				|

		52013DC0383

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Španělsku /* COM/2013/0383 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí ve Španělsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126
Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) se členské státy
vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 27. dubna 2009 Rada
v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského
společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že Španělsko má
nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7
Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
postupu při nadměrném schodku[1]
vydala doporučení k odstranění nadměrného schodku nejpozději
do roku 2012.
(4)       Dne 2. prosince 2009 Rada v
souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 rozhodla,
že účinná opatření byla přijata a že poté, co bylo přijato
uvedené doporučení[2],
vyvstaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající
zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Závažné negativní
dopady pro rozpočet mělo zejména prudké zhoršení výhledu růstu
v důsledku celosvětové hospodářské a finanční
krize. Proto se Rada rozhodla přijmout podle čl. 126 odst. 7 SFEU
revidované doporučení k důvěryhodnému a udržitelnému
odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2013
přijetím opatření ve střednědobém rámci.
(5)       Dne 15. června 2010
Komise dospěla k závěru, že Španělsko přijalo účinná
opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009,
aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než
referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci
postupu při nadměrném schodku nejsou proto nutné.
(6)       Dne 10. července 2012
Rada v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
rozhodla, že účinná opatření byla přijata, avšak poté, co bylo
v roce 2009 přijato revidované doporučení, se projevily
nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní
negativní důsledky pro veřejné finance. Zejména zhoršení výhledu
růstu a přechod ke skladbě růstu generující méně
daňových příjmů měly závažné nepříznivé důsledky
pro rozpočet. Rada proto podle čl. 126 odst. 7 SFEU přijala
revidované doporučení (dále jen „revidované doporučení v rámci
postupu při nadměrném schodku“) a doporučila Španělsku, aby
odstranilo nadměrný schodek nejpozději do roku 2014. Aby se celkový
schodek veřejných financí snížil pod referenční hodnotu 3 % HDP do
roku 2014, bylo Španělsku na základě aktualizace prognózy útvarů
Komise z jara roku 2012 doporučeno, aby usilovalo o zlepšení
strukturálního salda o 2,7 % HDP v roce 2012, o 2,5 % HDP v roce 2013 a o 1,9 %
HDP v roce 2014. Cíle pro celkový schodek
veřejných financí byly stanoveny na 6,3 % HDP v roce 2012, 4,5 % HDP
v roce 2013 a 2,8 % HDP v roce 2014. Španělsku
bylo rovněž doporučeno realizovat opatření přijatá v
rozpočtu na rok 2012 a v plánech na opětovné vyrovnání
rozpočtu pro autonomní společenství a do konce července 2012
přijmout ohlášený víceletý rozpočtový plán na léta 2013–2014,
včetně střednědobé rozpočtové strategie, která
podrobně uvádí strukturální opatření nezbytná k odstranění
nadměrného schodku do roku 2014.
(7)       Dne 14. listopadu 2012
dospěla Komise na základě prognózy útvarů Komise
z podzimu roku 2012 k závěru, že Španělsko přijalo
účinná opatření v souladu s revidovaným doporučením
Rady ze dne 10. července 2012 a že žádné další kroky
v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné.
(8)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise přijmout
revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, a to pokud byla
přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného
doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance.
Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností
majících zásadní negativní dopad na rozpočet se posuzuje na základě
hospodářské prognózy, která byla podkladem pro doporučení Rady.
(9)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada
povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s
cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě.
Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu,
během níž má dotčený členský stát přijmout účinná
opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém
doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále
požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na
základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním
ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného
salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, dosahujícím
doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP.
(10)     Po krátkodobém oživení
v roce 2011 hospodářství opět sklouzlo do recese a od
třetího čtvrtletí roku 2011 zaznamenává každé čtvrtletí pokles
reálného HDP. V roce 2012 byl zaznamenán meziroční pokles HDP
o 1,4 %. Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 bude
recese pokračovat i v roce 2013, přičemž kladný čistý
vývoz stále nebude schopen vyrovnat probíhající pokles domácí poptávky.
Očekává se, že ekonomický výkon se stabilizuje až koncem roku 2013.
Proto se předpokládá, že reálný HDP poklesne v roce 2013
o 1,5 %, načež v roce 2014 vzroste o 0,9 % (za
předpokladu neměnné politiky). V době posledního
doporučení Rady se očekávalo, že se reálný HDP poklesne
o 1,9 % v roce 2012 a o 0,3 % v roce 2013
a v roce 2014 pak vzroste o 1,1 %. Pozitivnější
růst v roce 2012 byl způsoben především poněkud
odolnější domácí poptávkou, případně též díky likvidním
prostředkům vloženým prostřednictvím režimu splácení obchodního
dluhu nahromaděného regiony a místními orgány před 1.
lednem 2012 (27,4 miliardy EUR neboli 2,6 % HDP). Pokud jde o roky
2013 a 2014, prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 počítá
s prudším poklesem reálného HDP v roce 2013 a mírnějším
oživením v roce 2014. To zahrnuje prudší pokles domácí poptávky
v obou letech a déle trvající propad zaměstnanosti. Zhoršení
makroekonomického výhledu částečně souvisí se zahrnutím
dodatečných konsolidačních opatření do rozpočtového
plánu na léta 2013–2014 a se zohledněním rozpočtu na rok
2013.
(11)     Podle prognózy útvarů
Komise z jara roku 2013 dosáhl v roce 2012 schodek veřejných
financí 10,6 % HDP, přičemž cíl vlády a cíl v rámci postupu
při nadměrném schodku činil 6,3 % HDP a HDP v roce
2011 činil 9,4 %. Po úpravě o kapitálové transfery do bank
(které se považují za jednorázové operace), činily příslušné schodky
7,0 % HDP v roce 2012 a 9,0 % HDP v roce 2011. Pokles celkového salda odpovídá zlepšení primárního
salda ve výši 2,4 procentního bodu (bez převodů
kapitálu do bank) v kontextu zpomalení ekonomiky a skladby
růstu, která znamená nižší daňový výnos. Útvary
Komise ve své prognóze z jara roku 2013 poukazují na zlepšení
strukturálního schodku o 1,8 procentního bodu v roce 2012 oproti
doporučenému zlepšení o 2,7 procentního bodu. Vezmeme-li v úvahu
mírné snížení potenciálního produktu od posledního doporučení Rady,
zůstává odhadované fiskální úsilí nezměněné. Avšak odhadovaná
změna strukturálního salda byla značně ovlivněna
neočekávanými výpadky příjmů ve výši přibližně 1,0
procentního bodu. Celkově by s ohledem na tyto účinky upravené
fiskální úsilí vzrostlo na 2,9 procentního bodu, tedy nad úroveň
doporučeného úsilí podle doporučení v rámci postupu při
nadměrném schodku. Kromě rekapitalizačních opatření souvisí
rozpočtová odchylka v roce 2012 s kombinací příjmů,
které zůstaly za očekáváním (vezme-li se v úvahu dopad
diskrečních opatření a výchozí pozice), a vyšší
mezispotřeby a sociálních transferů. Skladba růstu
generující méně daňových příjmů a výraznější zhoršení
situace na trhu práce způsobily významné výpadky příjmů,
zejména přímých a nepřímých daní, jakož i vyšší sociální
výdaje. Španělsko přijalo v průběhu roku 2012 významná
konsolidační opatření ve výši přibližně 4 % HDP,
a to přibližně 1½ % HDP na straně příjmů
a 2½ % HDP na straně výdajů. Tato opatření
částečně kompenzovala zásadní zhoršení strukturálního salda
v důsledku rostoucích úrokových plateb a vyšších sociálních
transferů.
(12)     Prognóza útvarů Komise
z jara roku 2013 předpokládá pro rok 2013 snížení schodku
veřejných financí na 6,5 % HDP, přičemž cíl
přijatý v rámci postupu při nadměrném schodku činil
4,5 % HDP. Očekává se, že primární saldo se zlepší o 4,5
procentního bodu (0,9 procentního bodu bez kapitálových transferů do
bank). V návaznosti na poslední doporučení Rady španělská
vláda v srpnu 2012 předložila víceletý rozpočtový plán
na léta 2013–2014, v němž nastínila některé prvky
konsolidační strategie ve střednědobém horizontu. Celkový
odhadovaný rozpočtový dopad diskrečních opatření v roce 2013
činí přibližně 1 % HDP na straně výdajů a
přibližně 1½ % HDP na straně příjmů. Očekávanou
rozpočtovou odchylku ve výši přibližně 2 % HDP
v porovnání s cílem postupu při nadměrném schodku lze
částečně vysvětlit horší výchozí pozicí. Nicméně hlavním
faktorem způsobujícím tuto odchylku je nepříznivá skladba růstu,
kdy soukromá spotřeba klesá výrazněji a výsledky trhu práce jsou
horší, než se očekávalo v revidovaném doporučení v rámci
postupu při nadměrném schodku. Prognóza útvarů Komise
z jara roku 2013 předpokládá, že se strukturální schodek v roce
2013 dále sníží o 1,1 procentního bodu, přičemž doporučené
úsilí činí 2,5 procentního bodu. Vezmeme-li v úvahu změnu
odhadovaného růstového potenciálu a vyšší než očekávané výpadky
příjmů, odhadované fiskální úsilí se zlepší o 1,4 procentního bodu,
v důsledku čehož upravené fiskální úsilí činní 2,5 %
HDP, což je v souladu s úsilím doporučeným v revidovaném
doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku. Ve svém
programu stability na rok 2013 španělská vláda oznámila svůj cíl
celkového schodku veřejných financí pro rok 2013 ve výši 6,3 %
HDP, který mají podporovat další konsolidační opatření ve výši
přibližně 3 miliardy EUR (0,3 % HDP), jež mají být přijata
a provedena v letošním roce.
(13)     Pro rok 2014 se očekává,
že celkový schodek veřejných financí vzroste na 7 % HDP,
přičemž cíl v rámci postupu při nadměrném schodku činí
2,8 % HDP. Primární schodek by se tedy zvýšil o 0,4 % HDP. Očekávaná
odchylka je kromě výchozí situace způsobena hlavně pozbytím platnosti
dočasných opatření provedených v předchozích letech
a skutečností, že plánovaná konsolidační opatření na
rok 2014 nebyla ve víceletém rozpočtovém plánu ze srpnu 2012, který
má být zahrnut do prognózy útvarů Komise, dostatečně
upřesněna. Kromě toho by skladba hospodářského růstu i
nadále generovala málo daňových příjmů a příspěvky na
sociální zabezpečení a nepřímé daně by se nezvyšovaly
v poměru k růstu nominálního HDP. Úrokové platby by
kvůli vyššímu zadlužení rovněž dále rostly. Podle prognózy
