální strategii přezkoumat s cílem dosáhnout cíle schodku ve výši 4 % HDP. Přetrvává nicméně riziko, že se dosažení cíle bude vyvíjet nepříznivě, zejména kvůli právní nejistotě a statistickému dopadu operací zaměřených na účinnější správu převisu dluhu některých státních podniků.
               Rozpočtová korekce pro rok 2015 vychází z opatření v rámci fiskální konsolidace, která představují 0,8 % HDP, což je považováno za dostatečné pro dosažení cíle ve výši 2,5 % HDP. Rada se na základě posouzení fiskální strategie vlády a prognózy Komise a v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 domnívá, že cíle strategie jsou ve shodě s požadavky Paktu o stabilitě a růstu.

               (9)

               Fiskální konsolidace musí být podpořena dalšími reformami systému správy veřejných financí. Navzdory pokroku dosaženému v rámci makroekonomického ozdravného programu je třeba dokončit zejména komplexní reformu zákona o rozpočtovém rámci a je nezbytné další úsilí k zajištění přísné kontroly výdajů, a to prosazením zákona o kontrole závazků a prostřednictvím prevence dalšího hromadění zpožděných plateb veřejného sektoru. Zásadní význam bude mít pokračující restrukturalizace státních podniků a přísná kontrola výdajů na důchody a zdravotní péči. Pokud jde o příjmovou stránku, existuje prostor pro změnu daňového systému takovým způsobem, aby více podporoval růst a dodržování daňových předpisů.

               (10)

               Portugalsko se potýká s problémy souvisejícími s nezaměstnaností, která bez ohledu na nedávný pokles zůstává velmi vysoká, zejména mezi mladými lidmi. V roce 2013 dosahovala míra nezaměstnanosti 16,4 % a nezaměstnanost mladých lidí 38,1 %, což je výrazně nad průměrem EU, stejně jako procentní podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Tradičně vysoká míra zaměstnanosti v Portugalsku mezi lidmi ve věku 20–64 let se od začátku hospodářské krize význačně snížila ze 73,1 % v roce 2008 na 65,6 % v roce 2013. Pokud jde o nezaměstnanost mladých lidí, patří s ohledem na cíle záruky pro mladé lidi k nejvýznamnějším problémům nedostatečná podpora mladých lidí neregistrovaných v evidenci úřadů práce a potřeba lépe přizpůsobit vzdělávání a odbornou přípravu potřebám trhu. Portugalsko v rámci makroekonomického ozdravného programu provedlo celou řadu reformních opatření na trhu práce zaměřených na uvolnění nepřiměřeně restriktivních právních předpisů v oblasti ochrany zaměstnanců, což vedlo k vytvoření pružnějších mechanismů pro stanovování mezd a zlepšení fungování veřejných služeb zaměstnanosti a aktivačních politik. Problémy nicméně přetrvávají, zejména potřeba bojovat proti segmentaci trhu práce a zlepšení schopnosti mezd reagovat na hospodářské podmínky. Nezávislé hodnocení dopadů nedávných reforem systému ochrany zaměstnanců by pomohlo posoudit zejména jejich vliv na vytváření pracovních míst, nejistou pracovní situaci, celkové náklady na pracovní sílu a počet soudních odvolání proti propuštění a jejich výsledky. Navzdory úsilí o zmírnění sociálního dopadu mělo nezbytné hospodářské přizpůsobení v důsledku hospodářské krize negativní následky z hlediska chudoby.

               (11)

               Portugalsko dosáhlo významného pokroku při reformě svého vzdělávacího systému díky několika opatřením v boji proti předčasnému ukončování školní docházky a zlepšilo míru dosahování terciárního vzdělání a soulad mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Zásadní význam má však i nadále úplné provedení a účinné využívání finančních prostředků. Je nezbytné zejména vyvinout další úsilí o snížení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, mimo jiné prostřednictvím zvýšení kvality a zatraktivnění odborného vzdělávání a přípravy, včetně duálních systémů vzdělávání a odborné přípravy, podpory zapojení zaměstnavatelů do navrhování studijních programů a poskytování přiměřené odborné a učňovské přípravy. Je rovněž nezbytné efektivně zavést služby v oblasti profesního poradenství a konzultací pro studenty v rámci sekundárního a terciárního vzdělávání, a to v souladu s potřebami trhu práce a požadovanými dovednostmi, a také posílit propojení s obchodním sektorem.

