               6.10.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 404/224

      P9_TA(2020)0280
      Doporučení Radě, Komisi a VCP/HR o vztazích s Běloruskem
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2020 Radě o doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o vztazích s Běloruskem (2020/2081(INI))
      (2021/C 404/14)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na články 2, 3 a 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na část pátou Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

                  —

                  s ohledem na závěry, které ohledně Běloruska přijala Rada dne 15. února 2016,

                  —

                  s ohledem na zahájení Východního partnerství v Praze dne 7. května 2009 coby společného úsilí EU a jejích šesti východoevropských partnerů Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie, Moldavské republiky a Ukrajiny,

                  —

                  s ohledem na společná prohlášení vydaná na summitech Východního partnerství v roce 2009 v Praze, v roce 2011 ve Varšavě, v roce 2013 ve Vilniusu, v roce 2015 v Rize a v roce 2017 v Bruselu a na videokonferenci vedoucích představitelů Východního partnerství v roce 2020,

                  —

                  s ohledem na dohodu mezi Evropskou unií a Běloruskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob, která vstoupila v platnost dne 1. července 2020 (1),

                  —

                  s ohledem na dohodu mezi Evropskou unií a Běloruskou republikou o zjednodušení vízového režimu (2), která vstoupila v platnost dne 1. července 2020,

                  —

                  s ohledem na 6. kolo dvoustranného dialogu o lidských právech mezi EU a Běloruskem konané dne 18. června 2019 v Bruselu,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise Josepa Borrella a komisaře pro sousedství a rozšíření Olivéra Várhelyiho ze dne 10. srpna 2020 a na prohlášení vysokého představitele jménem Evropské unie o prezidentských volbách v Bělorusku ze dne 11. srpna 2020,

                  —

                  s ohledem na prohlášení mluvčího ESVČ o nedávném vývoji v Bělorusku ze dne 19. června 2020 a na prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise Josepa Borrella ohledně voleb v Bělorusku ze dne 14. července 2020, 7. srpna 2020 a 17. srpna 2020,

                  —

                  s ohledem na prohlášení mluvčího ESVČ o uplatňování trestu smrti v Bělorusku, zejména na prohlášení ze dne 30. července 2019, 28. října 2019, 20. prosince 2019, 11. ledna 2020 a 7. března 2020,

                  —

                  s ohledem na svá doporučení Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku k Východnímu partnerství před summitem konaným v červnu 2020,

                  —

                  s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje Rady OSN pro lidská práva o stavu lidských práv v Bělorusku ze dne 10. července 2020,

                  —

                  s ohledem na prohlášení OSN o situaci v Bělorusku, zejména na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva ze dne 12. srpna 2020, zvláštních zpravodajů OSN pro lidská práva ze dne 13. srpna 2020 a mluvčího vysoké komisařky OSN pro lidská práva ze dne 21. srpna 2020,

                  —

                  s ohledem na prohlášení předsedy Evropského parlamentu vyzývající k zastavení násilí v Bělorusku ze dne 13. srpna 2020,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení o Bělorusku předsedů politických skupin PPE, S&D, Renew Europe, Verts/ALE a ECR v Evropském parlamentu ze dne 17. srpna 2020,

                  —

                  s ohledem na hlavní výsledky mimořádného zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 14. srpna 2020, na závěry Evropské rady ze dne 19. srpna 2020 ohledně situace v Bělorusku po prezidentských volbách, které se konaly dne 9. srpna 2020, a na závěry Evropské rady ze dne 1. října 2020 a Rady pro zahraniční věci ze dne 12. října 2020 ohledně uložení omezujících opatření vůči osobám, které byly shledány odpovědnými za represe a zastrašování pokojných demonstrantů, členů opozice a novinářů po prezidentských volbách v Bělorusku v roce 2020, jakož i za pochybení během volebního procesu,

                  —

                  s ohledem na otevřený dopis o činnostech diplomatické mise pro pozorování prezidentských voleb v Bělorusku v roce 2020 (Minsk, ze dne 13. srpna 2020),

                  —

                  s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech,

                  —

                  s ohledem na globální strategii EU a revidovanou evropskou politiku sousedství,

                  —

                  s ohledem na svá usnesení o Bělorusku, zejména na usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o situaci v Bělorusku (3), ze dne 6. dubna 2017 o situaci v Bělorusku (4), ze dne 19. dubna 2018 o Bělorusku (5), ze dne 4. října 2018 o omezování svobody sdělovacích prostředků v Bělorusku, zejména o případu Charty 97 (6), a ze dne 17. září 2020 o situaci v Bělorusku (7),

                  —

                  s ohledem na článek 118 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0167/2020),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že opatření Lukašenkova režimu jsou trestná, odporují evropským hodnotám, zásadám demokracie a vůli běloruského lidu; vzhledem k tomu, že navzdory tomu, že v Bělorusku jsou nadále rozsáhle omezovány základní svobody a lidská práva, politika EU kritické angažovanosti s Běloruskem přinesla určité výsledky v podobě podepsaných dohod a rozšířené spolupráce v oblastech, jako je životní prostředí, konektivita, přeshraniční spolupráce a správa hranic, avšak nedosáhla uspokojivých výsledků, pokud jde o dodržování základních hodnot Východního partnerství; vzhledem k tomu, že nezákonné kroky běloruského režimu tyto výsledky ohrožují a že vztahy EU a Běloruska musí být důkladně přezkoumány s ohledem na to, že režim nedodržuje své vlastní závazky vyplývající z mezinárodního práva a dohod s EU; vzhledem k tomu, že budoucí vztahy EU a Běloruska budou vymezeny v prioritách partnerství, které musí být schváleny EU a novými, demokraticky zvolenými běloruskými orgány a které by měly být založeny na společných ustavujících hodnotách EU – demokracii, právním státu a dodržování lidských práv a základních svobod;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že obyvatelé Běloruska sdílejí společné evropské dědictví a kulturu v zemi, která přímo sousedí se třemi členskými státy EU; vzhledem k tomu, že situace v Bělorusku může mít přímý dopad na EU;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že žádné parlamentní ani prezidentské volby, které se v Bělorusku konaly od roku 1994, nebyly svobodné a spravedlivé, ale navzdory těmto tvrdým a nedemokratickým podmínkám občané Běloruska po více než dvou desetiletích útlaku jasně hlasovali pro změnu; vzhledem k tomu, že nedávné prezidentské volby nebyly svobodné ani spravedlivé, a dokonce více než dříve byly poznamenány porušováním základních svobod shromažďování, sdružování a projevu a proběhly po krátké předvolební kampani v mimořádně restriktivním prostředí, jež celkově znemožňovalo vést smysluplné nebo konkurenční politické klání;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že běloruské orgány nesplnily minimální mezinárodní normy pro důvěryhodný, transparentní, svobodný a spravedlivý průběh prezidentských voleb;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že se do prezidentské předvolební kampaně rozsáhle vměšoval státní aparát, který podporoval současného držitele úřadu a zastrašoval a utlačoval ostatní kandidáty, jejich rodiny a podporovatele, odmítl registrovat kandidáty, kteří shromáždili dostatečný počet podpisů, vydal mnoho zatykačů, pokoušel se umlčet nezávislé novináře a bloggery a odstranit opoziční internetové stránky;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že mnohým kandidátům restriktivní a svévolný proces registrace zabránil v účasti, včetně zatčení hlavního prezidentského kandidáta Viktara Babaryky a Sjarheje Cichanouského, manžela další klíčové kandidátky Svjatlany Cichanouské, a zamítnutí registrace klíčového opozičního kandidáta Valera Capkala ústřední volební komisí pro nedostatečný počet platných podpisů pro přístup k volbám, aniž by mohl Capkal požádat o přehodnocení zamítavého rozhodnutí; vzhledem k tomu, že tyto události upozorňují na nepřiměřené a absurdní překážky pro kandidaturu v rozporu se závazky v rámci OBSE a s jinými mezinárodními normami; vzhledem k tomu, že toto vyloučení kandidátů omezilo možnost běloruských občanů volit své favority;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že podle „Obránců lidských práv v zájmu svobodných voleb“ kandidáty opozice znevýhodnila ještě další opatření, jako bylo omezení míst, kde mohly legálně probíhat volební činnosti, zadržování členů volebních týmů kandidátů a zablokování téměř všech opozičních kandidátů do okrskových volebních komisí, což vedlo k tomu, že z celkového počtu nominovaných uchazečů bylo zvoleno 1,1 % kandidátů opozičních stran a 96,7 % kandidátů provládních stran;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že běloruská vláda nevydala včas pozvání pro OBSE/ODIHR k pozorování prezidentských voleb, které se konaly dne 9. srpna 2020, takže během těchto voleb nebyli přítomni nezávislí mezinárodní pozorovatelé;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že v důsledku omezení, která zavedla ústřední volební komise z důvodu pandemie COVID-19, místní volební pozorovatelé nemohli plně vykonávat své povinnosti ve všech fázích hlasování, konkrétní při hlasování v předstihu, hlasování v den voleb a hlasování doma; vzhledem k tomu, že běloruský režim využil hlasování v předstihu k několikanásobnému zvýšení účasti voličů a že kromě toho bylo zdokumentováno mnoho případů nuceného hlasování některých kategorií voličů, například vojenského personálu, úředníků veřejné správy, zaměstnanců státních podniků a občanů žijících ve státních bytech; vzhledem k tomu, že v den voleb místní volební pozorovatelé nemohli sledovat sčítání hlasů a že počet voličů a výsledky voleb oznámené okrskovými volebními komisemi a ústřední volební komisí se výrazně lišily od jejich pozorování;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že nezávislé platformy vytvořené běloruskými organizacemi občanské společnosti (jako je Golos-Belarus2020.org) provedly nezávislé výstupní průzkumy a analyzovaly protokoly od více než 200 okrskových volebních komisí a získaly tak hodnověrné výsledky, které jasně ukazují, že absolutní většinu hlasů (mezi 71,1 % a 97,6 %) získala Svjatlana Cichanouská;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že ústřední volební komise vyhlásila Alexandra Lukašenka, který údajně získal 80,10 % hlasů, vítězem voleb, zatímco jeho hlavní oponentce Svjatlaně Cichanouské mělo být odevzdáno 10,12 % hlasů; vzhledem k tomu, že během probíhajících voleb byly nepřetržitě hlášeny nesrovnalosti, lidem bylo často odpíráno právo volit a protokoly volebních okrskových komisí byly falšovány;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy neuznaly výsledky prezidentských voleb kvůli značným pochybnostem o poctivosti voleb, odsoudily nepřiměřené a nepřijatelné použití síly vůči pokojným účastníkům protestů a podpořily právo běloruského lidu na určení vlastní budoucnosti;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že Svjatlana Cichanouská, kterou zvolili běloruští občané, byla zastrašována a dva dny po prezidentských volbách byla nucena opustit Bělorusko; vzhledem k tomu, že Bělorusko opustili i další občanští a političtí aktivisté a vedoucí představitelé pracovníků kvůli ohrožení vlastní bezpečnosti nebo bezpečnosti svých rodinných příslušníků;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že běloruský režim odmítá zahájit národní dialog s občany a neuznává koordinační radu, která vznikla z podnětu Svjatlany Cichanouské s jediným cílem usnadnit pokojné a řádné předání moci prostřednictvím dialogu, a snaží se ji zastrašovat a rozptýlit tím, že se zaměřuje na její členy a vede proti nim trestní řízení; vzhledem k tomu, že v současnosti nebyla běloruskými orgány zadržena nebo donucena k opuštění země jen jedna členka předsednictva koordinační rady, a to Svjatlana Aleksijevičová;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že celé Bělorusko zažívá nebývalé protesty, jejichž účastníci požadují svobodné a spravedlivé nové volby po prezidentských volbách konaných dne 9. srpna 2020 a po oznámení zfalšovaného výsledku, podle něhož je vítězem úřadující prezident; vzhledem k tomu, že proti protestům bylo násilně zakročeno a že tisíce běloruských občanů byly zadrženy, stovky osob hospitalizovány, byla potvrzena smrt minimálně šesti osob a desítky osob jsou stále pohřešovány;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament podporuje žádosti běloruských občanů o svobodné a spravedlivé volby a možnost svobodně rozhodovat o budoucnosti své země;