útvarů Komise z jara roku 2013 se předpokládá, že se
strukturální schodek zhorší o 1,1 procentního bodu, přičemž
doporučeno je jeho zlepšení o 1,9 % HDP. Vezmeme-li v úvahu
změnu odhadovaného růstového potenciálu a neočekávané
výpadky příjmů, rozdíl se zvýší o další 0,2 procentního bodu.
(14)     Pokud jde o fiskální
řízení, velkého pokroku bylo dosaženo v oblasti podávání zpráv
o plnění rozpočtu na nižší než ústřední úrovni. Avšak
ustanovení zákona o rozpočtové stabilitě týkající se mechanismu
včasného varování a nápravného mechanismu k omezení
rozpočtových odchylek nebyla plně účinná a transparentnost
jejich provádění by mohla být zvýšena. Navzdory pokroku, pokud jde o
rozpočtové výkaznictví na regionální úrovni, by dosažení větší
rozpočtové transparentnosti vyžadovalo komplexnější, jednotné a
včasné výkaznictví vládních institucí na konsolidovaném základě v
souladu se systémem ESA 95, což se týká rovněž rozpočtových
plánů. Na zřízení institucionálně a finančně
zcela nezávislé fiskální rady se stále čeká.
(15)     Hrubý veřejný dluh
vzrostl v roce 2012 na přibližně 84 % HDP,
přičemž aktualizovaná prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpokládala
80,9 % HDP. Zvýšení míry zadlužení bylo způsobeno vyšším výsledným
schodkem, než se očekávalo, nižším růstem nominálního HDP, náklady na
rekapitalizaci bank a platbami nedoplatků veřejné správy. Podle
prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 se očekává, že
poměr dluhu k HDP za předpokladu nezměněné politiky
dále vzroste a v roce 2014 překročí 95 %,
a ve všech letech tedy překročí referenční hodnotu
stanovenou ve Smlouvě.
(16)     Dne 10. dubna 2013 Komise na
základě svého hloubkového přezkumu v rámci postupu při
makroekonomické nerovnováze z roku 2013 týkajícího se Španělska[3] dospěla k závěru, že
se Španělsko potýká s nadměrnou ekonomickou nerovnováhou.
Odstranění této nerovnováhy nashromážděné v letech prudkého
rozvoje, a zejména absorpce velmi vysokých úrovní soukromého a vnějšího
dluhu, mají značné nepříznivé důsledky pro hospodářský
růst, finanční stabilitu a veřejné finance. Pro udržitelné
odstranění nadměrného schodku ve střednědobém
horizontu je nezbytný souběžný pokrok v zajišťování
odstranění makroekonomické nerovnováhy, podporovaný dalšími strukturálními
reformami k posílení hospodářského růstu a tvorby
pracovních míst a ke snížení strukturálních nepružností, které této
úpravě brání.
(17)     Podle prognózy útvarů
Komise z jara roku 2013 Španělsko nesplní nominální rozpočtové
cíle stanovené v doporučení Rady ze dne 10. července 2012.
Španělsko však v letech 2012 a 2013 provedlo strukturální úsilí,
které, s přihlédnutím k neočekávanému nepříznivému
hospodářskému vývoji oproti situaci, ve které bylo vydáno doporučení
Rady, je v souladu s revidovaným doporučením v rámci
postupu při nadměrném schodku. Tento neočekávaný nepříznivý
hospodářský vývoj měl pro veřejné finance velmi nepříznivé
důsledky. K podstatnému zhoršení stavu rozpočtu vedly zejména značné
výpadky příjmů související s probíhajícím vyvažováním
hospodářství směřujícím ke skladbě růstu, která
generuje méně daňových příjmů a s tím spojené
nepříznivé účinky na elasticitu příjmů. Kromě
toho má hospodářská recese velmi nepříznivý vliv na zaměstnanost
a nezaměstnanost prudce roste. Vzhledem ke všem těmto
faktorům, v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a
růstu a s ohledem na potřebu odstranit nadměrnou
makroekonomickou nerovnováhu se značnými nepříznivými důsledky
pro veřejné finance, se jeví jako opodstatněné prodloužit
Španělsku lhůtu pro odstranění nadměrného rozpočtu o
dva roky, tedy do roku 2016.
(18)     V souvislosti se
značnou nejistotou, pokud jde o hospodářský vývoj a vývoj
rozpočtu, by rozpočtový cíl doporučený pro poslední rok období
odstranění měl být stanoven na úroveň, která je
jednoznačně nižší než referenční hodnota, aby bylo
zajištěno účinné a trvalé dosažení odstranění v požadované
lhůtě.
(19)     Střednědobé cíle
v oblasti celkového schodku veřejných financí vedoucí k
odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2016 jsou
stanoveny na 6,5 % HDP v roce 2013, 5,8 % HDP v roce
2014, 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce 2016. K
dosažení těchto cílů je zapotřebí roční zlepšení primárního
salda (bez vlivu jednorázových opatření) v období let 2013–2016 o
průměrně 1,3 % HDP a, na základě prognózy
útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016, zlepšení
strukturálního rozpočtového salda o 1,1 % HDP v roce 2013,
o 0,8 % HDP v roce 2014, o 0,8 % HDP v roce 2015
a o 1,2 % HDP v roce 2016. Tento pozvolnější postup
zohledňuje současnou obtížnou hospodářskou situaci
a probíhající zásadní strukturální transformaci španělské ekonomiky
a bude muset být podpořen odvážnými strukturálními reformami.
Očekává se, že jako takový podpoří postupné odstranění
vnější a vnitřní makroekonomické nerovnováhy, zmírní krátkodobé
negativní dopady fiskální konsolidace na hospodářský růst, avšak
současně stabilizuje a zvrátí trend rostoucího zadlužení v oblasti
veřejných financí.
(20)     Podle prognózy útvarů
Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016, která je založena na
předpokladu neměnné politiky, se v této fázi žádné další
opatření nejeví jako potřebné k dosažení doporučeného zlepšení
strukturálního salda pro rok 2013 (a nového cíle schodku ve výši 6,5 %
HDP), avšak rozpočtové plány na všech úrovních veřejné správy budou
muset být přísně plněny. V období 2014–2016 bude snížení
schodku pod referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě na udržitelném
základě vyžadovat značná strukturální fiskální opatření doplňující
ta, která již byla zahrnuta do prognózy útvarů Komise z jara roku
2013. Tato opatření, ve výši přibližně 2 % HDP
v roce 2014, 1 % HDP v roce 2015, a 1½ % HDP
v roce 2016, by měla zohlednit potřebu kompenzovat
nepříznivé vedlejší účinky, záporný růst potenciálního produktu
i růst úrokových a sociálních plateb.
(21)     Program stability na rok
2013 počítá s postupem, který je obecně v souladu s cílem
odstranit nadměrný schodek do roku 2016, přičemž stanovuje
cíle celkového schodku ve výši 6,3 % HDP v roce 2013, 5,5 %
v roce 2014, 4,1 % v roce 2015 a 2,7 % v roce
2016. Pro rok 2013 je cíl založen na dodatečných konsolidačních
opatřeních ve výši přibližně 3 miliardy EUR plánovaných v rámci
programu, který je ještě třeba plně specifikovat.
(22)     Opatření vedoucí
k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé zlepšení salda
veřejných financí a zároveň by měla být zaměřena
na zkvalitnění veřejných financí a posílení růstového
potenciálu hospodářství.
(23)     Španělsku hrozí ve
střednědobém výhledu vysoká rizika ohrožující udržitelnost a
střední rizika v dlouhodobém výhledu. K odvrácení těchto rizik
by napomohl návrat k vyššímu primárnímu strukturálnímu saldu ve výši
přibližně –0,5 % HDP, jaké bylo v průměru v období
1998–2012. Očekává se, že reforma systému předčasného odchodu do
důchodu z roku 2013 přispěje k dlouhodobé udržitelnosti systému
sociálního zabezpečení. Zdá se však nezbytné přijmout další
opatření k odvrácení růstu výdajů souvisejících s věkem,
např. prostřednictvím vhodné regulace faktoru udržitelnosti, který
předpokládá reforma důchodového systému z roku 2011, včetně
stanovení toho, že se důchodový věk bude zvyšovat v návaznosti
na růst naděje dožití.
(24)     Vzhledem
k decentralizované povaze veřejných financí ve Španělsku by
španělská cesta fiskální úpravy měla být podpořena
důvěryhodnou střednědobou konsolidační strategií,
která bude zahrnovat i) podrobný víceletý rozpočtový plán s úplnou
specifikací opatření pro období 2014–2016, ii) další posílení
účinnosti institucionálního rámce (dalším zvýšením transparentnosti
provádění zákona o rozpočtové stabilitě, jakož
i zřízením nezávislé fiskální rady), iii) provedení konkrétních
kroků k získání kontroly nad rostoucím strukturálním schodkem systému
sociálního zabezpečení a iv) větší důraz na
prorůstovou povahu konsolidace (včetně provádění
systematických přezkumů výdajů, jakož i přezkumů
daňového systému).
(25)     Souběžně s
pravidelnými přezkumy finanční pomoci ESM pro rekapitalizaci
finančních ústavů ve Španělsku[4]
a jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění podepsaném dne 23.
července 2012, bude každé čtvrtletí sledován pokrok v provádění
závazků Španělska v rámci postupu při nadměrném schodku.
(26)     Španělsko splňuje
podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného
schodku veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
(1)
Španělsko by mělo současný
nadměrný schodek odstranit do roku 2016.
(2)
Španělsko by mělo dosáhnout cíle
celkového schodku veřejných financí ve výši 6,5 % HDP v roce 2013,
5,8 % HDP v roce 2014, 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce
2016, což odpovídá zlepšením strukturálního salda ve výši 1,1 %, 0,8 %,
0,8 % a 1,2 % HDP v letech 2013–2016, jak je uvedeno v prognóze
útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016.
(3)
Španělsko by mělo provést opatření
přijatá v rozpočtových plánech na rok 2013 na všech
úrovních veřejné správy a v případě odchylek
od rozpočtových plánů by mělo by být připraveno
přijmout nápravná opatření. Orgány by měly posílit
střednědobé rozpočtové strategie jasně definovanými
strukturálními opatřeními pro roky 2014–2016, která jsou nutná pro
odstranění nadměrného schodku do roku 2016.
(4)
Rada stanoví lhůtu do 1. října 2013, aby
španělská vláda přijala účinná opatření, a v souladu s
čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně
informovala o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem
dosažení cílů.
Kromě toho by španělské orgány
měly i) posílit účinnost institucionálního rámce dalším zvýšením transparentnosti
při provádění zákona o rozpočtové stabilitě, jakož
i zřízením nezávislé fiskální rady, která by prováděla analýzy,
poskytovala poradenství a sledovala soulad fiskální politiky
s vnitrostátními fiskálními pravidly a fiskálními pravidly EU, ii) podnikat
konkrétní kroky k získání kontroly nad rostoucím strukturálním schodkem
v systému sociálního zabezpečení a iii) klást větší
důraz na prorůstovou povahu konsolidace, včetně
provádění systematických přezkumů výdajů
a daňového systému. Kromě toho
bude k zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace
důležité podporovat fiskální konsolidaci ucelenými strukturálními
reformami v souladu s doporučeními Rady určenými
Španělsku v souvislosti s evropským semestrem a postupem
při makroekonomické nerovnováze
Toto rozhodnutí
je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všechny dokumenty týkající se postupu při
nadměrném schodku pro Španělsko lze najít na adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