               (12)

               Portugalsko podniklo v rámci makroekonomického ozdravného programu zásadní kroky ke zlepšení kapitálové základny bankovního sektoru a pro posílení jeho rámce pro dohled a řešení problémů. Přetrvávají však zásadní výzvy, které je třeba pečlivě monitorovat a řešit; jde mimo jiné o ziskovost portugalských bank. Údaje za první čtvrtletí roku 2014 ukazují, že některé z bank, které obdržely pomoc, zaznamenaly pozitivní výsledky. Zásadním problémem i nadále zůstává kvalita aktiv, přičemž úroveň zhoršení zůstává podle údajů dostupných na konci roku 2013 na vysoké úrovni přibližně u 6 % celkových hrubých úvěrů a na zvýšené úrovni (10,6 %) u úvěrů v selhání, a to zejména v podnikovém sektoru (více než 16 %). Portugalsko přijalo řadu opatření v zájmu usnadnění poskytování půjček životaschopným společnostem, avšak podmínky, zejména pro malé a střední podniky, zůstávají obtížné a spektrum finančních alternativ pro podnikový sektor, jiných než bankovní financování, zůstává omezené. Počet nových úvěrů poskytnutých malým a středním podnikům klesl v roce 2013 v porovnání s rokem 2012 o 4,8 %. Průměrná úroková sazba nových úvěrů poskytnutých portugalským firmám se od začátku roku 2013 poněkud snížila, avšak zůstává výrazně nad průměrem eurozóny. Vzhledem k vysokému převisu dluhu v podnikové sféře a potřebě dále snižovat dluh bankovního sektoru zůstává schopnost bank poskytovat životaschopným podnikům nákladově přijatelné úvěry omezená.

               (13)

               Aby se zajistila účinnost a udržitelnost odvětví energetiky a snížily energetické náklady hospodářství, byly v rámci makroekonomického ozdravného programu přijaty dva balíčky opatření. Musí však být dále sníženy nájmy v odvětví energetiky a vyřešen vysoký a rostoucí dluh spojený s tarifními sazbami. Portugalsko za tímto účelem nedávno oznámilo třetí balíček opatření, včetně prodloužení platnosti zvláštního poplatku pro poskytovatele energie zavedeného v roce 2014 do roku 2015. Mezi nevyřešené problémy vyžadující rozsáhlá navazující opatření, jejichž cílem je překonat izolaci iberského poloostrova od energetického trhu EU, navíc patří zlepšení přeshraničního propojení energetických sítí a urychlené provedení projektů propojení elektrické a plynovodní sítě. V odvětví dopravy bylo v rámci programu dosaženo pokroku, zejména v oblasti posílení konkurenceschopnosti portugalských přístavů, vypracování komplexního dlouhodobého plánu dopravy (po odstranění nedostatků a mezer) a zlepšení regulačního rámce. Pro účinné provedení komplexního dlouhodobého plánu dopravy a reformního akčního plánu pro přístavy jsou však zapotřebí další opatření. Jsou také nezbytné kroky k zajištění nezávislosti a kapacity dopravního regulačního orgánu, k zabezpečení finanční udržitelnosti státních podniků v tomto odvětví a kroky k posílení efektivity a konkurenceschopnosti odvětví železniční dopravy.