                  Q.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament vítá pokojnou povahu celostátních protestů a vybízí, aby byla i nadále zachována, a oceňuje úlohu a silné vůdčí schopnosti běloruských žen;

                  R.

                  vzhledem k tomu, že svědectví běloruských účastníků protestů hovoří o nelidských podmínkách a krutém zacházení během nezákonného zadržování a že zahrnují i zprávy o nekonečném bití, případech znásilnění, ponižujícím zacházení a nehumánních podmínkách v přeplněných celách bez přístupu k pitné vodě, jídlu, hygienickým zařízením a lékařské pomoci; vzhledem k tomu, že přední běloruský představitel opozice a politický vězeň Paval Sevjaryněc si podřezal zápěstí na protest proti mučení a nelidským podmínkám při zadržování; vzhledem k tomu, že po propuštění bylo mnoho lidí hospitalizováno, někteří byli přijati na jednotky intenzivní péče s takovými zraněními, jako jsou fraktury končetin, prasklá lebka, poškození zraku a sluchu, z nichž některá, spolu s prodělanými psychickými traumaty, budou mít celoživotní následky, včetně neplodnosti;

                  S.

                  vzhledem k tomu, že v posledních měsících se v Bělorusku stala běžnou praxí odvetná opatření proti oponentům režimu, volebním pozorovatelům, novinářům, bloggerům, aktivistům z řad občanské společnosti a obráncům lidských práv, kteří mimo jiné čelí fyzickému násilí, únosům neznámými neidentifikovatelnými osobami, správním pokutám, výhrůžkám ztrátou péče o dítě, trestním řízením i fyzickému a psychickému mučení;

                  T.

                  vzhledem k tomu, že běloruský lid naléhavě potřebuje pomoc a podporu mezinárodního společenství;

                  U.

                  vzhledem k tomu, že situace v Bělorusku naléhavě vyžaduje mezinárodní vyšetřování porušování lidských práv pokojných účastníků protestů a používání nepřiměřené síly ze strany běloruského režimu;

                  V.

                  vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a představitelé opozice, organizací občanské společnosti a sdělovacích prostředků pracují v neustále se zhoršujícím prostředí, neboť jsou systematicky zastrašováni a obtěžováni a jsou omezovány jejich základní svobody; vzhledem k tomu, že organizacím zasazujícím se o ochranu lidských práv a organizacím občanské společnosti je systematicky upírána registrace a že členství v neregistrovaných skupinách a přijímání zahraničních finančních prostředků je kriminalizováno; vzhledem k tomu, že právníci specializovaní na ochranu lidských práv nesmí obhajovat zadržované občanské a politické aktivisty, kteří se nemohou spolehnout na to, že jejich proces bude spravedlivý;

                  W.

                  vzhledem k tomu, že rozšířená beztrestnost příslušníků donucovacích orgánů povzbuzuje k dalšímu porušování lidských práv a odvetným opatřením proti obráncům lidských práv a nevinným lidem;

                  X.

                  vzhledem k tomu, že zpráva zvláštního zpravodaje pro stav lidských práv v Bělorusku z července 2020 nezaznamenává žádná významná zlepšení právní a regulační ochrany lidských práv v Bělorusku a kromě výše uvedených problémů upozorňuje na pokračující uplatňování trestu smrti, běžnou diskriminaci zranitelných skupin, včetně žen, osob se zdravotním postižením, etnických a náboženských menšin a osob LGBTQI, trvající praxi nucených prací, mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání zadržených osob a na diskriminaci osob hovořících bělorusky;

                  Y.

                  vzhledem k tomu, že podle běloruských organizací hájících lidská práva je v Bělorusku z politických důvodů zadržováno přibližně 100 osob; vzhledem k tomu, že mezi uvězněnými členy běloruské opozice je Mikalaj Statkevič, demokratický kandidát v prezidentských volbách v roce 2010, který byl vězněm svědomí od roku 2011 do roku 2017, další bývalý vězeň svědomí Anatol Labiedźka, členové předsednictva Národní koordinační rady Maryja Kalesnikavová, Lilija Ulasavová, Maksim Znak, prezidentský kandidát Viktar Babaryka a videoblogger Sjarhej Cichanouský;

                  Z.

                  vzhledem k tomu, že Evropský parlament vyjadřuje rodinám a celému běloruskému národu hlubokou soustrast s úmrtím Aljaksandra Tarajkouského, Aljaksandra Vichora, Arcjoma Parukova, Henadze Šutava a Kanstancina Šyšmakova;

                  AA.

                  vzhledem k tomu, že dne 14. srpna 2020 běloruský režim zamítl vstup do země dvěma poslancům Evropského parlamentu, a sice předsedovi delegace pro vztahy s Běloruskem Robertu Biedrońovi a stálému zpravodaji pro Bělorusko Petrasovi Auštrevičiusovi, kteří měli přicestovat na pozvání běloruské občanské společnosti;