[3]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm
[4]               http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


               CS

                        EVROPSKÁ KOMISE

               V Bruselu dne 20.7.2010

               KOM(2010) 913 v konečném znění

               DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,

               kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Kapverdami

               DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,

               kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Kapverdami

               A.DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Evropská unie a Kapverdská republika uzavřely protokol k dohodě o rybolovu
                  1
               , který byl oběma stranami parafován dne 16. prosince 2005 a vstoupil v platnost dne 30. března 2007. Platnost protokolu, kterým se plavidlům EU udělují rybolovná práva a stanoví finanční náhrada, končí dne 31. srpna 2011.

               Komise navrhuje sjednat nový protokol, který by odpovídal skutečným možnostem a potřebám loďstva členských států a byl v souladu s obecnými zásadami Rady týkajícími se dohod o partnerství v oblasti rybolovu z července 2004.

               Rada se žádá, aby přijala směrnice pro jednání, které jsou přílohou tohoto doporučení.

               B.DOPORUČENÍ

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise doporučuje, aby:

               –Rada zmocnila Komisi zahájit a vést jednání o obnovení protokolu v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu s Kapverdskou republikou,

               –Komise byla pověřena vedením jednání v této věci jménem Unie,

               –Komise vedla tato jednání po konzultacích se zvláštním výborem podle ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie,

               –Rada schválila směrnice pro jednání, které jsou přílohou tohoto doporučení.

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je obnovení protokolu v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou v souladu se závěry Rady ze dne 15. července 2004, které se týkají dohod o partnerství v oblasti rybolovu a vycházejí ze sdělení Komise ze dne 23. prosince 2002, a s přihlédnutím k situaci v oblasti lidských práv v zemi.

               –Tento protokol obsahuje ustanovení o důsledcích v případě porušení lidských práv a demokratických zásad.

               –S cílem zajistit prostřednictvím nového protokolu podporu udržitelného a odpovědného rybolovu budou směrnice pro jednání Komise vycházet z těchto zásad:

               zajištění přístupu do výlučné ekonomické zóny Kapverdské republiky a nutná povolení pro plavidla evropského loďstva k provádění rybolovných činností zaměřených na druhy tuňáka ve výše uvedené výlučné ekonomické zóně,

               řádné zohlednění nejlepších dostupných vědeckých stanovisek,

               je zajištěno, že přístup k rybolovným zdrojům vychází ze stejných kritérií, která platí pro současný protokol, a z vývoje, ke kterému došlo v několika posledních letech,

               posílení dialogu o politice v odvětví s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky, která je v souladu s rozvojovými cíli země, zejména s ohledem na sledování a kontrolu rybolovných činností a dozor nad nimi, na řízení rybolovných zdrojů a na zlepšení hygienických norem produktů rybolovu.

                     (1)
                  Nařízení Rady (ES) č. 2027/2006 ze dne 19. prosince 2006, Úř. věst. L 414, 30.12.2006.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0142