               (14)

               Byly provedeny průlomové reformy v oblasti trhu s pronájmem nemovitostí ve městech za účelem zvýšení dynamiky trhu s bydlením, a to mimo jiné prostřednictvím větší rovnováhy mezi právy a povinnostmi pronajímatelů a nájemců, zavedení větší flexibility při výběru doby trvání smlouvy a vytvoření pobídek k provádění rekonstrukcí. Pro komplexní vyhodnocení dopadu této reformy na základě údajů o klíčových tržních faktorech a o stínové ekonomice na portugalském trhu s nájemním bydlením je ještě nezbytné vyvinout další činnost. Portugalsko dosáhlo velkého pokroku při posilování svého obchodního prostředí, a to zejména prostřednictvím podpory lepších rámcových podmínek, propagace kultury podnikání a zlepšení úpadkového řízení pro firmy v obtížích. Pozornost by se nyní měla přesunout na provádění. Zjednodušení administrativních postupů a postupů udělování licencí pokročilo, avšak stále je třeba dokončit řadu opatření. Je nezbytné další úsilí pro odstranění překážek v oblasti hospodářské soutěže v odvětví služeb, zejména přijetím změn odvětvových právních předpisů, a v oblasti odborných služeb/povolání, a to přijetím právních předpisů o ostatních profesních organizacích. Pokud jde o oblast regulace a hospodářské soutěže, jsou pro zajištění nezávislosti a autonomie vnitrostátních odvětvových regulačních orgánů a orgánu pro hospodářskou soutěž nezbytná návazná opatření. Veřejné orgány se při provádění plateb stále potýkají se značným zpožděním.

               (15)

               Uspokojivého pokroku bylo v rámci makroekonomického ozdravného programu dosaženo při racionalizaci a modernizaci veřejné správy z hlediska pracovních míst, mzdové politiky, pracovních podmínek, organizační efektivity a kvality služeb. Je však třeba ještě dokončit některá z plánovaných reformních opatření a zlepšit transparentnost. Navzdory značnému pokroku dosaženému v zájmu zlepšení efektivity systému soudnictví se vyžaduje další zlepšení, zejména pokud jde o délku soudního řízení, procentní podíl dokončených soudních procesů, počet projednávaných případů a monitorovací a hodnotící proces.

               (16)

               Analýza Komise vede k závěru, že úspěšné provedení makroekonomického ozdravného programu napomohlo ke zvládnutí hospodářských a finančních rizik a ke snížení nerovnováhy. Portugalsko přijalo v rámci programu široké spektrum náročných strukturálních reforem, které začínají přinášet ovoce v podobě posílené konkurenceschopnosti a obnovení hospodářského růstu, aby však bylo možné posoudit dopad reforem na fungování hospodářství, je třeba udělat ještě více. Pokračující monitorování všech provedených reforem je proto nezbytné k posouzení toho, zda přispívají k posílení konkurenceschopnosti, výstupu a růstu zaměstnanosti.

               (17)

               Jelikož bude Portugalsko po ukončení makroekonomického ozdravného programu, který bude z právního hlediska uzavřen dne 28. června 2014, plně znovu zapojeno do evropského semestru, Komise na tomto základě posoudila dokumenty, které Portugalsko předložilo. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Portugalska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k potřebě posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení Portugalsku v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č.1 až 8.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala fiskální strategii vlády a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č.1. Uvedená doporučení byla vypracována na základě závěrů makroekonomického ozdravného programu a vychází proto z úspěchů tohoto programu, aby zajistila jeho trvalé provádění.

               (19)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Portugalsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Portugalsku v období 2014–2015:

               1.