                  AB.

                  vzhledem k tomu, že od roku 2014 bylo v Bělorusku 18 000 nezletilých osob odsouzeno k neúměrně dlouhému trestu odnětí svobody na 8 až 15 let za nenásilné trestné činy související s drogami podle článku 328 trestního zákoníku; vzhledem k tomu, že během zadržování a věznění čelí nezletilí Bělorusové četnému porušování práv, včetně fyzického násilí a mučení, a jsou vystaveni pracovním podmínkám nebezpečným pro zdraví;

                  AC.

                  vzhledem k tomu, že EU v roce 2016 zrušila vůči Bělorusku většinu sankcí, s výjimkou zbrojního embarga a sankcí vůči čtyřem osobám, nikoli proto, že Bělorusko splnilo všechny podmínky, ale v naději, že bude pokračovat ve zlepšování prostředí pro politickou a občanskou účast a dodržování lidských práv a základních svobod; vzhledem k tomu, že v oblasti demokratické správy věcí veřejných a dodržování lidských práv nebylo dosaženo žádného pokroku a že naopak rostou administrativní, finanční a fyzické represe demokratické opozice, organizací občanské společnosti, novinářů, bloggerů a dokonce i obyčejných lidí;

                  AD.

                  vzhledem k tomu, že Evropská rada v roce 2020 rozhodla, že na značný počet osob zodpovědných za násilí, represe a falšování volebních výsledků v Bělorusku uvalí sankce, zakáže jim vstup do EU a zmrazí jejich finanční aktiva v EU;

                  AE.

                  vzhledem k tomu, že je nepřijatelné, aby některý členský stát jednoznačně neodsoudil falšování voleb, násilí a represe a počítal s Lukašenkovým Běloruskem jako partnerským státem, neboť situace v Bělorusku vyžaduje zaujetí pevného a zásadového postoje a schválení společného postupu EU;

                  AF.

                  vzhledem k tomu, že běloruské orgány popřely, že se v zemi šíří onemocnění COVID-19, a tak promrhaly cenný čas, který mohly využít k přípravě a ochraně obyvatelstva, zejména zdravotnických pracovníků, nezrušily masové akce, konkrétně vojenskou přehlídku dne 9. května 2020 s tisíci účastníky a každoroční den komunitní činnosti, kterého se účastní čtvrtina běloruského obyvatelstva, a místo toho zastrašovaly novináře, bloggery, demokratickou opozici, organizace občanské společnosti a obyčejné lidi, kteří sdíleli kriticky důležité informace o pandemii a nezbytná preventivní opatření, takže Bělorusko má v Evropě ve výsledku jednu z nejvyšších měr nákazy COVID-19 na obyvatele a představuje zdravotní hrozbu pro region; vzhledem k tomu, že vláda a prezident Běloruska neposkytly informace o pandemii a včas na ni nereagovaly a místo toho aktivně šířily nepravdivé informace, které ohrozily zdraví občanů této země;

                  AG.

                  vzhledem k tomu, že EU po vypuknutí pandemie COVID-19 vyčlenila jako projev solidarity s běloruským lidem 60 milionů EUR na zmírnění bezprostředních a přímých dopadů pandemie v Bělorusku a v reakci na situaci po volbách dalších 53 milionů EUR na podporu běloruského lidu; vzhledem k tomu, že Bělorusko zkoumá možnost požádat EU o makrofinanční pomoc;

                  AH.

                  vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ukázala odolnost, silné odhodlání a nebývalou sebeorganizaci běloruské společnosti, zejména s ohledem na to, že orgány reagovaly netečně a dokonce popíraly pandemii a její dopad;

                  AI.

                  vzhledem k tomu, že v Bělorusku nejsou registrovány žádné nezávislé běloruské zpravodajské agentury a že svoboda sdělovacích prostředků se v Bělorusku od roku 2015 výrazně zhoršuje, jak to každoročně dokládá index světové svobody tisku, přičemž k dalšímu zhoršení došlo po prezidentských volbách v srpnu 2020; vzhledem k tomu, že několik nezávislých novinářů, bloggerů, fotografů a sdělovacích prostředků, které ještě v zemi mohou působit a které odsuzují porušování lidských práv, jsou terčem systematického zastrašování a represivních opatření, např. zatýkání nebo vedení trestního vyšetřování, včetně obvinění z nezákonné výroby a šíření informací, extrémismu, diskreditace a napadání prezidenta nebo výtržnictví, a že roste počet osob stíhaných za výroky zveřejněné na internetu; vzhledem k tomu, že v roce 2000 a 2016 byli po aktivním informování o porušování lidských práv a kritice represivní politiky autoritářské vlády Běloruska zabiti dva novináři hájící lidská práva;

                  AJ.

                  vzhledem k tomu, že po prezidentských volbách běloruský režim dále okleštil svobodu sdělovacích prostředků a právo občanů na přístup k informacím a jejich sdílení tím, že zablokoval přístup k internetu, přerušil tisk novin, zadržel místní novináře a zahraniční dopisovatele, kteří sledovali demonstrace nebo o nich informovali, i osoby, které kritizovaly státní environmentální politiku nebo se kriticky vyjadřovaly k pandemii COVID-19 v Bělorusku, a podroboval je mučení a nelidskému zacházení; vzhledem k tomu, že novináři se stali konkrétním cílem útoků a několik jich bylo zraněno, když informovali o násilném zásahu proti pokojným účastníkům protestů, který byl povolen běloruským režimem; vzhledem k tomu, že státem vlastněné televizní stanice neinformují o probíhajících protestech a krutostech, jichž se dopouští Lukašenkův režim, a jsou využívány k šíření dezinformací a k napadání a diskreditování Svjatlany Cichanouské, politických aktivistů a pokojných účastníků protestů; vzhledem k tomu, že novináři, kteří odešli ze státních televizních stanic, byli nahrazeni odborníky na propagandu z Ruska;

                  AK.

                  vzhledem k tomu, že nezávislí novináři, kteří spolupracují se zahraničními sdělovacími prostředky a pracují pro ně, jsou stíháni podle čl. 22 odst. 9 zákona o správních trestných činech, podle něhož je nezákonné získávat finanční odměnu od sdělovacích prostředků, které nejsou v Bělorusku řádně registrovány a akreditovány; vzhledem k tomu, že televizní kanál Belsat, který je úředně zaregistrován v Polsku, nezískal registraci v Bělorusku a jeho činnost je vystavena trvalému tlaku a útokům, včetně brutálního zadržování jeho novinářů a pokut ukládaných jeho přispěvatelům v celkové výši 101 791 USD ke dni 18. června 2020;

                  AL.

                  vzhledem k tomu, že Rusko vyvíjí na Bělorusko bezprecedentní nátlak, aby prohloubilo svou integraci v rámci Svazového státu na úkor své svrchovanosti, což prodlužuje mimo jiné patovou situaci v souvislosti s dovozem ropy a plynu z Ruska;

                  AM.

                  vzhledem k tomu, že 26 let, během nichž je Lukašenko u moci, se vyznačuje postupy, jejichž cílem je podkopat suverenitu a nezávislost země a oslabit běloruskou identitu, dědictví a kulturu;

                  AN.

                  vzhledem k tomu, že bezpečnostní politika Běloruska je úzce provázána s Ruskem, na němž závisí, a že se Bělorusko účastní akcí, které ohrožují členské státy EU, jako byla např. série netransparentních společných vojenských cvičení „Západ“ v roce 2017, plánované společné vojenské cvičení „Západ“ v roce 2021 a výstavba nebezpečných jaderných zařízení;

                  AO.

                  vzhledem k tomu, že Alexandr Lukašenko se po vypuknutí masových protestů obrátil na Rusko s žádostí o pomoc, aby zachránil běloruský režim, a snaží se vylepšit svůj veřejný obraz a získat podporu veřejnosti smyšlenými informacemi o vnějších hrozbách pro Bělorusko od zahraničních západních aktérů a tyto legendy využívá ke zdůvodnění posílených aktivit a manévrů běloruských vojenských sil v regionu Grodno u hranic s Polskem a Litvou, které představují přímou hrozbu pro EU a její členské státy;

                  AP.