Doporučení pro Doporučení Rady Polsku s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy (předloženo Komisí)  /* SEK/2007/0142 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.2.2007SEK(2007) 142 v konečném zněníDoporučení proDOPORUČENÍ RADY POLSKUs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financípodle čl. 104 odst. 7 Smlouvy(předloženo Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti: Článek 104 a postup při nadměrném schodkuV článku 104 Smlouvy je stanoven požadavek udržovat zdravé veřejné finance a vyhýbat se nadměrnému schodku s cílem posílit podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst vedoucí k vytváření pracovních míst. Článek 104 Smlouvy je proveden Paktem o stabilitě a růstu, zejména jeho nápravnou částí, tedy nařízením Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[1]. V roce 2005 byl Pakt pozměněn s cílem upevnit rozpočtovou kázeň, posílit její účinnost a hospodářské základy a zároveň zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.2. Postup při nadměrném schodku týkající se PolskaNa základě hospodářských prognóz Komise z jara 2004[2], které poukázaly na schodek ve výši 4,1 % HDP za rok 2003[3], zahájila Komise dne 12. května 2004 v souladu s čl. 104 odst. 3 Smlouvy postup při nadměrném schodku vůči Polsku. Polsko předložilo svůj první konvergenční program v květnu 2004 a Rada k němu zaujala stanovisko dne 5. července 2004[4]. Rada zároveň na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek[5], a v důsledku toho v souladu s čl. 104 odst. 7 doporučila polským orgánům, aby přijaly opatření k jeho odstranění[6]. Ve svém doporučení Rada vyzvala polské orgány, aby „ ukončily současnou situaci s nadměrným deficitem co nejdříve, jak to bude možné “ a „ podnikly opatření ve střednědobém rámci tak, aby se deficit snížil pod hodnotu 3 % HDP v roce 2007, a to důvěryhodným a udržitelným způsobem, v souladu s cestou ke snížení deficitu stanovenou ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004 ke konvergenčnímu programu předloženému v květnu 2004 “ s následujícími ročními cíli: „ 5,7 % HDP v roce 2004, 4,2 % HDP v roce 2005, 3,3 % HDP v roce 2006 a 1,5 % HDP v roce 2007 .“ Rada stanovila lhůtu 5. listopadu 2004 „ k přijetí účinných opatření potřebných pro dosažení cílového schodku v roce 2005 “. Polsku bylo rovněž doporučeno, „ aby použilo mimořádné příjmy ke snížení deficitu veřejných financí .“ Mimoto byly polské orgány vyzvány, „ aby zastavily růst míry zadlužení “.3. Údaje o veřejném sektoru v postupu při nadměrném schodku a systémové důchodové reformyRozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci důchodových systémů stanoví, že příspěvkově definované fondové systémy nemohou být klasifikovány jako systémy sociálního zabezpečení a nelze je tedy považovat za součást veřejných financí[7].Polsko v současné době využívá přechodného období pro provedení důchodové reformy, které skončí po prvním oznámení rozpočtových údajů v roce 2007 (skutečné údaje o schodku a zadlužení v roce 2006 a v předcházejících letech), tedy 1. dubna 2007[8]. Sociální příspěvky a jiné příjmy vybírané v rámci fondových příspěvkově definovaných systémů (stejně jako vzniklé výdaje) jsou proto zaznamenány jako státní příjmy (a výdaje), což poněkud snižuje údaje o schodku a zadlužení. Po uplynutí přechodného období bude platit pouze definice, která zahrnuje rozpočtové náklady důchodové reformy.4. Aktuální vývoj a vyhlídky na rok 2007Na základě vyhodnocení návrhu rozpočtu na rok 2007, prognóz útvarů Komise z podzimu 2006 a doporučení Komise Rada dne 28. listopadu 2006 přijala rozhodnutí, v němž v souladu s čl. 104 odst. 8 uvedla, že opatření, která Polsko přijalo v návaznosti na doporučení Rady učiněné podle čl. 104 odst. 7, jsou nedostatečná[9]. Vzhledem k tomu, že Polsko nepřijalo společnou měnu, a proto se na něj nevztahují další kroky postupu (čl. 104 odst. 9 a čl. 104 odst. 11), může podle Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu po takovém rozhodnutí následovat pouze další doporučení Rady vycházející z čl. 104 odst. 7.V poslední aktualizaci konvergenčního programu, předložené dne 30. listopadu 2006, Polsko ve srovnání s návrhem rozpočtu na rok 2007 snížilo odhad schodku za rok 2006 a cílové schodky na období 2007–2009. Nový cílový schodek na rok 2007 představuje 1,4 % HDP (3,4 % v případě zahrnutí nákladů na důchodovou reformu). Snížení cílového schodku pro rok 2007 není založeno na dodatečných opatřeních, ale odráží skutečnost, že v roce 2006 bylo dosaženo lepších výsledků, než se očekávalo (v rozpočtu na rok 2007 se předpokládal schodek ve výši 2,1 % HDP, zatímco podle konvergenčního programu se očekává výsledek 1,9 %), a předpoklady růstu v roce 2007 se také zlepšily. Ze strukturálního hlediska (tedy bez cyklických vlivů a jednorázových a dalších dočasných opatření) by se měl schodek v roce 2007 zlepšit o ½ % HDP, po ¼ % v roce 2006.S ohledem na nejnovější hospodářský a rozpočtový vývoj lze předpokládat, že výsledek za rok 2006 se bude pohybovat kolem 1,9 % HDP, bude tedy mít blíže k údaji uvedenému v programu než údaji 2,2 % HDP uvedenému v prognóze útvarů Komise z podzimu 2006, což by mohlo mít příznivý účinek na výchozí pozici pro rok 2007. Přesto se však zdá, že dosažení cílového schodku pro rok 2007, při jehož stanovení se vycházelo i) z předpokladu, že orgány místní správy neuskuteční všechny plánované výdaje, a ii) z některých opatření na straně příjmů, je ohroženo riziky souvisejícími i) s možným urychlením spolufinancování v důsledku vyššího čerpání z fondů EU a ii) se značným spoléháním na příznivý makroekonomický vývoj. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 by rozpočet na rok 2007 přinesl strukturální zlepšení pouze ve výši ¼ % HDP. V nominálním vyjádření se schodek za rok 2007 odhaduje na přibližně 1,7 % HDP.V nejnovější aktualizaci konvergenčního programu se uvádí, že nadměrný schodek by měl být odstraněn do roku 2007, pokud se využije možnosti vzít v úvahu část nákladů na důchodovou reformu podle čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 a prováděcích pravidel v pokynech pro sestavování programů[10]. V čl. 2 odst. 7 je zejména stanoveno, že „ v případě členských států, u nichž schodek překračuje doporučenou hodnotu, přičemž jí zůstává blízko, a pokud je toto překročení výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Komise a Rada při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku k nákladům na reformu veřejně spravovaného pilíře. K tomuto účelu se berou v úvahu čisté náklady na reformu na základě rovnoměrného snižování na přechodné období pěti let. Tyto čisté náklady se berou v úvahu rovněž při rozhodnutí Rady podle čl. 104 odst. 12 (…) [tedy zrušit předchozí rozhodnutí přijatá v rámci postupu při nadměrném schodku], pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží doporučované hodnotě “ [3 % HDP]. Vezmou-li se v úvahu prováděcí opatření uvedená v pokynech, činí použitelný podíl nákladů na důchodovou reformu 60 %. Vzhledem k tomu, že podle odhadů budou náklady na důchody představovat v roce 2007 2 % HDP, odpovídající část nákladů by představovala přibližně 1,2 % HDP.Aby mělo Polsko nárok na použití tohoto ustanovení, muselo by prokázat, že schodek i) podstatně a nepřetržitě klesal a ii) dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě. Údaje v níže uvedené tabulce dokládají, že v období 2004–2006 schodek (ať už bez nákladů na důchodovou reformu nebo včetně těchto nákladů) podstatně a nepřetržitě klesal. V roce 2006 se však schodek (včetně nákladů na důchodovou reformu) ještě nepřiblížil k referenční hodnotě. O tom, zda lze toto ustanovení Paktu použít v případě Polska, tedy rozhodne výsledný schodek za rok 2007. Je jasné, že pokud nebudou přijata nápravná opatření, díky nimž se schodek přiblíží k referenční hodnotě, nebude možné toto ustanovení použít.  Cíle a výsledky salda veřejných financí a náklady na důchodovou reformu (% HDP)V nejnovější aktualizaci konvergenčního programu se předpokládá další snížení schodku, o 3,1 % HDP v roce 2008 a o 2,9 % HDP v roce 2009 (včetně nákladů na důchodovou reformu). Ze strukturálního hlediska by plánované zlepšení představovalo zhruba ½ % HDP ročně.Komise ve svém hodnocení programu, z něhož vychází doporučení pro stanovisko Rady k programu, zdůraznila, že splnění těchto cílů je ohroženo riziky, která vyplývají z možnosti nižšího než očekávaného růstu a z nedostatečného popisu konkrétních nápravných opatření.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | KP list. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM list. 2006 | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP list. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM list. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP list. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM list. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | KP list. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM list. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. |Saldo očištěné od cyklických vlivů (v % HDP) | KP list. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM list. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP list. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM list. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |Poznámky: 1Tyto rozpočtové projekce neberou v úvahu dopad rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů, které je třeba zohlednit v oznámení na jaře 2007. S tímto dopadem by celkový schodek veřejných financí podle aktualizovaného programu činil -4,3 % HDP v roce 2005, -3,9 % HDP v roce 2006, -3,4 % HDP v roce 2007, -3,1 % HDP v roce 2008 a -2 ,9 % HDP v roce 2009. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Saldo očištěné od cyklických vlivů (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 4 Program neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. 5 Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 4,1 % v roce 2005, 4,8 % v roce 2006, 4,4 % v roce 2007 a 5,0 % v roce 2008. Zdroj: Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |5. ZávěryZ výše uvedeného lze vyvodit tyto závěry:-  Nejnovější cílová hodnota schodku na rok 2007 (1,4 % HDP bez nákladů na důchodovou reformu) uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 je jen nepatrně nižší než hodnota schválená Radou v červenci 2004 (1,5 % HDP), přestože bylo v období 2004–2006 dosaženo mnohem lepších výsledků, než se očekávalo. Při stanovení cílového schodku se vycházelo ze zhruba stejného předpokladu růstu jako v červenci 2004. Proto neexistuje žádný důvod pro posunutí termínu k odstranění nadměrného schodku do období po roce 2007.-  Na jaře 2007 skončí přechodné období pro provádění rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů a fondové příspěvkově definované systémy budou klasifikovány mimo veřejné finance. Soubor údajů o polském schodku od roku 1999 pak bude revidován a zvýšen o náklady na důchodovou reformu. Cílový schodek 1,4 % HDP (bez nákladů na důchodovou reformu) na rok 2007 tak bude zvýšen na 3,4 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu).