   CS
CS    CS
 ---pagebreak---       KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                     V Bruselu dne 8.1.2009
                                     KOM(2009) 4 v konečném znění
                        Doporučení pro
                   ROZHODNUTÍ RADY,
        kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomoc,
                              a
                            návrh
                   ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc
CS                                                                CS
 ---pagebreak---                                            Doporučení pro
                                      ROZHODNUTÍ RADY,
                         kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomoc,
                                                  a
                                                návrh
                                      ROZHODNUTÍ RADY,
                   kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc
                                      DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        ÚVOD
   V posledních letech vznikla v lotyšském hospodářství značná nerovnováha pramenící
   z rychlého růstu, který byl přes varování Komise a Rady, zejména ve stanoviscích
   k jednotlivým konvergenčním programům Lotyšska, podněcován příznivými úvěrovými
   podmínkami a příliš expanzivním zaměřením fiskální politiky. Tento stav dále prohloubila
   celosvětová krize finančních trhů a obecné zhoršení tržních nálad ve vztahu k novým trhům, a
   přístup k úvěrům je tak stále obtížnější a dražší. Lotyšské kapitálové a finanční trhy jsou
   od října pod tlakem v důsledku obav o udržitelnost hospodářské a finanční situace v zemi.
   Znepokojení vyvolal především stav bankovního sektoru, zejména otázka životaschopnosti
   největší banky v lotyšském vlastnictví (Parex), vysokou měrou závislé na vnějším
   financování, která následně přešla do vlastnictví státu a pod jeho dohled. Celkově tedy lze
   říci, že Lotyšsko zasáhla náhlá a hluboká krize bankovního sektoru a vnějšího financování.
   S ohledem na tento vývoj se orgány Lotyšska obrátily na EU a MMF se žádostí o finanční
   pomoc. Komise a předsednictví Rady dne 22. listopadu oznámily, že EU je připravena se
   spolu s MMF účastnit na koordinovaném finančním balíčku na podporu udržitelnosti lotyšské
   platební bilance. Bylo nicméně zdůrazněno, že balíček finanční pomoci bude poskytnut,
   pouze pokud orgány Lotyšska přijmou jasný závazek k realizaci důsledného a důvěryhodného
   programu úpravy hospodářství. Na základě jednání s Komisí a MMF přijal lotyšský parlament
   dne 12. prosince návrh „Programu hospodářské stabilizace a znovunastolení růstu“ (dále jen
   „program“), který vypracovaly orgány Lotyšska. Hlavním cílem programu je uchovat domácí
   a mezinárodní důvěru ve finanční systém, přímo i nepřímo přispět k tomu, že se
   prostřednictvím snížení nákladů na mzdy ve veřejném sektoru jakožto klíčového prvku
   zdrženlivější fiskální politiky podaří zastavit a zvrátit zhoršující se trend
   v konkurenceschopnosti nákladů a inflaci, a zesílit růstový potenciál hospodářství celou řadou
   strukturálních reforem.
   2.        POSLEDNÍ MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ
   Po období trvalého růstu od konce devadesátých let, založeném především na domácí
   poptávce, se v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska zvýšil na dvoucifernou hodnotu. Růst
CS                                                2                                               CS
 ---pagebreak---    byl zejména důsledkem značného nárůstu úvěrů, který zvýšil soukromou spotřebu a investice
   do nemovitostí, nicméně v polovině roku 2007 byl tento vývoj přerušen, protože
   nadhodnocenost nemovitostí již nebylo možné udržet. Během těchto let se struktura
   hospodářství přesunula z odvětví produktů určených k uvedení na trh k odvětvím produktů,
   které k uvedení na trh určeny nejsou, což oslabilo vnější udržitelnost hospodářství, které se
   v důsledku přehřátí dostalo pod tlak.
   Během prvních tří čtvrtletí roku 2008 růst HDP prudce poklesl a tento trend bude zřejmě
   pokračovat, protože se omezila soukromá spotřeba a soukromé investice. Na soukromou
   spotřebu působí vysoká inflace, pokles cen nemovitostí, zvýšené platby za obsluhu dluhu,
   nízká dostupnost úvěrů a horší perspektivy, pokud jde o zaměstnanost a příjmy. S koncem
   konjunktury na trhu nemovitostí nastává pokles fixních investic ve stavebnictví a investice
   do zařízení klesají, neboť se očekává slabá domácí i zahraniční poptávka. Podniky mají
   výrazné problémy s náklady, protože rostou náklady na práci, ale dostupnost finančních
   prostředků se omezuje. Dopad poklesu ostatní investic se poněkud zmírní díky projektům
   financovaným EU a díky obecně veřejným projektům. HDP však zřejmě bude po značnou
   dobu klesat vzhledem k tomu, že velmi slabou domácí poptávku nebude možné vyvážit
   pouhým zvýšením čistého vývozu.