                  vzhledem k tomu, že Bělorusko ve spolupráci s ruskou společností ROSATOM buduje jadernou elektrárnu v Astravci, neoprávněně pouze 20 kilometrů od vnější hranice EU a 45 kilometrů od hlavního města Litvy; vzhledem k tomu, že výstavba jaderné elektrárny v Astravci je spojena s nedodržováním mezinárodních norem jaderné bezpečnosti, závažnými porušeními bezpečnosti a vážnými incidenty, včetně pokračování ve stavebních pracích i přes vypuknutí pandemie COVID-19 v dané lokalitě; vzhledem k tomu, že první reaktor jaderné elektrárny v Astravci měl být spuštěn před prezidentskými volbami v srpnu 2020 předtím, než byla plně provedena doporučení orgánu EU pro jadernou bezpečnost vydaná po provedení zátěžových testů;

                  AQ.

                  vzhledem k tomu, že obtížná hospodářská situace, která se zhoršuje z důvodu celostátních stávek a odmítnutí běloruského režimu zahájit národní dialog naznačuje, že hospodářský model Běloruska dosáhl svých hranic a že by tato země mohla vstoupit do přechodného období, v němž může EU hrát klíčovou vyrovnávací úlohu;

                  AR.

                  vzhledem k tomu, že došlo k významnému nárůstu spolupráce s běloruskou občanskou společností, a to i prostřednictvím činností podporovaných EU a zintenzivněním mezilidských kontaktů;

                  1.

                  doporučuje Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby:

            Povolební situace v Bělorusku

                  a)

                  důrazně podpořili rozhodnutí EU a jejích členských států neuznat kvůli značným pochybnostem o poctivosti voleb výsledky oznámené běloruskou ústřední volební komisí a neuznat Alexandra Lukašenka prezidentem země poté, co skončí jeho stávající funkční období dne 5. listopadu 2020; odsoudili čin Alexandra Lukašenka, který se na utajené a nelegitimní inauguraci dne 23. září 2020 prohlásil běloruským prezidentem; vyzvali Lukašenka, aby respektoval rozhodnutí běloruského lidu a pokojně odstoupil; vyzvali všechny členské státy, aby odsoudily volební podvod, potlačování opozice a občanské společnosti, omezování lidských práv, svobody projevu a svobody sdělovacích prostředků a porušování základních demokratických hodnot a zásad právního státu;

                  b)

                  trvali na tom, že tento vývoj bude mít na vztahy mezi EU a Běloruskem nepříznivý dopad;

                  c)

                  jasně podpořili běloruský lid v jeho legitimním požadavku o uspořádání nových svobodných a spravedlivých voleb, které musí proběhnout co nejdříve pod dohledem Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a nezávislých mezinárodních pozorovatelů; zdůrazňovali potřebu pokojného a demokratického řešení současné krize, které bude podpořeno nezávislými a svobodnými sdělovacími prostředky a silnou občanskou společností;

                  d)

                  trvali na tom, aby volební postupy v Bělorusku probíhaly v plném souladu s mezinárodními standardy a s doporučeními OBSE a Benátské komise, požadovali, aby byl volební zákon Běloruské republiky novelizován tak, aby zahrnoval podstatné procesní a právní záruky, které posílí inkluzivitu, integritu a transparentnost ve všech fázích volebního procesu, zejména aby zavedl jasná a přiměřená kritéria a mechanismy pro registraci a ověřování podpisů kandidátů, zajistil členství zástupců všech aktérů volebního procesu ve volebních komisích a všem účastníkům zaručil rovný přístup ke sdělovacím prostředkům;

                  e)

                  vyzvali ke konání svobodných a spravedlivých voleb před provedením transparentního a inkluzivního procesu ústavní reformy, jenž by byl podroben veřejným konzultacím se všemi příslušnými zúčastněnými stranami běloruské společnosti, jako klíčové příležitosti zavést skutečné změny, včetně změn v oblasti lidských práv a svobod, jež by řešily nedostatky stávajícího politického systému, zajistily transparentní a pluralitní volební proces a umožnily běloruskému lidu být zastoupen v demokraticky zvoleném parlamentu a aktivně se podílet na politickém životě a procesech;

                  f)

                  vyzvali příslušné orgány, aby zvýšily transparentnost, odstranily svévolné překážky, kvůli nimž nebyla v Bělorusku od roku 2000 zaregistrována žádná nová politická strana, umožnily registraci politických stran, náboženských organizací a organizací občanské společnosti a nezávislých odborů a zrušily omezení uplatňovaná na existující organizace a pronásledování politických oponentů režimu;

                  g)

                  uznali, že Svjatlana Cichanouská, která podle nezávislých sociologických průzkumů získala v prezidentských volbách v roce 2020 více než polovinu hlasů, je v očích běloruského lidu zvolenou prezidentkou;

                  h)

                  uznali koordinační radu, která vznikla z podnětu Svjatlany Cichanouské, jako zákonného zástupce lidu, který požaduje demokratickou změnu a svobodu v Bělorusku, a trvali na tom, aby běloruský režim navázal s koordinační radou dialog; odsoudili pronásledování členů koordinační rady a požadovali, aby běloruské orgány proti nim zastavily veškeré právní kroky a propustily všechny zadržované a zatčené členy rady;

                  i)

                  podpořili úsilí koordinační rady o poklidné a demokratické předání moci, které by bylo výsledkem inkluzivního národního dialogu mezi běloruskou vládou s opozicí, občanskou společností a koordinační radou, včetně zástupců církví jako uznávaných a nezávislých mediátorů; poskytli veškerou pomoc nezbytnou k posílení organizace a fungování koordinační rady;

                  j)

                  podpořili zřízení nezávislého střediska pro demokratické Bělorusko v Bruselu, ale i v dalších hlavních městech, s cílem zajistit šíření informací a podporu činností souvisejících s demokratickými procesy v Bělorusku;

                  k)

                  trvali na tom, aby Alexandr Lukašenko přijal nabídku stávajícího a budoucího předsedy OBSE k podpoře národního dialogu, aby byla vyřešena politická krize a napjatá situace v zemi, a zajistili, aby EU poskytla OBSE na navrženou mediační úlohu konkrétní pomoc;

                  l)

                  požadovali okamžité zastavení násilí, krutých represí, mučení a tvrdých zásahů proti pokojným účastníkům protestů; odsoudili prohlášení vydané dne 12. října 2020 ministerstvem vnitra Běloruska, v němž se vyhrožuje použitím zvláštního vybavení a smrtících zbraní proti pokojným demonstrantům, jakož i jiná podobná prohlášení; žádali, aby EU / mezinárodní společenství plně vyšetřily trestné činy, jichž se na běloruském lidu dopouštějí donucovací orgány Lukašenkova režimu, a aby orgány poskytly všem obětem porušování lidských práv a perzekucí přístup ke spravedlnosti a zaručily jim právo na účinnou nápravu;

                  m)

                  přezkoumali a aktualizovali přílohu III nařízení Rady (ES) č. 765/2006 ze dne 18. května 2006 (8) o omezujících opatřeních vůči Bělorusku, která obsahuje seznam vybavení, jež by mohlo být v Bělorusku použito k vnitřní represi, a doplnili seznam mimo jiné o sledovací bezpilotní prostředky (drony);

                  n)

                  odsoudili taktiku běloruského režimu rozprášit koordinační radu zastrašováním a vyháněním jejich členů ze země, jakož i opozičních politiků a aktivistů, aby je izolovali od vnitřních politických procesů;

                  o)

                  žádali Bělorusko, aby okamžitě a bezpodmínečně propustilo všechny politické vězně a všechny členy občanské společnosti, novináře a další osoby, které byly svévolně zadrženy před, během nebo po předvolební kampani, a aby je zprostilo všech obvinění; požadovali v Bělorusku plnou obnovu a dodržování lidských práv a svobod, včetně svobody tisku, svobody shromažďování a dalších politických a občanských svobod;

                  p)

                  ocenili pracovníky mnoha továren a institucí v celé zemi za to, že se různými způsoby připojili k protestům, včetně stávek, a poskytovali nezbytnou podporu těm, kteří byli režimem potrestáni za výkon svých demokratických práv;

                  q)

                  se zabývali problémy, jimž čelí nezávislé odbory včetně odmítnutí registrace, politicky motivovaného pronásledování jejich vedoucích představitelů a nuceného členství státních zaměstnanců ve státem kontrolovaných odborech;

                  r)

                  zůstali ostražití, pokud jde o zatýkání, mizení a obtěžování kandidátů, účastníků protestů, aktivistů a nezávislých novinářů, a sledovali tyto případy s běloruskými orgány;

                  s)

                  nadále pečlivě sledovali případy zatýkání a zmizení v Bělorusku, upozorňovali na ně běloruské orgány a požadovali, aby v nich okamžitě podnikly náležité kroky; zahájili cílený program pomoci EU na podporu obětí politické represe a policejního násilí, zejména s přístupem k právnímu poradenství, materiální a lékařské pomoci a rehabilitaci;