-  V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 se předpokládalo, že schodek veřejných financí dosáhne 4 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu). Pokud by se však vzaly v úvahu aktuálnější údaje, než ty, které byly k dispozici v době vypracování prognózy, zejména údaje o pozitivnějším vývoji hospodářství v roce 2006 a o nižším než očekávaném schodku za rok 2006 (schodek se nyní odhaduje na 1,9 % HDP), snížil by se odhad schodku za rok 2007 na přibližně 3,7 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu). Rozdíl oproti nejnovějšímu cílovému schodku je způsoben vyšším růstem HDP, než se očekávalo, a působením automatických stabilizátorů, zejména vyššími daňovými příjmy (především daň z přidané hodnoty) a dividendami a nižšími výdaji v sociální oblasti (díky nižší nezaměstnanosti). Na základě dostupných informací se zdá, že strukturální úprava ve výši 0,5 % HDP v roce 2007 by měla umožnit dosažení nejnovějších oficiálního cíle 3,4 % HDP.-  Aktualizace konvergenčního programu z listopadu 2006 potvrzuje, že polské orgány hodlají odstranit nadměrný schodek do roku 2007. V programu se vychází z předpokladu, že pokud cílový schodek na rok 2007 činí včetně nákladů na důchodovou reformu 3,4 % HDP, je tedy vyšší než referenční hodnota, bude moci být přijato rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku, protože se na Polsko bude vztahovat ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, které umožňuje degresivní zápočet nákladů na důchodovou reformu (60 % v roce 2007, tedy 1,2 % HDP). Vzhledem k tomu, že schodek v období 2004–2006 nepřetržitě a postupně klesal, rozhodne o tom, zda bude mít Polsko nárok na využití výše uvedeného ustanovení, výsledný schodek za rok 2007 a jeho vzdálenost od referenční hodnoty 3 % HDP.Podle aktualizace konvergenčního programu z listopadu 2006 by mělo v roce 2009 dojít k dalšímu snížení schodku na 2,9 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu). Výsledné plnění rozpočtu však může být horší, než se předpokládá v programu, protože program počítá s příznivým růstem v období 2008–2009 a není v něm dostatečně popsáno, jakým způsobem by mělo být dosaženo nápravy. Pro zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku je nutné věnovat těmto rizikům dostatečnou pozornost.Doporučení proDOPORUČENÍ RADY POLSKUs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financípodle čl. 104 odst. 7 SmlouvyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 7 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  V souladu s článkem 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.2.  Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti.3.  V souladu s čl. 104 odst. 6 Rada dne 5. července 2004 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Polsku. [11]4.  Poté, co Rada rozhodla o existenci nadměrného schodku v Polsku, doporučila polským orgánům v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[12], aby ve střednědobém rámci přijaly opatření k věrohodnému a udržitelnému snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007 podle postupu ke snížení schodku uvedeného ve stanovisku, které Rada téhož dne vydala ke konvergenčnímu programu předloženému v květnu 2004[13].5.  Doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 vycházelo z údajů, které nezohledňovaly vliv rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci příspěvkově definovaných důchodových systémů mimo sektor veřejných financí na zvýšení schodku. Doporučení podle čl. 104 odst. 7 stejně jako stanoviska Rady ke konvergenčnímu programu z května 2004 a jeho následným aktualizacím (z listopadu 2004 a z ledna 2006) explicitně přihlížela k rizikům, která pro odstranění nadměrného schodku plynou z uplatňování tohoto rozhodnutí Eurostatu, které, jak Eurostat rozhodl v září 2004, musí být provedeno do 1. dubna 2007 (termín pro první oznámení údajů o skutečném dluhu a schodku za rok 2006 a předchozí roky). V době vydání doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 se odhadovalo, že provádění rozhodnutí Eurostatu (tedy započtení ročních nákladů polské důchodové reformy z roku 1999) zvýší schodek o přibližně 1,5 % HDP.6.  Dne 28. listopadu 2006 Rada přijala rozhodnutí podle čl. 104 odst. 8, v němž prohlásila, že opatření, která Polsko přijalo na základě doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004, nestačí k odstranění nadměrného schodku do roku 2007.[14] Důvodem k takovému rozhodnutí bylo i) zvýšení cílového schodku na rok 2007 v rozpočtu pro rok 2007 ve srovnání s doporučením (přestože výsledky plnění rozpočtu za období 2004–2006 předčily očekávání); ii) zjištění útvarů Komise v jejich prognóze z podzimu 2006, podle něhož existuje riziko, že v roce 2007 bude schodek vyšší, než je stanovený cíl; a iii) provádění výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu od jara 2007, které by podle odhadů mělo vést ke zvýšení schodku za rok 2007 o přibližně 2 % HDP.7.  Polsko je v současné době členským státem, na který se vztahuje výjimka uvedená v čl. 122 odst. 1 Smlouvy, musí se tedy vyhnout nadměrným schodkům, avšak nevztahují se na něj čl. 104 odst. 9 a čl. 104 odst. 11 Smlouvy; další doporučení mohou být Polsku určena pouze na základě čl. 104 odst. 7.8.  Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 musí doporučení učiněné v souladu s čl. 104 odst. 7 stanovit, že dotčený členský stát musí přijmout účinná opatření nejpozději do šesti měsíců a že náprava nadměrného schodku by měla být ukončena v roce následujícím po jeho zjištění, pokud neexistují zvláštní okolnosti. Ustanovení čl. 3 odst. 4 rovněž stanoví, že Rada by měla ve svém doporučení určeném členskému státu ohledně odstranění nadměrného schodku požadovat, aby tento členský stát dosáhl minimálního meziročního zlepšení strukturálního salda ve výši přinejmenším 0,5 % HDP.9.  Když Rada vydala Polsku doporučení podle čl. 104 odst. 7, měla za to, že existují zvláštní okolnosti, konkrétně výše schodku a probíhající restrukturalizace hospodářství, kvůli nimž je možné požadovat odstranění schodku ve střednědobém rámci, konkrétně do roku 2007. Vzhledem k tomu, že výsledné schodky v období 2004–2006 byly nižší než cílové schodky, z nichž vycházelo doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, a hospodářský růst očekávaný pro rok 2007 je zhruba potvrzen, neexistují žádné důvody pro prodloužení lhůty stanovené k odstranění nadměrného schodku.10.  Podle aktualizace konvergenčního programu, která byla předložena v listopadu 2006 a vztahuje se na období 2006–2009, by mělo, stejně jako podle předchozích programů, dojít k nápravě nadměrného schodku do roku 2007. Díky tomu, že výsledky za rok 2006 byly lepší, než se předpokládalo v programu (1,9 % HDP), byl cílový schodek za rok 2007 stanoven na 1,4 % HDP. Schodek by se měl dále snížit na 1,0 % HDP v roce 2008 a 0,6 % HDP v roce 2009. Do těchto cílů není zahrnut dopad výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu na rozpočet. Při započtení tohoto dopadu by schodky dosáhly této výše: 3,9 % v roce 2006, 3,4 % v roce 2007, 3,1 % v roce 2008 a 2,9 % v roce 2009. Ze strukturálního hlediska (tedy podle salda očištěného o cyklické vlivy a jednorázová a jiná dočasná opatření) by se měl schodek v období 2007–2009 každý rok zlepšit o ½ % HDP.11.  Schodek za rok 2007 ve výši 3,4 % HDP by byl vyšší než referenční hodnota 3 % HDP. V programu se předpokládá, že pro účely zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 104 odst. 12 mohou Komise a Rada v souladu s čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 brát v úvahu rozpočtové náklady na důchodovou reformu z roku 1999 podle lineární a klesající stupnice představující v roce 2007 60 %, tedy zhruba 1,2 % HDP. Aby mělo Polsko nárok na použití tohoto ustanovení, muselo by se prokázat, že jeho schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží doporučované hodnotě. Vzhledem k tomu, že schodek v období 2004–2006 podstatně a nepřetržitě klesal, rozhodne o použití daného ustanovení v případě Polska jeho schodek za rok 2007.12.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 ukázala, že dosažení cílového schodku pro rok 2007 je ohroženo určitými riziky. Na základě novějších údajů, které byly zveřejněny po dokončení podzimní prognózy, zejména údajů o lepším výsledku za rok 2006, než se očekávalo (odhady nyní činí 1,9 % DPH), se zdá, že schodek za rok 2007 se bude pohybovat kolem 3,7 % HDP (včetně nákladů na důchodovou reformu), což je poněkud lepší výsledek, než se předpokládalo v podzimní prognóze (kolem 4 % HDP), ovšem horší než nejnovější oficiální cíl (3,4 % HDP).13.  Rada ve svém stanovisku ze dne [ 27. února 2007 ] k aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 přezkoumala střednědobou rozpočtovou strategii polských orgánů. Celkově dospěla k závěru, že program sice plánuje odstranění nadměrného schodku do roku 2007, ovšem zdá se, že dosud přijatá opatření nejsou přiměřená a plánovaná opatření nestačí k dosažení takového výsledku. Přestože by se podle programu mělo v dalších letech, kdy se očekává silný růst, postupně směřovat k dosažení střednědobého cíle, je dosažení rozpočtových cílů a trvalé odstranění nadměrného schodku ohroženo značnými riziky. Rizika pro splnění rozpočtových cílů plynou zejména i) z optimistického makroekonomického scénáře na období 2008–2009; ii) ze značné nejistoty ohledně účinného provádění plánovaných opatření a iii) z nedostatku informací o opatřeních na podporu plánovaného omezení výdajů, zdá se totiž, že jejich příprava je teprve v počátcích.14.  Opatření vedoucí k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zkvalitnění, na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a na posílení potenciálního růstu hospodářství,DOPORUČUJE:15.  Polské orgány by měly odstranit současný nadměrný schodek nejpozději do roku 2007;16.  polské orgány by měly snížit celkový schodek veřejných financí důvěryhodným a udržitelným způsobem, a proto by měly zajistit zlepšení strukturálního salda o 0,5 % HDP mezi rokem 2006 a 2007;Rada stanoví polským orgánům lhůtu [do 27. srpna 2007] k přijetí příslušných účinných opatření.Rada kromě toho vyzývá Polsko, aby zajistilo, že rozpočtová konsolidace bude probíhat i po odstranění nadměrného schodku a bude směřovat k dosažení střednědobého cíle strukturálního schodku ve výši 1 % HDP.Toto doporučení je určeno Polské republice.V Bruselu dne [27. února 2007].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] European Economy č. 2/2004. Hospodářská prognóza útvarů Komise z jara 2004 brala v úvahu údaje, které Polsko oznámilo v březnu 2004 a které zveřejnil Eurostat (tisková zpráva Eurostatu 38/2004 ze dne 16. března 2004).[3] Údaje o schodku za rok 2003 byly mezitím aktualizovány podle běžných postupů. Současný údaj je 4,7 % HDP.[4] Úř. věst. C 320, 24.12.2004, s. 15.[5] Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 18.[6] Viz http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Viz tisková zpráva Eurostatu č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a kapitola I.1.3 – Klasifikace financovaných důchodových systémů a dopad Příručky Eurostatu o státním schodku a dluhu na veřejné finance, ke stažení na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Viz tisková zpráva Eurostatu č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[9] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 81.[10] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. Viz zejména odstavec 5 oddílu I B pokynů.[11] Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 18.[12] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[13] Úř. věst. C 320, 24.12.2004, s. 15.[14] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 81.