               Provést nutná opatření v rámci fiskální konsolidace pro rok 2014, aby se dosáhlo fiskálních cílů a zabránilo hromadění nových zpožděných plateb. V roce 2015 provádět revidovanou rozpočtovou strategii, aby se schodek snížil na 2,5 % HDP v souladu s cílem stanoveným v doporučení pro postup při nadměrném schodku a při současném dosažení vyžadovaného strukturálního přizpůsobení. Nahradit konsolidační opatření, která ústavní soud považuje za protiústavní, co nejdříve opatřeními podobného rozsahu a povahy. Náprava nadměrného schodku by měla být provedena způsobem příznivějším k růstu a měla by se co nejméně uchylovat k jednorázovým/dočasným opatřením. Po nápravě nadměrného schodku usilovat v zájmu splnění střednědobého cíle o dosažení plánovaného ročního strukturálního přizpůsobení, v souladu s požadavkem na roční strukturální přizpůsobení ve výši alespoň 0,5 % HDP (v příznivých obdobích více), a zajistit, aby bylo splněno dluhové pravidlo za účelem nasměrování vysokého veřejného dluhu k udržitelnému vývoji. Upřednostňovat konsolidaci veřejných financí opírající se o výdajovou stranu a dále zvyšovat efektivitu a kvalitu veřejných výdajů. Udržet přísnou kontrolu nad výdaji v ústřední, regionální a místní veřejné správě. Pokračovat v restrukturalizaci státních podniků. Do konce roku 2014 vypracovat nová komplexní opatření jako součást probíhající důchodové reformy, jejichž cílem by bylo zlepšení střednědobé udržitelnosti důchodového systému. Kontrolovat růst výdajů na zdravotní péči a pokročit s nemocniční reformou. Provést přezkum daňového systému a změnit jej tak, aby byl příznivější k růstu‐. Pokračovat ve zlepšování dodržování daňových právních předpisů a bojovat proti daňovým únikům zvýšením účinnosti daňové správy. Posílit systém správy veřejných financí rychlým dokončením a provedením komplexní reformy zákona o rozpočtovém rámci do konce roku 2014. Zajistit přísné dodržování zákona o kontrole závazků. Účinně provádět jednotné stupnice mezd a příplatků ve veřejném sektoru počínaje rokem 2015.

               2.

               Udržovat vývoj minimální mzdy v souladu s cílem podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. Vytvořit takový systém pro stanovování mezd, který podporuje sladění mezd s výkonností, na úrovní odvětví a/nebo společnosti. Prozkoumat v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí možnost dohodnout na úrovni jednotlivých podniků dočasné pozastavení platnosti kolektivních smluv. Předložit do září 2014 návrhy na dočasné pozastavení platnosti kolektivních smluv, vzájemně dohodnuté na úrovni jednotlivých podniků, a návrhy na přezkum zachování kolektivních smluv.

               3.

               Předložit do března 2015 nezávislé hodnocení nedávné reformy systému ochrany zaměstnanců společně s akčním plánem pro případné budoucí reformy zaměřené na boj proti segmentaci trhu. Pokračovat v probíhající reformě aktivních politik v oblasti trhu práce a veřejných služeb zaměstnanosti v zájmu zvýšení zaměstnanosti a míry účasti na trhu práce, a to zejména prostřednictvím zlepšení profesního poradenství / pomoci při hledání zaměstnání a aktivačních/sankčních systémů, aby se snížila dlouhodobá nezaměstnanost a integrovaly osoby nejvíce vzdálené od trhu práce. Řešit vysokou nezaměstnanost mladých lidí, zejména pomocí efektivní prognózy požadovaných dovedností a oslovování mladých lidí neregistrovaných v evidenci úřadů práce, v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Zajistit přiměřené pokrytí sociální podpory, včetně režimu minimálního příjmu, při současném zajištění účinné aktivace příjemců dávek.

               4.

               Zlepšit kvalitu vzdělávacího systému a jeho relevantnost pro trh práce, aby se snížila míra předčasného ukončování školní docházky a vyřešily nedostatečné výsledky v oblasti vzdělávání. Zajistit efektivní vynakládání veřejných prostředků v oblasti vzdělávání a omezit rozdíly mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, a to mimo jiné prostřednictvím zvýšení kvality a atraktivity odborného vzdělávání a přípravy a díky podpoře spolupráce s obchodním sektorem. Posílit spolupráci mezi veřejným výzkumem a obchodním sektorem a podporovat předávání znalostí.

               5.

               Monitorovat situaci bank, pokud jde o likviditu, a případný nedostatek kapitálu, mimo jiné prostřednictvím tematických inspekcí na místě a zátěžových testů. Posuzovat plány obnovy bank a v nezbytných případech provést vylepšení hodnotícího postupu. Provést komplexní strategii pro snížení převisu dluhu v podnikové sféře a posílit snahy o rozšíření spektra alternativního financování, a to rovněž v rané fázi vývoje podniku, zvýšením efektivity nástrojů pro restrukturalizaci dluhu (zejména PER a SIREVE) pro životaschopné společnosti, zavedením pobídek, aby banky a dlužníci mohli zahájit proces restrukturalizace v rané fázi a zlepšení dostupnosti financování prostřednictvím kapitálového trhu. Zajistit, aby určená opatření podporovala přerozdělení financování do produktivních hospodářských odvětví, mimo jiné i do životaschopných malých a středních podniků, a současně předcházela rizikům pro veřejné finance a finanční stabilitu. Provést do konce září 2014 systém včasného varování, zejména pro účely dohledu, s cílem určit podniky, včetně malých a středních podniků, u kterých je vysoká pravděpodobnost selhání z důvodu nadměrné zadluženosti, který může nepřímo podpořit včasnou restrukturalizaci dluhu v podnikové sféře.