                  t)

                  trvali na nezávislém a účinném vyšetření úmrtí Aljaksandra Tarajkouského, Aljaksandra Vichora, Arcjoma Parukova, Henadze Šutava a Kanstancina Šyšmakova, která souvisejí s protesty, vražd představitelů politické opozice Jurije Zacharanka, Anatola Krasouského a Viktara Hančara, k nimž došlo v roce 1999, a osudu a místa pobytu novináře Demitrije Zavadského, který zmizel v roce 2000;

                  u)

                  vyzvali Bělorusko, aby do svého trestního zákoníku začlenilo zvláštní definici mučení v souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských práv a zajistilo, aby bylo trestáno sankcemi, a aby přijalo legislativní změny za účelem kriminalizace nuceného zmizení;

                  v)

                  vyzývali orgány, aby zlepšily přístup ke zdravotní péči, její dostupnost a kvalitu v zadržovacích zařízeních, zejména s ohledem na pandemii COVID-19, jakož i pracovní podmínky zdravotnického personálu, a to na základě zpráv o tom, že policie brání zdravotnickým pracovníkům poskytovat pomoc zraněným účastníkům protestů a zatýká je;

                  w)

                  co nejdříve a v účinné koordinaci s mezinárodními partnery uplatňovali sankce dohodnuté ministry zahraničí zemí EU a Evropskou Radou;

                  x)

                  rozšířili sankce tím, že rozšíří skupinu příslušných osob tak, aby zahrnovala Alexandra Lukašenka a značný počet vysokých a středních úředníků i členů ÚVK, kteří jsou odpovědni za falšování výsledků prezidentských voleb v Bělorusku a za porušování občanských a lidských práv nebo k tomuto falšování výsledků a porušování práv přispěli; tento seznam by měla uplatňovat EU jako celek a měl by být stále aktualizován a rozšiřován podle míry zločinů spáchaných Lukašenkovým režimem;

                  y)

                  zakázali vydávání víz a uložili finanční sankce včetně zmražení aktiv proti představitelům režimu a postihovali sankcemi jednotlivce a jejich rodinné příslušníky;

                  z)

                  urychleně zprovoznili mechanismus sankcí EU v oblasti lidských práv, který umožňuje uplatňovat sankce podobné těm, které platí podle amerického Magnitského zákona, proti jednotlivcům a společnostem zapojeným do závažného porušování lidských práv, a odpovědných za další zločiny a uplatňovat je proti vedoucím běloruským představitelům, včetně vyšetřovatelů a soudců, kteří vedou trestní případy proti politickým vězňům, a proti dalším osobám a společnostem podílejícím se na násilném potlačování pokojných shromáždění zaměřených na sbírání podpisů a protestů v Bělorusku, včetně mučení a špatného zacházení se zadrženými a politickými vězni;

                  aa)

                  zvážili uvalení odvětvových sankcí na Bělorusko, jež by mohly zvýšit tlak na režim, ale zároveň neměly dlouhodobé negativní dopady na obyvatelstvo;

                  ab)

                  zavázali se k nezávislosti, svrchovanosti a územní celistvosti Běloruska; důrazně odmítli jakékoli skryté či otevřené vnější zásahy kteréhokoli třetího státu, včetně Ruské federace, zejména v běloruských státních médiích a bezpečnostních silách; zdůraznili, že běloruské protesty jsou prodemokratické a nemají geopolitickou povahu; zopakovali, že EU bude otevřená dalšímu rozvíjení vztahů na dvoustranné úrovni i v kontextu Východního partnerství pouze, pokud Bělorusko splní všechny dříve dohodnuté podmínky související s demokracií, právním státem, svobodnými a spravedlivými volbami, mezinárodním právem, lidskými právy a základními svobodami;

                  ac)

                  naléhavě vyzvali Ruskou federaci, aby se nezapojovala do žádné činnosti, která by ohrozila svrchovanost a územní celistvost Běloruska; vyjádřili znepokojení nad tím, že Rusko používá jednání o nepřetržitém zásobování Běloruska ropou a zemním plynem jako metodu politického tlaku; veřejně označili hybridní zásahy prováděné Ruskou federací, jako je delegování takzvaných mediálních odborníků do běloruských státních sdělovacích prostředků a poradců vojenských a donucovacích orgánů Běloruska, za porušení dohody o nezasahování a aby odrazovali od pokračování v takovém jednání; varovali před jakýmkoli pokusem o militarizaci situace a vyvolání napětí se sousedními zeměmi;

                  ad)

                  odsoudili jak konání Běloruska, které obvinilo Svjatlanu Cichanouskou z veřejného podněcování k převratu a k poškozování bezpečnosti země, tak i rozhodnutí Ruské federace zařadit Cichanouskou na mezistátní seznam hledaných osob;

                  ae)

                  poukázali na to, že vojenské cvičení běloruských ozbrojených sil konané na konci srpna 2020 na hranicích s Litvou a Polskem, po němž následovala nepřátelská a zavádějící informační kampaň, nutně zvýšilo napětí a vzájemnou nedůvěru;

                  af)

                  uznali, že i když kriticky angažovaná politika v návaznosti na podvodné prezidentské volby dne 9. srpna 2020 přinesla určitý vývoj ve vzájemných vztazích, byly pokrok v klíčových oblastech demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod včetně svobody slova a projevu a svobody sdělovacích prostředků, i pracovní práva a občanská společnost, zvráceny během těchto voleb a po nich a sociálně ekonomická situace je charakterizována nízkopříjmovými domácnostmi a vysokou mírou nezaměstnanosti, kdy ekonomika stagnuje a je těžce postižena státem vlastněnými podniky a korupcí; vzhledem k tomu, že se EU pouští do cílenějšího přístupu k Východnímu partnerství a do plného přezkumu vztahů mezi EU a Běloruskem, zvážili uplatňování zásady „méně za méně“ v případě dalšího zhoršování situace v oblasti lidských práv, čímž by neměla být dotčena angažovanost ve prospěch občanské společnosti, obhájců lidských práv, nezávislých sdělovacích prostředků a lidu Běloruska a podpora pro ně, protože je teď třeba naopak více odpovídat na potřeby politické, finanční, technologické a informační podpory podle zásady „více za více“ a je třeba podpořit větší zapojení občanské společnosti do iniciativ a projektů podporovaných v Bělorusku EU, dalšími mezinárodními organizacemi i jednotlivými zeměmi;

                  ag)

                  připravili souhrnný přezkum své politiky vůči Bělorusku, se zvláštním zaměřením na podporu EU pro občanskou společnost a lid Běloruska, se zohledněním různých scénářů rozvoje této země, a pozastavili jednání o prioritách partnerství mezi Běloruskem a EU, dokud v Bělorusku neproběhnou svobodné a spravedlivé prezidentské volby; trvali na tom, že EU musí být jednotná a důsledná ve své reakci na situaci v Bělorusku po prezidentských volbách;

                  ah)

                  uvítali prohlášení Rady pro zahraniční věci ze dne 12. října 2020, podle nějž je EU připravena podpořit pokojný přechod k demokracii a využívat různé nástroje v souladu s politikou Východního partnerství, včetně zahájení komplexního plánu hospodářské podpory;

                  ai)

                  podpořili iniciativu k uskutečnění mise na vysoké úrovni, jež by sestávala z bývalých hlav států nebo předsedů vlád, a jejímž cílem by bylo přispět k zastavení násilí a propouštění politických vězňů v Bělorusku a zkoumat na domácí i mezinárodní úrovni všechny možnosti, jak v Bělorusku nastavit příznivé podmínky pro inkluzivní politický dialog;

                  aj)

                  odsoudili kroky, které běloruské orgány podnikly vůči litevskému a polskému velvyslanectví v Minsku, konkrétně požadavky na odvolání litevských a polských velvyslanců a na snížení počtu diplomatických pracovníků na těchto velvyslanectvích; zajistili koordinovanou a jednotnou reakci členských států EU; uvítali v této souvislosti projevy solidarity ze strany těch členských států, které se rozhodly odvolat své velvyslance ke konzultacím;

                  ak)

                  nabídli alternativu posílené a mnohem užší spolupráce s Běloruskem, jež by rovněž zahrnovala podstatné navýšení finančních a technických závazků EU, pokud dojde ve skutečnosti k demokratickým změnám včetně nových voleb;

                  al)

                  po nových prezidentských volbách vyvinuli souhrnný program pro Bělorusko a uspořádali dárcovskou konferenci pro demokratické Bělorusko, která by sdružovala mezinárodní finanční instituce, státy skupiny G7, členské státy a orgány EU a další subjekty, které jsou ochotny slíbit několikamiliardový finanční balíček v eurech na podporu budoucího reformního úsilí a restrukturalizace hospodářství;