Důležité právní upozornění

|

52006SC0227

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005-2009  /* SEK/2006/0227 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.2.2006SEK(2006) 227 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005 – 2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Kypru byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise prozkoumala nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Kypru a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení1.  Kypr předložil dne 14. prosince 2005 druhou aktualizaci konvergenčního programu na období 2005 až 2009, což bylo po uplynutí lhůty stanovené novým kodexem chování[3] na 1. prosince 2005. Toto zpoždění je způsobeno přáním orgánů zapracovat rozpočtová opatření oznámená druhý týden v prosinci. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v kodexu chování[4].2.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Kypr má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2005. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2008 vyzvala Rada Kypr, aby provedl opatření uvedená v konvergenčním programu za účelem snížení schodku pod hranici 3 % DPH do roku 2005 a zajistil tak, aby míra zadlužení do tohoto data klesla, a aby pokračoval v důchodové reformě a reformě zdravotnictví.3.  Reálný růst HDP (3,5 %), podpořen vysokým růstem produktivity a růstem zaměstnanosti, patřil v posledním desetiletí k jednomu z nejvyšších v EU. Čisté půjčky vůči zbytku světa (externí deficit) se zvýšily (v roce 2004 činily 4,75 % HDP) v důsledku ztrát konkurenceschopnosti a zvýšení konkurence v některých hlavních vývozních odvětvích Kypru. To bylo z velké části vyvážené nutností půjček veřejného sektoru, který v roce vykazoval schodek více než 4 % HDP v roce 2004. Inflace HISP zůstala během téměř celého desetiletí pod úrovní 3 %.4.  Podle aktualizace se předpokládá, že reálný růst HDP bude v letech 2006 – 2009 mírně přesahovat hranici 4 %, což je založené na očekávaném posílení konečné domácí poptávky a pozitivního příspěvku externího sektoru. Tento vývoj je pravděpodobný do roku 2007, v roce 2008 a 2009 je však mírně nadhodnocený. V důsledku toho mohou být cyklické podmínky, měřené podle mezery výstupu, příznivější než předpovídá program. Předpokládá se, že externí deficit se bude postupně snižovat z 5,33 % HDP v roce 2006 na 2,75 % v roce 2009.5.  Předpokládá se, že roční inflace HISP, která v roce 2005 zůstala na úrovni přibližně 2 %, bude během programového období kolísat na této úrovni, a to i přes vyšší ceny za energii a nezpracované potraviny. Tento předpoklad se jeví jako realistický. Od vstupu do systému ERM II dne 2. května 2005 zůstal směnný kurs CYP/EUR blízko centrální paritě. Výnosy ze státních dluhopisů se během roku 2005 snížily a na začátku roku 2006 klesly pod hranici 4 %. Rozpětí vůči výnosům v rámci eurozóny se zúžilo na méně než 100 základních bodů. Kypr usiluje o to, stát se členem eurozóny k 1. lednu 2008.6.  Podle stávající aktualizace se schodek za rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP, oproti 2,75 % HDP, které stanovila prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 a těsně pod hranicí 3 % v předcházející aktualizaci. Rozdíl oproti předcházející aktualizaci odráží především přibližně o 0,5 % HDP lepší než očekávané výdaje na úroky.7.  S tím, že aktualizace vychází v roce 2005 ze snížení schodku pod hranici 3 % HDP, usiluje do roku 2009 o další konsolidaci veřejných financí, kdy by se veřejný schodek měl přiblížit k 0,5 % HDP a hrubý dluh 53,5 % HDP. Po dosažení hranice 0,75 % HDP v roce 2005 se v roce 2009 předpokládá postupné zvýšení primárního přebytku na hodnotu 1,75 % HDP. Snížení deficitu je důsledkem snížení míry výdajů o přibližně 4 % HDP, což není úplně kompenzované poklesem podílu výdajů (o 2 %). Úprava se zakládá na strukturálních omezeních běžných primárních výdajů, úsporách na výdajích na úroky a na kombinaci strukturálních a jednorázových opatření na straně příjmů. Postupná úprava během let 2006 – 2008 odráží v porovnání s předcházejícím programem mírnější růst HDP.8.  Podle výpočtů útvarů Komise na základě společně dohodnuté metodiky programu by se struklturální saldo (tj. cyclicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) mělo snížit ze 3 % HDP v roce 2005 na 0,5 % v roce 2009, tj. o více než 0,5 procentního bodu HDP v průměru za rok, na pozadí postupného uzavírání mezery výstupu. Nedostatečné zlepšení strukturálního salda v roce 2007 odráží očekávané zhoršení čisté pozice Kypru vůči rozpočtu EU, protože dočasné kompenzační dotace spojené se vstupem Kypru do EU budou ukončeny v roce 2006. V aktualizaci je zřetelně uveden střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP a cíle, kterých má být dosaženo v roce 2009. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a kodexem chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produktu.9.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Vzhledem k tomu, že se Kypr silně orientuje na cestovní ruch, jsou rizika makroekonomického vývoje spojena zejména s geopolitickým vývojem v této oblasti. Makroekonomický výhled na rok 2008 a 2009 je navíc mírně optimistický a daňové prognózy se zdají docela příznivé. Kyperská vláda však ve své aktualizaci opětovně zdůrazňuje závazek Kypru přijmout v případě potřeby dodatečná opatření z účelem dosažení plánované úpravy, a to i přes to, že rozpočtové cíle splnila nad očekávání.10.  Při zohlednění odhadovaného výsledku za rok 2005 a vyváženosti rizik vzhledem k rozpočtovým cílům, se přístup k rozpočtu v rámci programu jeví býti v souladu s odstraněním nadměrného schodku do roku 2005 a s čl. 104 odst. 7 doporučení Rady. Od roku 2008 se také zdá, že zajišťuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech a že střednědobý cíl programu (– 0,5 % HDP) bude v roce 2009 téměř dosažen. Tempo úprav směrem ke střednědobému cíli programu je v zásadě v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.11.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 70,5 % HDP a překročila tak referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Aktualizace předpokládá stabilní pokles míry zadlužení na 53,5 % v roce 2009 v důsledku rostoucích primárních sald, vysokého nominálního růstu HDP a od roku 2006 vnitřní dynamikou dluhu snižující dluh (snížení amortizačního fondu). Rizika těchto vývojů se v zásadě jeví jako vyvážená. Zdá se, že míra zadlužení dostatečně a postupně klesá.12.  S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Kypru hrozí velké riziko z důvodu plánovaných rozpočtových nákladů v důsledku stárnutí obyvatelstva. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu povede ke zmírnění rizik dlouhodobé udržitelnosti a dále bude důležité, aby nezbytná zásadní reformní opatření v oblasti důchodů a zdravotnictví omezila předpokládané podstatné zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva v období do roku 2050 a snížila tak rizika dlouhodobé udržitelnosti.13.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Konkrétně Kypr směřuje k odstranění nadměrného schodku, a to v rámci lhůty stanovené Radou a činí nezbytné kroky směřující k dosažení střednědobého cíle. Zároveň od roku 2005 neustále snižuje míru zadlužení. Program předpokládá snižování vnější nerovnováhy.14.  Program reforem Kypru předložený dne 11. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) prosazovat inovace, výzkum a vývoj a usnadnit šíření informačních a komunikačních technologií; ii) modernizovat základní infrastrukturu; iii) posílit rozvoj lidského kapitálu a iv) sociální soudržnost. Dopady tohoto programu reforem Kypru na rozpočet se odráží do rozpočtových výhledů aktualizovaného konvergenčního programu. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí odpovídají prioritám programu reforem Kypru, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Aktualizace zejména stanoví opatření za účelem monitorování a lepší kontroly veřejných výdajů.S ohledem na výše uvedené hodnocení bude strukturální změna plánovaná během programového období po snížení schodku pod hranici 3 % HDP v roce 2005 vítána. S ohledem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004 by pro Kypr bylo vhodné, aby:i) v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistil prostřednictvím opatření trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek;ii) kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2005 – 2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:15.  Dne 14.března 2006 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Kypru, který zahrnuje období 2005 až 2009.16.  Reálný růst HDP (3,5 %), podpořen vysokým růstem produktivity a růstem zaměstnanosti, patřil v posledním desetiletí k jednomu z nejvyšších v EU. Čisté půjčky vůči zbytku světa (externí deficit) se zvýšily (v roce 2004 činily 4,8 % HDP) v důsledku ztrát konkurenceschopnosti a zvýšené konkurence v některých hlavních odvětvích vývozu Kypru. To bylo z velké části vyvážené nutností půjček veřejného sektoru, který v roce vykazoval schodek více než 4,1% HDP v roce 2004. Inflace HICP zůstala během téměř celého desetiletí pod úrovní 3 %.17.  Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Kypr má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne by měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2005. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2008 vyzvala Rada Kypr, aby provedl důsledně opatření uvedená v konvergenčním programu za účelem snížení schodku pod hranici 3 % DPH do roku 2005 a zajistil tak, aby míra zadlužení do tohoto data klesla, a aby pokračoval v důchodové reformě a reformě zdravotnictví.18.  Podle stávající aktualizace se schodek za rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP, oproti 2,75 % HDP, které stanovila prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 a těsně pod hranicí 3 % předcházející aktualizace. Rozdíl oproti předcházející aktualizaci odráží hlavně o 0,5 % DPH lepší než očekávané výdaje na úroky.19.  Nový program do značné míry dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování[6]. Aktualizace byla předložena dva týdny po uplynutí lhůty stanovené kodexem chování na 1. prosince. Toto zpoždění je důsledkem přání orgánů zapracovat rozpočtová opatření oznámená druhý týden v prosinci.20.  Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá v období 2005 až 2009 reálný růst HDP mírně nad hranicí 4 %. Podle současných dostupných údajů se jeví, že tento scénář je do roku 2007 založen na přijatelných a v roce 2008 a 2009 na mírně příznivějších předpokladech růstu. V důsledku toho mohou být cyklické podmínky měřené mezerou výstupu příznivější než se předpokládá v programu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se zdají reálné.21.  S tím, že aktualizace vychází v roce 2005 ze snížení schodku pod hranici 3 % HDP, usiluje do roku 2009 o další konsolidaci veřejných financí, kdy veřejný schodek by se měl blížit k 0,5 % HDP. Po dosažení hranice 0,75 % HDP v roce 2005 se v roce 2009 předpokládá postupné zvýšení primárního přebytku na hodnotu 1,75 % HDP. Snížení deficitu je důsledkem snížení míry výdajů o přibližně 4 % HDP, což není úplně kompenzované poklesem podílu výdajů (o 2 %). Úprava se zakládá na strukturálních omezeních stávajících primárních výdajů, úsporách na výdajích na úroky a na kombinaci strukturálních a jednorázových opatření na straně příjmů. Postupná úprava během období 2006 – 2008 odráží v porovnání s předcházejícím programem mírnější růst HDP.22.  Předpokládá se, že v průběhu programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších prozatímních opatření) vypočítané na základě společně dohodnuté metodiky sníží v průměru o 0,5 % HDP za rok, v roce 2005 ze schodku v hodnotě přibližně 3 % HDP na přibližně 0,5 % HDP v roce 2009. Nedostatečné zlepšení strukturálního salda v roce 2007 odráží očekávané zhoršení čisté pozice Kypru vůči rozpočtu EU, protože prozatímní kompenzační dotace spojené se vstupem Kypru do EU budou ukončeny v roce 2006. Program stanoví střednědobý cíl stavu rozpočtu v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP a cíle, kterých má být za tím účelem dosaženo v roce 2009. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a kodexem chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce.23.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Vzhledem k tomu, že se Kypr silně orientuje na cestovní ruch, jsou rizika makroekonomického vývoje spojena zejména s geopolitickým vývojem v této oblasti. Makroekonomický výhled na rok 2008 a 2009 je navíc mírně optimistický a daňové prognózy se zdají docela příznivé. Kyperská vláda však ve své aktualizaci opětovně zdůrazňuje svůj závazek přijmout v případě potřeby dodatečná opatření za účelem dosažení plánované úpravy, a to i přes to, že rozpočtové cíle splnila nad očekávání.24.  S ohledem na odhadovaný výsledek v roce 2005 a na základě zohlednění vyvážení rizik týkajících se rozpočtových cílů, podle programu se stav rozpočtu zdá být v souladu s odstraněním nadměrného schodku do roku 2005, jak doporučuje Rada. Navíc je v průběhu celého období při běžných makroekonomických výkyvech od roku 2008 zajištěna dostatečné bezpečnostní rezerva proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP. Stav rozpočtu se dále zdá jako dostatečný k dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak předpokládá program. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu v zásadě v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.25.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 70,5% HDP, což představuje překročení referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že míra zadlužení se v roce 2009 sníží na 53,5 %. Rizika předpokládaného vývoje míry zadlužení se v zásadě jeví jako vyvážená. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.26.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Kypru hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu povede podle programu ke snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti a dále bude důležité, aby nezbytná zásadní reformní opatření v oblasti důchodů a zdravotnictví odrážela předpokládané podstatné zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva v období do roku 2050 a snížila tak rizika dlouhodobé udržitelnosti.27.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí v zásadě odpovídají zásadám hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech na období 2005 – 2008. Kypr směřuje k odstranění nadměrného schodku v rámci lhůty stanovené Radou a činí nezbytné kroky směřující k dosažení střednědobého cíle. Zároveň od roku 2005 dále snižuje míru zadlužení.28.  Program reforem Kypru předložený 11. listopadu 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: i) prosazovat inovace, výzkum a vývoj a usnadnit šíření informačních a komunikačních technologií; ii) modernizovat základní infrastrukturu; iii) posílit rozvoj lidského kapitálu a iv) sociální soudržnost. Dopady tohoto programu reforem Kypru na rozpočet se odráží do rozpočtových výhledů aktualizovaného konvergenčního programu. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí víceméně odpovídají zásadám hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných pokynů na období 2005 – 2008. Aktualizace zejména stanoví opatření za účelem monitorování a lepší kontroly veřejných výdajů.S ohledem na výše uvedené posouzení Rada vítá strukturální změnu, plánovanou během programového období po stlačení schodku 3 % HDP v roce 2005. S ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 vyzývá Rada Kypr, aby:-  i) v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem zajistil prostřednictvím opatření trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek;-  ii) kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | CP prosinec 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |KOM list. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | neuv. |Inflace HISC (%) | CP prosinec 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |KOM list. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | neuv. |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | CP prosinec 20051 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |KOM list. 20055 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | neuv. | neuv. |CP prosinec 20041 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | neuv. |Saldo veřejných financí (v % HDP) | CP prosinec 2005 | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |KOM list. 2005 | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | neuv. |Primární saldo (v % HDP) | CP prosinec 2005 | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |KOM list. 2005 | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | CP prosinec 20051 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |KOM list. 2005 | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | neuv. |Strukturální saldo2 (v % HDP) | CP prosinec 20053 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |KOM list. 20054 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý státní dluh (v % HDP) | CP prosinec 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |KOM list. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | neuv. | neuv. |CP prosinec 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | neuv. |Pozn.: 1Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu 2Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3 Jednorázová a prozatímní opatření uvedená v programu (jednorázové příjmy ve výši 1,0 % HDP v roce 2004, 0,9 % HDP v roce 2005 a 0,3 % HDP v letech 2006 – 2008). 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (1,0 % HDP v roce 2004 a 0,6 % v roce 2005). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 4,0 %, 3,5 %, 3,5 a 3,5%. 6 Odhad schodku na rok 2006 byl proveden na základě scénaře, v němž nedošlo ke změně politiky, vzhledem k tomu, že návrh rozpočtu na rok 2006 nebyl dostupný v době závěrečného termínu pro vypracování prognózy útvarů Komise na podzim 2005, což také částečně vysvětluje odhad vyššího schodku na rok 2007. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[4] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje kodex chování.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje kodex chování. Nepovinné údaje o vývoji trhu práce (zejména o vývoji zaměstnanosti (odpracované hodiny) a produktivitě práce a o příspěvcích k potenciálnímu růstu HDP nejsou k dispozici.