               6.

               Provést druhý a třetí balíček opatření v odvětví energetiky zaměřené na snížení energetických nákladů hospodářství, zároveň do roku 2020 odbourat dluh spojený s tarifními sazbami za elektrickou energii a pečlivě monitorovat provádění. Zlepšit přeshraniční propojení energetických sítí a urychlit provádění projektů propojení elektrické a plynovodní sítě. Provést komplexní dlouhodobý dopravní plán a časový rozvrh reforem týkajících se přístavů. Dokončit systém koncesí k provozování dopravních služeb v metropolitních oblastech Lisabonu a Porta. Zajistit, aby se opětovná jednání o stávajících koncesích na provozování přístavů a nových režimech schválení zaměřila na výkonnost a byla v souladu se zásadami vnitřního trhu, zejména s pravidly pro veřejné zakázky. Zajistit, aby byl vnitrostátní regulační orgán pro oblast dopravy (AMT) do září 2014 zcela nezávislý a plně funkční. Zajistit finanční stabilitu státních podniků v odvětví dopravy. Posílit efektivitu a konkurenceschopnost v odvětví železniční dopravy, a to provedením plánu pro konkurenceschopnost společnosti CP Carga v návaznosti na převod nákladních terminálů, při zajištění nezávislosti železničních společností na státem vlastněné správě železniční infrastruktury.

               7.

               Dále zlepšit hodnocení trhu s bydlením, a to mimo jiné zavedením systematičtějšího rámce pro monitorování a podávání zpráv do konce roku 2014, a zveřejněním komplexní zprávy o stínové ekonomice v rámci uvedeného trhu. Pokračovat v úsilí o další inventarizaci regulační zátěže, aby byla do března 2015 zahrnuta dosud nepokrytá odvětví. Do konce září 2014 přijmout a provést výnosy o udělování licencí a změny odvětvových právních předpisů. Do konce září 2014 odstranit zbývající omezení v odvětví profesionálních služeb a přijmout změněné stanovy profesních organizací, které doposud nebyly přijaty v rámci makroekonomického ozdravného programu. Odstranit opožděné platby ve veřejném sektoru. Zajistit přiměřené zdroje vnitrostátních regulačních orgánů a orgánu hospodářské soutěže.

               8.

               Pokračovat v racionalizaci a modernizaci veřejné správy na ústřední, regionální a místní úrovni. Provést reformy za účelem posílení účinnosti systému soudnictví a zvýšení transparentnosti. Zintenzivnit snahy, pokud jde o vyhodnocování provádění reforem přijatých v rámci makroekonomického ozdravného programu a také plánovaných a budoucích reforem. Zavést do legislativního procesu povinná systematická hodnocení ex ante a ex post. Zřídit funkčně nezávislý ústřední hodnotící útvar na úrovni vlády, který každých šest měsíců posuzuje provádění těchto reforem (včetně posouzení souladu s hodnocením dopadů ex ante), podává o něm zprávy a v případě potřeby navrhuje nápravná opatření.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 30. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88).

      (4)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/234/EU ze dne 23. dubna 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 125, 26.4.2014, s. 75).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.1466/97.