                  am)

                  okamžitě ukončili jakékoli vyplácení finanční pomoci EU nelegitimním běloruským orgánům a vyhnuli se financování jakýchkoli vládních a státem kontrolovaných projektů, včetně twinningových projektů a projektů přeshraniční spolupráce, a směrování pomoci nebo financování vyčleněného pro občanskou společnost prostřednictvím těchto subjektů; stanovili jasné podmínky, které zajistí, aby finanční podpora EU Bělorusku neskončila v rukou zástupců režimu nebo nesloužila k legitimizaci jeho činnosti, pokud tento režim neukončí veškeré represe, nezahájí dialog s občany a neumožní nové svobodné a spravedlivé volby;

                  an)

                  zajistili, aby dodatečná podpora ve výši 53 milionů EUR splňovala potřeby běloruského lidu, a proto kromě pomoci související s pandemií COVID-19 podpořili lékařské ošetření běloruských občanů zraněných a traumatizovaných v důsledku brutálního zásahu proti demonstrantům a pro nejzávažnější případy usnadnili a podpořili léčbu a zotavení v členských státech EU; vyjádřili podporu organizacím a aktivistům občanské společnosti, včetně těch, kteří pracují v exilu, umožnili organizacím a právníkům poskytovat právní služby obětem běloruského režimu, podpořili zdokumentování a vyšetřování porušování lidských práv, podpořili stávkující běloruské pracovníky a nezávislé odbory, nezávislá média a investigativní žurnalistiku;

                  ao)

                  vypracovali strategii pro rozdělování finančních prostředků EU ve spolupráci s občanskou společností a demokratickými zástupci běloruského obyvatelstva, EU a mezinárodních organizací občanské společnosti a institucí se zkušenostmi s prací s Běloruskem;

                  ap)

                  trvali na tom, že podpůrné programy prováděné prostřednictvím EIB, EBRD, Světové banky, OSN a dalších mezinárodních organizací musí být rovněž podmíněny zlepšením situace v oblasti lidských práv a demokracie a plněním mezinárodních norem v oblasti jaderné bezpečnosti; vzali na vědomí a řešili situaci, že v současné době programy prováděné ve spolupráci mezi těmito mezinárodními organizacemi a státními strukturami v Bělorusku obvykle nemají nezávislé zúčastněné strany ve svých řídících orgánech, což vede nejen k pochybným výsledkům těchto programů, ale také přispívá k vytlačování organizací občanské společnosti ze struktury spolupráce s EU státem vlastněnými veřejnými organizacemi (vládou organizovanými nevládními organizacemi, angl. GONGO);

                  aq)

                  uvítali řadu aktů solidarity s běloruským lidem, včetně získávání finančních prostředků, charitativní činnosti a humanitární pomoci; v této souvislosti odsuzuje zastavení přepravy humanitární pomoci, kterou organizuje „NSZZ Solidarnosc“;

                  ar)

                  podpořili práci evropských politických nadací při posilování rozvoje a úlohy občanů při utváření veřejných záležitostí a posilování budoucích politických představitelů v Bělorusku;

                  as)

                  připomněli běloruským orgánům, že EU reagovala rychle a odpověděla na naléhavé potřeby země během pandemie COVID-19 a mobilizovala více než 60 milionů EUR na pomoc při řešení okamžitých potřeb, jako je podpora zdravotnictví a zranitelných komunit, jakož i krátkodobých potřeb na podporu sociálního a hospodářského oživení;

                  at)

                  trvali na tom, že makrofinanční pomoc EU na zmírnění hospodářských dopadů pandemie COVID-19 musí být podmíněna přísnými politickými a ekonomickými kritérii, zejména v souvislosti s demokracií a lidskými právy, a především ukončením politických represí a propuštěním všech politických vězňů; vzali na vědomí obavy ohledně jaderné bezpečnosti, které vyjádřily některé členské státy a hrozby, které představuje bělorusko-ruská vojenská spolupráce, a trvali na přijetí adekvátních opatření na boj proti viru a ochranu obyvatelstva;

                  au)

                  trvali na tom, že taková podpora musí být úzce monitorována s cílem předejít jakémukoli zneužití prostředků EU, jako je financování experimentálních léků nebo vakcín;

                  av)

                  poukázali na to, že je třeba řešit snahu běloruského režimu sířit dezinformace a vykreslovat podporu z EU jako podporu pro režim; vyjádřili znepokojení nad šířením falešných zpráv a dezinformací v Bělorusku během pandemie COVID-19 a vybídli běloruské orgány i EU, aby vypracovaly zvláštní programy pro boj proti dezinformacím a propagandě;

                  aw)

                  vyzvali běloruské orgány, aby veřejně uznaly hrozbu, kterou představuje pandemie COVID-19, a posílily zdravotní systém, poskytly občanům vhodné informace důležité pro záchranu života a statistiky o pandemii, a to transparentně a se zahrnutím všech, aby provedly doporučení expertní mise WHO do Běloruska, která proběhla v dubnu 2020, zlepšily pracovní podmínky zdravotníků a zlepšily přístup ke zdravotní péči, její dostupnost a kvalitu, a to i ve věznicích;

                  ax)

                  ponechali otázku jaderné bezpečnosti mezi hlavními prioritami EU vzhledem k ničivým důsledkům případné havárie pro celý region; bezodkladně začali řešit problém jaderné elektrárny Astravec, protože má brzy zahájit provoz, obdržela z Ruska první dodávku jaderného paliva a již zavezla palivem první reaktor, zatímco probíhají další technické přípravy pro zahájení výroby elektřiny v listopadu 2020;

                  ay)

                  požadovali odklad plánovaného uvedení jaderné elektrárny Astravec do provozu do doby, než budou splněny mezinárodní normy jaderné bezpečnosti, uspořádána povinná veřejná slyšení a politická situace v Bělorusku se stabilizuje, vzhledem k řadě nevyřešených problémů v oblasti jaderné bezpečnosti zjištěných při zátěžových testech, neexistenci konečného závěru ohledně bezpečnosti elektrárny, nedostatečné kapacity skladování vyhořelého jaderného paliva a zásob energie a současné nestabilní situace v Bělorusku, která komplikuje opatření a reakci v případě havárie, jejíž zvýšené riziko existuje během zahájení činnosti reaktoru;

                  az)

                  vyjádřili znepokojení nad tím, že Bělorusko plně neprovedlo doporučení zátěžových testů, uskutečněných orgány EU pro jadernou bezpečnost před spuštěním prvního reaktoru jaderné elektrárny Astravec, a dále konstatovali, že jaderná elektrárna je budována bez zajištění sekundární kontrolní rezervy, jež je nezbytná pro její bezpečné fungování;

                  ba)

                  trvali na plném dodržování mezinárodních norem jaderné bezpečnosti a environmentálních norem, na transparentní, inkluzivní a konstruktivní spolupráci s mezinárodními orgány, na zajištění přístupu a monitorování pro nezávislé organizace v oblasti životního prostředí v Bělorusku s ohledem na astraveckou jadernou elektrárnu a na propojení plnění těchto norem s vyplácením finanční podpory EU; podpořili úsilí o solidární postup EU, pokud jde o zákaz dovozu energie z astravecké jaderné elektrárny na trh EU;