title: 2011/25/EU: Doporučení Komise ze dne 14. ledna 2011 , kterým se stanoví pokyny pro rozlišení mezi krmnými surovinami, doplňkovými látkami, biocidními přípravky a veterinárními léčivými přípravky  Text s významem pro EHP

text:
               15.1.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 11/75

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 14. ledna 2011,
   kterým se stanoví pokyny pro rozlišení mezi krmnými surovinami, doplňkovými látkami, biocidními přípravky a veterinárními léčivými přípravky
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/25/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2009 ze dne 13. července 2009 o uvádění na trh a používání krmiv, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 a o zrušení směrnice Rady 79/373/EHS, směrnice Komise 80/511/EHS, směrnic Rady 82/471/EHS, 83/228/EHS, 93/74/EHS, 93/113/ES a 96/25/ES a rozhodnutí Komise 2004/217/ES (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozlišení mezi krmnými surovinami, doplňkovými látkami a dalšími produkty, jako jsou veterinární léčiva, má dopad na podmínky pro jejich uvádění na trh, v závislosti na příslušných použitelných právních předpisech.

               (2)

               Provozovatelé krmivářských podniků a příslušné vnitrostátní kontrolní orgány musí často řešit otázky, které se týkají klasifikace produktů, což může ohrozit uvádění krmiv na trh v celé Evropské unii.

               (3)

               Aby se zamezilo nedůslednosti při nakládání s těmito produkty, aby se usnadnila práce příslušných vnitrostátních orgánů a aby se pomohlo zúčastněným hospodářským subjektům fungovat v rámci, který poskytuje vhodnou úroveň právní jistoty, měly by se stanovit nezávazné pokyny pro rozlišování mezi krmnými surovinami, doplňkovými látkami a dalšími druhy produktů.

               (4)

               Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Pro rozlišení mezi krmnými surovinami, doplňkovými látkami a dalšími druhy produktů by se měly vzít v úvahu pokyny uvedené v příloze tohoto doporučení.

      V Bruselu dne 14. ledna 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 229, 1.9.2009, s. 1.

      PŘÍLOHA

         POKYNY PRO ROZLIŠENÍ MEZI KRMNÝMI SUROVINAMI, DOPLŇKOVÝMI LÁTKAMI A DALŠÍMI PRODUKTY

      Cílem těchto pokynů je pomoci příslušným vnitrostátním orgánům a provozovatelům krmivářských podniků prosazovat a používat příslušné právní předpisy.
      Pokyny jsou založeny na ustanoveních právního rámce, kterými se řídí různé druhy dotčených produktů, zejména pokud jde o definice těchto produktů, které jsou v nich uvedeny, aby bylo možné určit ukazatele pro rozlišení mezi jednotlivými druhy produktů.
      U jakéhokoli produktu by neměla být kritéria navrhovaná pro rozlišení mezi různými druhy produktů používána následně, ale současně, aby mohl být vytvořen profil každého jednotlivého produktu, ve kterém budou zohledněny všechny jeho vlastnosti. Žádné z kritérií se nesmí použít výhradně nebo nesmí mít přednost před jiným.
      Analogie s ostatními produkty se nesmí použít jako kritérium pro rozlišení, může však být nápomocná při přezkoumávání rozhodnutí, které již bylo učiněno na základě použití stanovených kritérií. Lze ji však rovněž použít pro kontrolu konzistentnosti.
      1.   Právní předpisy týkající se krmiv

      1.1   Právní texty

      V příslušných právních předpisech lze nalézt tyto definice:

                  Ustanovení čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 178/2002 (1):
                  „krmivo“: látka nebo výrobek, včetně doplňkových látek, zpracované, částečně zpracované nebo nezpracované, určené ke krmení zvířat orální cestou.
                  3. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 767/2009 vychází z této široké definice krmiva a uvádí: „Krmiva mohou být ve formě krmných surovin, krmných směsí, doplňkových látek, premixů nebo medikovaných krmiv.“

                  Ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2009:
                  „krmné suroviny“: produkty rostlinného nebo živočišného původu, jejichž hlavním účelem je uspokojit nutriční potřebu zvířat, v přírodním stavu, čerstvé nebo konzervované, a výrobky získané jejich průmyslovým zpracováním, jakož i organické nebo anorganické látky, obsahující doplňkové látky či nikoliv, které jsou určeny ke krmení zvířat orální cestou, ať již jako takové, po zpracování, pro přípravu krmných směsí nebo jako nosiče do premixů;
                  „nosič“: látka, která se používá k rozpouštění, ředění, disperzi nebo jiné fyzikální úpravě doplňkové látky s cílem usnadnit manipulaci s ní, její aplikaci nebo použití, aniž přitom ovlivňuje její technologickou funkci a aniž vykazuje jakýkoliv vlastní technologický účinek;
                  „krmivo určené ke zvláštním účelům výživy“: krmivo, které může uspokojit zvláštní účel výživy z důvodu svého zvláštního složení nebo způsobu výroby, kterými se zřetelně odlišuje od běžného krmiva. Krmivo určené ke zvláštním účelům výživy nezahrnuje medikovaná krmiva ve smyslu směrnice 90/167/EHS;
                  „krmení zvířat orální cestou“: perorální podávání krmiv do trávicího ústrojí zvířete s cílem uspokojit nutriční potřebu zvířete nebo udržet produktivitu obvykle zdravých zvířat.

                  Ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1831/2003 (2):
                  „doplňkové látky“: látky, mikroorganismy nebo přípravky, jiné než krmné suroviny a premixy, které se záměrně přidávají do krmiva nebo vody, aby splnily zejména některé z funkcí vyjmenovaných v čl. 5 odst. 3 nařízení:a)mít příznivý vliv na vlastnosti krmiva;b)mít příznivý vliv na vlastnosti živočišných produktů;c)mít příznivý vliv na zbarvení okrasných ryb a ptáků;d)uspokojovat nutriční požadavky zvířat;d)mít příznivý vliv na důsledky živočišné výroby pro životní prostředí;f)mít příznivý vliv na živočišnou produkci, užitkovost nebo dobré životní podmínky zvířat, zejména působením na flóru gastro-intestinálního traktu nebo na stravitelnost krmiva, nebog)mít kokcidiostatický nebo histomonostatický účinek.

                  Ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 1831/2003:
                  „pomocné technické látky“: jakákoliv látka, která není konzumována jako krmivo, záměrně použitá při zpracování krmiv nebo krmných surovin, aby splnila technologický účel během úpravy nebo zpracování, jež může mít za následek nezamýšlenou, avšak technologicky nevyhnutelnou přítomnost reziduí této látky nebo jejích derivátů v konečném produktu, za podmínky, že tato rezidua nemají nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a nemají žádné technologické účinky na konečné krmivo.
                  V 11. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 767/2009 se navíc uvádí: „(…) Krmné suroviny se v první řadě používají pro uspokojení potřeb zvířat, například potřeby energie, živin, minerálních látek nebo dietních vláknin. Kromě základních nutričních složek nejsou obvykle chemicky přesně vymezeny. Účinky, které lze odůvodnit vědeckým posouzením a které se týkají výhradně doplňkových látek nebo veterinárních léčiv, by měly být z objektivních použití krmných surovin vyloučeny. (…)“

            1.2   Důsledky pro rozlišení mezi krmnými surovinami a doplňkovými látkami

      1.2.1   Co vyplývá z právních textů

      —   „Doplňkové látky jsou látky (…) jiné než krmné suroviny“: produkt nemůže být zároveň krmnou surovinou a doplňkovou látkou.
      —   „Nutriční potřeby zvířat“: není možné stanovit vyčerpávající seznam relevantních znaků, za nejdůležitější vlastnosti krmných surovin však lze považovat tyto:
      —   „Hlavním účelem je uspokojit nutriční potřebu zvířat“ a „v první řadě se používají pro uspokojení potřeb zvířat“: kromě obvyklé primární funkce dodávání živin zvířatům mohou mít krmné suroviny i jiný účel, například pokud jsou používány jako nosiče nebo pokud nejsou stravitelné střevním traktem zvířete. To je v souladu s cílem „krmení zvířat orální cestou“ („uspokojení nutriční potřeby zvířete nebo udržení produktivity obvykle zdravých zvířat“), což odpovídá primárně zamýšlenému použití podle definice „krmiva“.
      1.2.2   Kritéria, která mají být současně brána v úvahu při hodnocení případ od případu