      (8)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2011–2015

text:
               20.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 213/5

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2011–2015
   2011/C 213/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010– 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Estonsko předložilo dne 29. dubna 2011 svůj program stability na období 2011–2015 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               Celosvětová finanční krize dopadla na Estonsko obzvlášť tvrdě a to posílilo zvrat na domácím trhu s nemovitostmi a ve spotřebě, jež se právě nacházely ve stádiu silné konjunktury. Kumulativní ztráta HDP dosáhla v období 2008–2009 19 % a nezaměstnanost se v roce 2010 zvýšila téměř čtyřnásobně na 16,8 %. Ekonomika se však rychle vzpamatovala a očekává se, že v následujících letech dojde ke zrychlení růstu reálného HDP. Oživení bylo taženo hlavně vývozem, ale domácí poptávka nabírá na síle především díky silným investicím. Zlepšené vyhlídky růstu se kladně projevily na trhu práce. Míra zaměstnanosti se nedávno výrazně zvýšila, přestože dlouhodobá nezaměstnanost zůstává stále vysoká. Zatímco ve srovnání s minulým rokem rostla inflace rychleji, v souladu s vývojem světových cen komodit se očekává její zmírnění.

               (8)

               Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vychází, je realistický. Dosáhnout střednědobého cíle strukturální rovnováhy do roku 2013 a udržet jej po zbývající dobu trvání programu stability na stejné úrovni s tím, že se úsilí v roce 2013 a v následujících letech zaměří na dosažení strukturálního přebytku, je cílem střednědobé rozpočtové strategie programu. Podle projekce má celkový rozpočet veřejných financí v roce 2013 dosáhnout přebytku, zatímco v krátkodobém horizontu se očekává určité navýšení celkového schodku v důsledku jednorázového dopadu environmentálních investic do uhlíkových kreditů. Rozpočtová korekce programu stability je založena na omezení růstu výdajů na vládní spotřebu. Program stability poskytuje některé informace týkající se opatření zaměřených na dosažení plánovaného stavu rozpočtu a dosavadní historie plnění fiskálních cílů snižuje riziko jejich nesplnění v nadcházejících letech. Zejména plánované reformy usilují o zvýšení efektivity v několika oblastech, jako je vzdělávání a aktivní politika zaměstnanosti. Rizika spojená s rozpočtovými cíli se tak zdají být vcelku vyrovnaná. Co se však týče budoucích rozpočtů, bude důležité poskytnout klíčové údaje o opatřeních k dalšímu zlepšení efektivity veřejných výdajů a tím podpořit provádění programu stability.

               (9)

               Dlouhodobá nezaměstnanost je stále vysoká, přičemž jednotlivé regiony vykazují velmi odlišnou a trvalou míru nezaměstnanosti. Navzdory významnému nárůstu od roku 2009 zůstává financování aktivní politiky zaměstnanosti jedním z nejnižších v EU a výsledkem toho je nízký podíl nezaměstnaných, jimž se dostává aktivní podpory. Estonský trh práce je poměrně pružný a byl posílen rozhodnutím odložit navýšení dávek pojištění v nezaměstnanosti, které je obsaženo v balíčku pracovněprávních předpisů, až do roku 2013. Přes tuto pružnost má Estonsko poměrně velké daňové zatížení práce, což by mohlo mít negativní důsledky pro nabídku a poptávku na trhu práce. Tento problém je zvláště naléhavý z hlediska vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí a osob s nízkou kvalifikací, jež jsou vystaveny riziku chudoby. Reformy usilující o snížení příspěvků na sociální pojištění jsou sice krokem správným směrem, ale musí se uskutečnit spolu s posílením stavu rozpočtu. Zvýšení efektivity by se dalo dosáhnout také přísnějším prověřováním majetkové situace žadatelů tak, aby se prostředky lépe využily na další dávky.

               (10)

               Náročnost na zdroje je v Estonsku jednou z nejvyšších v EU. Částečně je to zapříčiněno výrobní strukturou soustředěnou v energeticky náročných odvětvích a průmyslu. Dalším činitelem je nízká energetická účinnost na úrovni jednotlivých odvětví. Ve svém národním programu reforem udává Estonsko jako vnitrostátní cíl úspor energie uspořit do roku 2016 9 % energie ve srovnání s projekcemi (16 % do roku 2020 v národním programu reforem). Kromě toho existuje jen málo informací o tom, jak a kdy budou opatření provedena a jaké budou jejich očekávané výsledky. V oblasti energetické účinnosti proto existuje další potenciál na její zlepšení. Zvýšení energetické účinnosti může mít pozitivní dopad na životní prostředí a na bezpečnost dodávek energie, ale také na snížení inflačních tlaků a zlepšení nákladové konkurenceschopnosti.