            Lidská práva a svoboda sdělovacích prostředků

                  bb)

                  pochválili běloruský lid za jeho odvahu a odhodlání a důrazně podpořili jeho přání ohledně demokratické změny, sociální spravedlnosti a svobody a položení základů budoucnosti jeho země na zásadách demokracie, právního státu a lidských práv, s cílem zajistit svobodu, nezávislost, svrchovanost a prosperitu Běloruské republiky;

                  bc)

                  trvali na tom, že je třeba změnit vnitrostátní právní předpisy Běloruské republiky s cílem zajistit základní občanská práva a svobody, jako je svoboda shromažďování, sdružování, projevu a přesvědčení i svoboda sdělovacích prostředků, a soulad s mezinárodními dohodami a pokyny OBSE týkajícími se svobody pokojného shromažďování; vyzvali Bělorusko, aby plně spolupracovalo se zvláštním zpravodajem OSN pro situaci v oblasti lidských práv v této zemi, včetně jeho návštěv v Bělorusku, i s Výborem OSN proti mučení a s Výborem OSN pro lidská práva, s cílem provést dlouho opožděné reformy na ochranu lidských práv, posílení demokracie a řešení otázky mučení a dalšího krutého, nehumánního nebo ponižujícího zacházení se zadržovanými osobami v Bělorusku nebo jejich trestání;

                  bd)

                  odsoudili pokračující uplatňování trestu smrti v Bělorusku a nadále spolupracovali s běloruskými orgány na zavedení moratoria, které by bylo prvním krokem k úplnému zrušení trestu smrti, a až do zrušení usilovali o účinné právo na odvolání proti rozsudkům k trestu smrti; podpořili zintenzivnění veřejné diskuse o zrušení trestu smrti a připravili cestu k možnému budoucímu referendu o této otázce;

                  be)

                  odsoudili pokračující zastrašování a pronásledování obhájců lidských práv, představitelů opozice včetně prezidentských kandidátů, jejich podporovatelů a rodinných příslušníků, pokojných protestujících, aktivistů občanské společnosti, volebních pozorovatelů, ochránců práv životního prostředí, náboženských vůdců, sportovců, studentů a výzkumných pracovníků a nezávislých novinářů a bloggerů, zejména taktiky jejich „mizení“ a těžké pokuty uvalované úřady; vyzvali Bělorusko, aby ukončilo tyto represe a aby jim zajistilo možnost vykonávat své činnosti, aniž by se obávali odvetných opatření a bez jakýchkoli omezení; odsoudili umlčování a zastrašování lékařů, zdravotnického personálu a dalších osob, které otevřeně vystoupily a varovaly před šířením pandemie COVID-19 v Bělorusku;

                  bf)

                  vzali na vědomí pokusy přerušit a omezit pracovní aktivity a umlčet podávání zpráv členů centra pro lidská práva „Vjasna“, zejména Alexandra Burakova, Alese Burakova, Ramana Kisljaka, Vladimira Vjaličkina, Aleny Masljukovové, Andreje Mjadveděva a Sjarheje Lacinského, a vyzvali k zastavení jejich zadržování, stíhání a zastrašování, jakož i jejich rodinných příslušníků;

                  bg)

                  uznávali odrazující účinek represe na občanskou společnost a důležitou úlohu obránců lidských práv při zajišťování nezávislého monitorování, zejména během voleb;

                  bh)

                  odsoudili úsilí běloruského režimu o odepření vstupu do země pro Bělorusy, kteří jej kritizují, jako hlavy katolické církve v Bělorusku arcibiskupa Tadeusze Kondrusiewicze, i pro nezávislé novináře, pracovníky v oblasti lidských práv a zástupce mezinárodního společenství, včetně poslanců Evropského parlamentu;

                  bi)

                  vytvořili jasný postup a kapacity mezi členskými státy EU pro rychlé posouzení a vydávání schengenských víz a vytváření humanitárního koridoru pro běloruské občany v případě, že naléhavě potřebují lékařskou pomoc a hledají útočiště z politických důvodů;

                  bj)

                  odsoudili pokračující diskriminaci a stigmatizaci namířené proti lidem se zdravotním postižením, osobám s HIV, menšinám, osobám LGBTQI a rodinám zadržovaných osob v celém Bělorusku, a vyzvali, aby byl zřízen nezávislý vnitrostátní orgán pro lidská práva a nový akční plán pro lidská práva a přijaty souhrnné právní předpisy proti diskriminaci;

                  bk)

                  připomenuli, že Běloruská republika ratifikovala Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, v souladu s nímž musí vnitrostátní právní předpisy zaručit všem osobám stejnou a účinnou ochranu před diskriminací z jakýchkoli důvodů: rasa, barva pleti, pohlaví, jazyk, náboženské vyznání, politické nebo jiné přesvědčení, národní nebo sociální původ, majetkové postavení a narození nebo jiné okolnosti; vyjádřili znepokojení nad tím, že povědomí a znalosti o paktu mezi vládními představiteli, soudci, státními zástupci a právníky jsou i nadále omezené; vyzvali běloruské orgány, aby zlepšily vzdělávací systém a šířily informace v médiích s cílem podpořit tolerantní postoj ke zranitelným skupinám;

                  bl)

                  vyzvali k přijetí příslušných kroků na účinný boj s pokračujícími stereotypy a diskriminací vůči ženám tím, že se bude zlepšovat jejich pracovní prostředí a ženám bude umožněn přístup do všech oblastí zaměstnání, sníží se rozdíly v odměňování žen a mužů a mimo jiné dojde k podpoře politického zapojení žen; začlenili prosazování rovnosti žen a mužů do vztahů EU s Běloruskem;

                  bm)

                  řešili otázku diskriminace osob hovořících bělorusky v Bělorusku a podporovali iniciativy zaměřené na prosazování širšího využívání běloruského jazyka ve vzdělávání, veřejném a kulturním životě a ve sdělovacích prostředcích;

                  bn)

                  vyjádřili politování nad rozšířeným výskytem nucených prací, které jsou neúměrně zaměřeny na zranitelné kategorie osob, včetně zaměstnanců státem vlastněných podniků a správních orgánů, studentů, osob, které se nacházejí v tzv. centrech pro léčbu prací, vězňů a armádních odvedenců; vyzvali Bělorusko, aby zrušilo všechny právní předpisy, jež umožňují nucenou práci, a nenutily běloruský lid účastnit se každoročního komunitního pracovního dne;

                  bo)

                  řešili problém nepřiměřeného trestu v rámci právního systému Běloruska, zejména článku 328 trestního zákoníku, podle něhož jsou nezletilé osoby za nenásilné trestné činy spojené s drogami trestány nepřiměřeně dlouhým odnětím svobody;

                  bp)

                  podporovali pokračování dialogu EU a Běloruska o lidských právech, ale trvali na tom, že skutečný užitek neplyne pouze z kontaktů mezi institucemi, ale ze skutečných a měřitelných výsledků, což se podle zúčastněných běloruských organizací občanské společnosti neděje;

                  bq)

                  monitorovali situaci v oblasti svobody sdělovacích prostředků v Bělorusku a podporovali a vytvořili bezpečné pracovní prostředí pro nezávislé sdělovací prostředky a novináře, včetně novinářů, kteří spolupracují na volné noze s neregistrovanými zahraničními sdělovacími prostředky i se sdělovacími prostředky se sídlem v Polsku, jako je Belsat TV, Evropské rádio pro Bělorusko a Radio Racja, neboť jsou důležitým zdrojem informací jak pro Bělorusko, tak o Bělorusku, a poskytují velmi potřebný kanál pro alternativní názory;

                  br)

                  důrazně odsoudili potlačení internetu a médií, blokování silnic a zastrašování novinářů a odebírání jejich akreditací s cílem zastavit tok informací o situaci v zemi a odpírání přístupu zahraničním sdělovacím prostředkům, poslancům nebo členům vlády demokratické komunity do Běloruska;

                  bs)

                  odsoudili rozhodnutí běloruského ministerstva zahraničních věcí, které s odvoláním na změnu v akreditačních postupech odebralo akreditace všem novinářům, kteří pracují pro zahraniční média a informují o probíhajících protestech v zemi;

                  bt)

                  ocenili činnost novinářů a zaměstnanců veřejnoprávních sdělovacích prostředků, kteří navzdory represím a hrozbám, jimž byli vystaveni, zůstali věrní novinářskému duchu a nadále podporovali demokratickou opozici a následně byli propuštěni; uznali práci nezávislých sdělovacích prostředků, včetně Charty 97, Belsat TV, Rádia Svoboda a dalších; využívali Evropskou nadaci pro demokracii a další nástroje na podporu těchto sdělovacích prostředků a novinářů, kteří jsou předmětem represí ze strany režimu;

                  bu)

                  úzce sledovali propagandu a šíření dezinformací ze strany běloruských státních sdělovacích prostředků obviňující EU a její členské státy z vměšování do probíhajícího procesu v Bělorusku a informující o údajných bezpečnostních hrozbách pro územní integritu země, jakož i o hybridních hrozbách aktérů třetích stran; vyzvali k odvolání tzv. novinářů, jež vyslalo Rusku na náhradu zaměstnanců, kteří rezignovali z běloruských státem ovládaných televizních stanic;