      —   Metoda výroby a zpracování – chemické vymezení a stupeň standardizace nebo přečištění: produkty rostlinného nebo živočišného původu, v přírodním stavu, čerstvé nebo konzervované, a výrobky získané jejich jednoduchým zpracováním, jakož i organické nebo anorganické látky, lze považovat za krmné suroviny (například mastné kyseliny nebo uhličitan vápenatý). Chemicky přesně vymezené látky, které jsou přečištěné a vykazují určitý stupeň standardizace zaručený výrobcem, by se mohly považovat za doplňkové látky (např. aromatické oleje/silice specificky extrahované z rostlinného materiálu). Některé krmné suroviny jsou nicméně chemicky přesně vymezené látky a jsou standardizované (např. sacharosa). Na druhou stranu přírodní produkty z celých rostlin a jejich částí nebo výrobky z nich, jež jsou výsledkem omezeného fyzického zpracování, jako je šrotování (drcení), mletí nebo sušení, by se považovaly za krmné suroviny.
      —   Bezpečnost a způsob užití: Je-li z důvodu zdraví zvířat nebo lidí nutné stanovit maximální obsah výrobku v denní krmné dávce, lze výrobky klasifikovat jako doplňkové látky. Pro určité krmné suroviny však rovněž platí maximální množství pro zapracování. Status doplňkové látky by mohl poskytnout lepší rámec pro účinnou manipulaci s výrobkem, pokud jde o jeho stabilitu, homogenitu a možnost předávkování. Doplňkové látky se obvykle zapracovávají v nízkých množstvích. Mnoho krmných surovin, jako jsou například minerální soli, se však rovněž zapracovává do krmných dávek v nízkých množstvích.
      —   Funkčnost: doplňkové látky jsou definovány svými funkcemi, které jsou stanoveny v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. Tyto funkce se však nevztahují pouze na doplňkové látky. Krmná surovina proto může rovněž vykazovat funkci doplňkové látky (např. jako zahušťující látka), to by však nemělo být její jediné zamýšlené použití.
      2.   Biocidní přípravky

      2.1   Právní texty

      V příslušných právních předpisech lze nalézt tyto definice:

                  Čl. 2 odst. 1 směrnice 98/8/ES (3):
                  „biocidní přípravky“: účinné látky a přípravky obsahující jednu nebo více účinných látek, ve formě, v níž jsou dodávány uživateli, určené k ničení, odpuzování, zneškodňování, zabránění účinku nebo dosažení jiného regulačního účinku na jakýkoliv škodlivý organismus chemickým anebo biologickým způsobem;
                  „účinná látka“: látka nebo mikroorganismus včetně virů nebo hub, které mají obecný nebo specifický účinek na škodlivé organismy nebo proti nim;
                  „škodlivý organismus“: každý organismus, jehož přítomnost je nežádoucí nebo který má nepříznivý účinek na člověka, jeho činnosti nebo předměty, které užívá nebo vyrábí, nebo na zvířata nebo na životní prostředí.

                  Bod 1 písm. a) přílohy I nařízení (ES) č. 1831/2003:
                  „konzervanty“: látky nebo případně mikroorganismy, které chrání krmiva před znehodnocením způsobeným mikroorganismy nebo jejich metabolity.

                  Ustanovení čl. 1 odst. 2 směrnice 98/8/ES uvádí toto:
                  „Tato směrnice se vztahuje na biocidní přípravky definované v čl. 2 odst. 1 písm. a), avšak s výjimkou přípravků, které jsou definovány nebo spadají do oblasti působnosti níže uvedených směrnic pro účely těchto směrnic:
                  (…)

                              o)

                              směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech, směrnice Rady 82/471/EHS ze dne 30. června 1982 o určitých produktech používaných ve výživě zvířat a směrnice Rady 77/101/EHS ze dne 23. listopadu 1976 o uvádění krmných surovin na trh;

                        (…)“.

                  Příloha V směrnice 98/8/ES obsahuje úplný seznam 23 typů přípravků s názorným popisem každého typu, včetně těchto typů přípravků, které mají vztah ke krmivům:
                  Typ přípravku 3: Biocidní přípravky pro veterinární hygienu: Přípravky této skupiny jsou biocidní přípravky používané pro veterinárně-hygienické účely včetně přípravků používaných v prostorách, ve kterých se chovají, zdržují nebo přepravují zvířata.
                  Typ přípravku 4: Dezinfekční přípravky pro oblast potravin a krmiv: Přípravky používané pro dezinfekci zařízení, zásobníků, potřeb pro konzumaci, povrchů a potrubí souvisejících s výrobou, přepravou, skladováním nebo spotřebou potravin, krmiv nebo nápojů (včetně pitné vody) pro lidi a zvířata.
                  Typ přípravku 5: Dezinfekční přípravky pro pitnou vodu: Přípravky používané pro dezinfekci pitné vody (pro lidi a zvířata).
                  Typ přípravku 20: Konzervační přípravky pro potraviny nebo krmiva Přípravky používané pro ochranu potravin nebo krmiv před škodlivými organismy.

            2.2   Důsledky pro rozlišení mezi krmivy a biocidními přípravky

      Na základě čl. 1 odst. 2 směrnice 98/8/ES přípravky, které jsou definované právními předpisy o krmivech nebo spadají do oblasti působnosti právních předpisů o krmivech, včetně pomocných technických látek, nejsou biocidní přípravky, ale mají být považovány za krmiva (přednost právních předpisů o krmivech před právními předpisy o biocidních přípravcích).
      Výrobky spadající pod přípravky typu 3 a 4 stanovené v příloze V směrnice 98/8/ES se nepovažují za krmiva.
      Některé výrobky by však mohly být vyhodnoceny jako přípravky typu 5 nebo 20 a rovněž být považovány za krmiva, obvykle za doplňkové látky. Vzhledem k výše uvedené přednosti právních předpisů o krmivech před právními předpisy o biocidních přípravcích se takové výrobky mají považovat za krmiva. Výrobky sloužící ke konzervaci krmiva nebo vody pro zvířata nejsou biocidními přípravky. Pokud jsou takové výrobky uvedeny jako typy přípravků 5 nebo 20, nejsou určeny k tomu, aby byly podávány zvířatům.
      3.   Veterinární léčivé přípravky

      3.1   Právní texty

      V příslušných právních předpisech lze nalézt tyto definice:

                  Článek 1 směrnice 2001/82/ES (4):
                  „Veterinární léčivý přípravek“:

                              a)

                              jakákoliv látka nebo kombinace látek představená s tím, že má léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění zvířat, nebo

                              b)

                              jakákoliv látka nebo kombinace látek, kterou lze použít u zvířat nebo podat zvířatům buď k obnově, úpravě nebo ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku, nebo za účelem stanovení lékařské diagnózy.

                        „Medikovaná krmiva“: jakákoliv směs veterinárního léčivého přípravku nebo veterinárních léčivých přípravků a krmiva nebo krmiv, které jsou zhotoveny za účelem uvedení na trh a určeny ke zkrmení zvířatům bez dalších úprav, z důvodu jejich léčebných nebo preventivních vlastností nebo dalších vlastností léčivého přípravku podle definice „veterinárního léčivého přípravku“.

                  Ustanovení čl. 2 odst. 2 směrnice 2001/82/ES uvádí toto:

                     „V případě pochybnosti, jestliže může výrobek s přihlédnutím ke všem svým vlastnostem odpovídat současně definici ‚veterinárního léčivého přípravku‘ i definici výrobku podléhajícího jiným právním předpisům Společenství, se použije tato směrnice.“

                  Ustanovení čl. 3 odst. 1 téže směrnice uvádí toto:

                     „Tato směrnice se nevztahuje na:

                                 a)

                                 medikovaná krmiva, jak jsou vymezena ve směrnici Rady 90/167/EHS ze dne 26. března 1990, kterou se stanoví podmínky pro přípravu, uvádění na trh a používání medikovaných krmiv ve Společenství;
                                 (…)

                                 d)

                                 doplňkové látky upravené směrnicí Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech, pokud jsou začleňovány do krmiv pro zvířata a doplňkových krmiv pro zvířata v souladu s uvedenou směrnicí;
                                 (…)“.

                  Ustanovení čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2009 zní:
                  „Označení ani obchodní úprava krmných surovin a krmných směsí nesmějí obsahovat tvrzení, že krmná surovina nebo krmná směs:

                              a)

                              zabraňuje určitému onemocnění, zmírňuje ho nebo odstraňuje, s výjimkou kokcidiostatik a histomonostatik, jak je povoleno nařízením (ES) č. 1831/2003; toto písmeno se však nevztahuje na tvrzení týkající se nutriční nerovnováhy za předpokladu, že nejsou vztahována k patologickým příznakům;
                              (…)“.

            3.2   Důsledky pro rozlišení mezi krmivy a veterinárními léčivými přípravky

                  —

                  Pokud se po zvážení všech vlastností neklasifikovaného výrobku dospěje k závěru, že by se mohlo jednat o veterinární léčivý přípravek, měl by být výrobek považován za veterinární léčivý přípravek (přednost právních předpisů o veterinárních léčivých přípravcích před právními předpisy o krmivech, s výjimkou povolených doplňkových látek).

                  —

                  Medikovaná krmiva nejsou veterinárními léčivými přípravky, ale podle 3. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 767/2009 jsou formou krmiva obsahujícího medikované premixy a musí být předepsána veterinárním lékařem.

                  —

                  Na základě definice „zvláštního účelu výživy“ (viz výše bod 1.1) je hranice mezi krmivem a veterinárním léčivým přípravkem stanovena. Zvláštních účelů výživy, jako například „podpory jaterní funkce v případě chronické jaterní nedostatečnosti“ nebo „omezení tvorby urátových kamenů“ či „snížení rizika horečky při poporodním slehnutí“ lze dosáhnout krmivy.

         (1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

         (3)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1.