               (11)

               Bez ohledu na celkově vysoký podíl osob s terciárním vzděláním by další reforma vzdělávacího systému na všech úrovních mohla pomoci vyřešit mezery v nedostatku kvalifikací, velký počet škol a institucí terciárního vzdělávání a nedostatečné zaměření na odborné vzdělání vedoucí k vysokému podílu osob bez odborné kvalifikace. Vzhledem k současným demografickým trendům je zlepšování kvality lidského kapitálu důležité pro posílení potenciálního růstu ve střednědobém horizontu. Zejména probíhající snaze zvýšit podíl obchodovatelných odvětví by mohlo pomoci, kdyby se podařilo zajistit, aby terciární vzdělání bylo zaměřeno na oblasti, jež mají klíčový význam pro hospodářství (například inženýrství). Provádění reformy vzdělávacího systému by rovněž přispělo ke zlepšení efektivity veřejného sektoru, neboť stávající systém vzdělávání je na místní úrovni příliš roztříštěný, což má za následek jak neefektivnost dotací, tak nekvalitní služby.

               (12)

               V rámci Paktu euro plus přijalo Estonsko řadu závazků. Tyto závazky obsahují opatření na řešení udržitelnosti veřejných financí, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. Z fiskálního hlediska se v paktu počítá s dosažením vyrovnaného rozpočtu do roku 2013 a jeho přebytku v roce 2014, se začleněním požadavku vyrovnaného rozpočtu ve veřejném sektoru do zákona o státním rozpočtu, jakož i s prvními kroky směrem k reformě zvláštních důchodových režimů. Plánují se některé daňové pobídky na podporu zaměstnanosti. Pokud jde o konkurenceschopnost, opatření se zaměřují na inovace, vysokoškolské vzdělávání a reformu veřejné správy. Závazky obsažené v paktu odrážejí plány představené v národním programu reforem. Cílům přijatým v rámci v paktu by prospěla další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií. Závazky přijaté v rámci Paktu euro plus byly vyhodnoceny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto.

               (13)

               Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků přijatých v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Estonska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že přestože opatření k dosažení plánovaného stavu rozpočtu by měla být v dalších rozpočtech upřesněna, dosavadní výsledky estonských orgánů snižují riziko nedodržení fiskálních cílů. Měla by být přijata další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti a zajištění lepších pobídek k práci, na posílení lidského kapitálu prostřednictvím rozsáhlé reformy vzdělávacího systému, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií.

               (14)

               Rada na základě tohoto hodnocení přezkoumala program stability Estonska na rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejím doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Estonska,

         DOPORUČUJE, aby Estonsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Nejpozději do roku 2013 dosáhnout strukturálního přebytku a v roce 2012 omezit schodek rozpočtu na maximálně 2,1 % HDP a přitom pokračovat v přísné kontrole výdajů a zvyšovat efektivitu veřejných výdajů.

               2.

               Podpořit poptávku na trhu práce a snížit riziko chudoby rozpočtově neutrálním snížením zatížení v oblasti daní a sociálního zabezpečení, jakož i zlepšením účinnosti aktivní politiky zaměstnanosti pomocí opatření zaměřených na mladé lidi a dlouhodobě nezaměstnané, zejména v oblastech s vysokou nezaměstnaností.

               3.

               Zajistit provedení plánovaných pobídek ke snížení energetické náročnosti a zejména u budov a v odvětví dopravy zlepšit energetickou účinnost ekonomiky, včetně zajištění lepšího fungování trhu.

               4.

               Při provádění reformy vzdělávacího systému upřednostňovat opatření zlepšující dostupnost předškolního vzdělávání a zvyšující kvalitu a dostupnost odborného vzdělání. Sladit výsledky vzdělávání s potřebami trhu práce a pro pracovníky s nízkou kvalifikací vytvářet příležitosti k účasti na celoživotním vzdělávání.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.