            Hospodářská a odvětvová spolupráce

                  bv)

                  připomněli Bělorusku, že EU je jeho druhým největším obchodním partnerem a že zintenzivnění hospodářských vztahů by mohlo vnést velmi potřebnou rovnováhu do běloruského zahraničního obchodu, který je i nadále velmi závislý na Rusku a Euroasijské hospodářské unii;

                  bw)

                  zdůraznili, že je důležité pokračovat v procesu běloruského přistoupení ke Světové obchodní organizaci (WTO), protože to povzbudí k modernizaci a diverzifikaci ekonomiky, přispěje k vytvoření stabilnějšího podnikatelského prostředí v této zemi a usnadní obchod s EU založený na pravidlech;

                  bx)

                  vzali na vědomí, že čínský prezident byl první, kdo po volbách blahopřál Lukašenkovi; vyjádřili znepokojení nad zvýšením čínských investic do strategické infrastruktury a varovali před dopadem, kterou by tato závislost mohla Bělorusku způsobit;

                  by)

                  konstatovali, že běloruská ekonomika stagnuje a více než pětina běloruského obyvatelstva žije v absolutní chudobě, přičemž čísla se v důsledku pandemie COVID-19 spíše zvyšují; konstatovali, že minimální mzda v Bělorusku je 375 běloruských rublů měsíčně neboli 137 EUR, a že země čelí demografické krizi s ubýváním obyvatelstva v produktivním věku a masivní migrací z Běloruska za prací;

                  bz)

                  vzali na vědomí škodlivé dopady na běloruské hospodářství způsobené odmítnutím běloruského režimu zahájit dialog s běloruskými občany, zejména s ohledem na probíhající celostátní stávky pracovníků státních podniků, stávky učitelů, sociálních a kulturních pracovníků; rovněž vzali na vědomí škodlivé dopady na odvětví informačních technologií, které se nemusí vrátit na svou předchozí úroveň;

                  ca)

                  vyjádřili politování nad neochotou běloruských orgánů řídit se doporučeními mezinárodních finančních institucí, jako jsou např. Světová banka a MMF, nebo provádět reformy snižující velký počet státních podniků, reformující podnikatelské odvětví, podporující podnikání, podporující malé a střední podniky, snižující veřejný dluh, přenášející realistické životní náklady na obyvatele a zlepšující podmínky trhu práce;

                  cb)

                  vyjádřili znepokojení nad státními předpisy, které poškozují soukromý sektor, zejména pokud jde o požadavek na minimální mzdu tak, aby nebyla nižší než průměrná mzda deseti nejúspěšnějších státních podniků;

                  cc)

                  vyjádřili znepokojení nad převažující rozsáhlou systémovou korupcí v běloruských veřejných institucích a ve státních společnostech, podnítili a podpořili protikorupční vyšetřování a informační kampaně, vyjádřili znepokojení nad obtěžováním a pronásledováním novinářů, kteří informují o případech korupce, a trvali na bezpečném prostředí pro investigativní novináře a oznamovatele;

                  cd)

                  trvali na tom, aby se komplexně prošetřily finanční toky rodiny Alexandra Lukašenka a jejích přívrženců včetně činnosti běloruských státních podniků v zahraničních oblastech, jakož i korupčních systémů běloruských podniků;

                  ce)

                  ocenili a podporovali diverzifikaci energie v Bělorusku, která by měla snížit závislost na Rusku dovozem ropy a zemního plynu od nových dodavatelů, a to i přes území EU; rovněž vybídli ke zlepšení environmentální udržitelnosti a rozvoje alternativních zdrojů energie;

                  cf)

                  zdůrazňovali význam, který EU přikládá boji proti změně klimatu, zejména plněním Zelené dohody pro Evropu a Pařížské dohody z roku 2015, a povzbuzovali Bělorusko k posílení spolupráce s EU v otázkách životního prostředí s ohledem na zelenou transformaci, energetickou účinnost, udržitelnost a klimatickou neutralitu a využívání příležitostí, které nabízí partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí, přičemž trvá na tom, že je třeba zastavit obtěžování environmentálních aktivistů; vyzvali Bělorusko ke zvýšení úsilí v boji proti změně klimatu a k začleňování otázky změny klimatu do všech oblastí tvorby politiky;

                  cg)

                  zdůraznili iniciativy v rámci partnerství Severní dimenze v oblasti životního prostředí, které jsou vzájemně propojeny s cílem řešit nejnaléhavější problémy v oblasti životního prostředí v této oblasti;

            Kontakty mezi lidmi

                  ch)

                  ujišťovali, že EU má zájem o co nejširší osobní kontakty, jež jsou nejlepším způsobem sblížení EU a Běloruska, stejně jako o podporu vzájemného porozumění a výměny osvědčených postupů; podporovali osvědčené výměnné programy, jako je např. systém mobility pro cílené mezilidské kontakty (MOST), a opakovaně zdůrazňovali, že dohoda o zjednodušení vízového režimu je hmatatelným vyjádřením této politiky;

                  ci)

                  uvítali pokrok při provádění dohod o partnerství v oblasti mobility a o zjednodušení vízového režimu a o zpětném přebírání osob v rámci bezpečného a dobře řízeného prostředí mobility mezi EU a Běloruskem;

                  cj)

                  uznali a využívali skutečnost, že rostoucí mobilita mezi EU a Běloruskem zvyšuje kontakt občanů s evropskými hodnotami a podporu demokratické transformace;

                  ck)

                  prozkoumali možnosti bezvízového cestování běloruských občanů tak, aby mezilidské kontakty nebyly závislé na nedemokratických zásadách běloruských orgánů;

                  cl)

                  podporovali přeshraniční spolupráci a pohyb mezi Běloruskem a sousedními členskými státy EU, zejména pobízeli běloruské orgány, aby zavedly režim malého pohraničního styku s Litvou, což by mělo přínos pro ty, kdo žijí v okruhu padesáti kilometrů na obou stranách hranice;

                  cm)

                  uznali úlohu běloruské diaspory pro demokratické obrození v Bělorusku a zapojili její členy v členských státech EU jako důležité aktéry národního dialogu v Bělorusku;

                  cn)

                  podporovali spolupráci v oblasti kultury prostřednictvím programů, jako je Kreativní Evropa, a zejména projektů zaměřených na podporu kreativity, zapojení organizací občanské společnosti a iniciativ na místní úrovni; podporovali a mobilizovali evropskou solidaritu s běloruskou společností prostřednictvím kulturních projevů;

                  co)

                  intenzivněji usilovali o to, aby mladí Bělorusové mohli těžit z kvalitnějšího vzdělávání tím, že pokročí plnění boloňského procesu, a z větší akademické mobility a příležitostí ke studiu v EU prostřednictvím program Erasmus+, což může v reálném i dlouhodobém horizontu pomoci změnit myšlení v Bělorusku a přirozeně předat této zemi evropské hodnoty a přinést její demokratizaci;

                  cp)

                  podporovali běloruskou mládež, která se svou účastí na celostátních protestech připravuje o vzdělání v Bělorusku, a poskytli jí stipendia ke studiu ve vzdělávacích institucích členských států EU;

                  cq)

                  zachovali finanční podporu EU Evropské univerzitě humanitních věd (EHU), běloruské univerzitě sídlící v exilu ve Vilniusu;

                  cr)

                  poskytli stipendia pro akademické pracovníky, kteří přišli o své pedagogické a výzkumné funkce v důsledku účasti na protestech;

                  cs)

                  poskytovali bezodkladnou humanitární pomoc, včetně schengenských víz a stipendií, sportovcům, kteří kvůli svým politickým postojům přišli o příjmy a čelí fyzickým a psychickým represím ze strany Lukašenkova režimu, jakož i rodinným příslušníkům těchto sportovců;

                  ct)

                  podporovali vzdělávací programy pro odbornou rekvalifikaci běloruských státních úředníků, kteří byli propuštěni nebo dobrovolně opustili veřejnou službu;

                  cu)

                  podporovali digitalizaci vzdělávání v důsledku pandemie COVID-19 v Bělorusku;

                  cv)

                  uznali, že mnoho mluvčích probíhající demokratické revoluce v Bělorusku jsou absolventy univerzit členských států EU nebo účastníky různých programů podporovaných EU, jejichž cílem je zvýšit jejich odbornou kvalifikaci a umožnit odbornou činnost;

                  cw)

                  podporovali běloruskou vědeckou obec k větší spolupráci se svými evropskými protějšky a k plnému využívání programu Horizont Evropa;

                  cx)

                  posílili programy na podporu demokracie a strategickou komunikaci a podporovali větší dosah místních komunit nad rámec tradičních skupin „proevropských“ přívrženců;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.

         (1)  Úř. věst. L 181, 9.6.2020, s. 3.

         (2)  Úř. věst. L 180, 9.6.2020, s. 3.

         (3)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 135.

         (4)  Úř. věst. C 298, 23.8.2018, s. 60.

         (5)  Úř. věst. C 390, 18.11.2019, s. 100.

         (6)  Úř. věst. C 11, 13.1.2020, s. 18.

         (7)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0231.

         (8)  Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 1.