   Podmínky na trhu práce se začínají uvolňovat teprve nyní, významná však bude reakce trhu
   na pokles domácí poptávky. Nezaměstnanost již ze 6,3 % v druhém čtvrtletí roku 2008
   vzrostla na 7,2 % ve třetím čtvrtletí a nominální růst mezd, který dosahoval vysokých hodnot,
   se zmírňuje. Lotyšský trh práce se pokládá za velmi flexibilní, což by mělo omezit náklady na
   produkci a zaměstnávání, které s sebou ponese přizpůsobení mezd produktivitě.
   Inflace vyjádřená indexem HISC dosáhla svého maxima v květnu 2008 (17,7 %), v listopadu
   klesla na 11,8 %. Jádrová inflace1 (v listopadu 11,0 %) a inflace cen služeb se soustavně
   snižují s tím, jak polevuje tlak poptávky. Vzhledem k tomu, že zřejmě dojde k propadu
   domácí poptávky, že se sníží mzdy ve veřejném sektoru (viz oddíl 6), což povede i k nižším
   mzdám v soukromém sektoru, a že klesají i celosvětové ceny komodit, inflace velmi
   pravděpodobně dále silně poklesne.
   Vinou neudržitelného růstu vnějších závazků nastala značná vnější nerovnováha, nicméně
   v roce 2008 se v důsledku nižšího domácího využití finančních prostředků podstatně zmenšily
   vnější výpůjčky. Platební bilanci a stavu vnějších investic se věnuje oddíl 5 níže.
   3.        VEŘEJNÉ FINANCE
   Význam veřejných financí je v Lotyšsku vyšší, protože v rámci režimu kvazifixního
   směnného kurzu2 lze uskutečňovat jen omezenou měnovou politiku. Lotyšsko nicméně během
   konjunktury domácí poptávky v letech 2005–2007 uskutečňovalo procyklickou fiskální
   politiku, a to i přes zlepšení v celkovém plnění rozpočtu a navzdory opakovanému varování
   ve stanoviscích Rady k jednotlivým aktualizacím konvergenčního programu Lotyšska.
   Neočekávané příjmy byly většinou utraceny během roku prostřednictvím dodatkových
   rozpočtů a na nepříznivější období se nevytvářely žádné rezervy. Mzdový růst ve veřejném
   1
           Definovaná jako celkový ukazatel bez cen energií a cen nezpracovaných potravin.
   2
           Lotyšsko má dlouhou tradici zavěšení směnného kurzu své měnu, latsu, od roku 1994 na SDR a od roku
           2005 na euro. V květnu 2005 Lotyšsko vstoupilo do ERM II, kdy jednostranně přijalo fluktuační rozpětí
           +/- 1 % odchylky od středního kurzu.
CS                                                      3                                                        CS
 ---pagebreak---    sektoru hnal nahoru mzdy v soukromém sektoru, protože srovnatelné mzdy byly ve veřejném
   sektoru vyšší. V Lotyšsku pracuje více než 30 % zaměstnanců ve veřejném sektoru a
   odpovídajícím způsobem je rozvinut i sektor služeb, který vytváří asi 75 % HPH, a tak má
   nastavení mezd ve veřejném sektoru výrazný vliv na mzdy v soukromém sektoru.
   Během prvních desíti měsíců roku 2008 se výrazně snížily příjmy z DPH (o 3 % meziročně),
   což souviselo s propadem soukromé spotřeby. Příjmy z ostatních hlavních kategorií daní,
   ovlivňované vysokou inflací, dosahovaly poměrně dobré úrovně, nicméně i tyto příznivé
   účinky začaly ustupovat. Podle odhadů lotyšského ministerstva financí může schodek
   konsolidovaného státního rozpočtu za rok 2008, zahrnující rozpočet ústřední vlády a fondů
   sociálního zabezpečení, dosáhnout přibližně 2,5 až 2,75 % HDP3. S ohledem na to, že
   za současných podmínek může mít místní samospráva malý schodek (navzdory omezením,
   jež měla za cíl vyrovnaný rozpočet nebo přebytek v tomto pododvětví), bude celkový schodek
   veřejných financí pravděpodobně blízko 3 % HDP.
   Rozpočet na rok 2009 je ve znění, které parlament schválil 14. listopadu, sestaven
   s konsolidovaným schodkem ústřední vlády ve výši 1,5 % HDP, vychází však z nereálného,
   pouze 1% snížení produkce. Počítá s podstatným snížením přímých daní a se zvýšením
   výdajů. Už ve zmíněné době bylo jasné, že produkce poklesne daleko více a že bez
   kompenzačních opatření hrozí výrazně vysoký schodek. Při započtení velmi malého schodku
   místní samosprávy předpokládají lotyšské orgány, že celkový schodek veřejných financí
   dosáhne 1,8 % HDP a primární schodek 1,1 % HDP. S ohledem na údaje o výběru daní
   v posledních měsících roku 2008 a zhoršující se hospodářské perspektivy roku 2009 je odhad
   salda veřejných financí podstatně horší než podzimní prognóza útvarů Komise uvádějící
   schodek 5,6 % HDP. Zadluženost veřejných financí na konci roku 2007 ve výši 9,5 % byla
   přitom jedna z nejnižších v EU.
   4.        FINANČNÍ TRHY
   Lotyšskému finančnímu systému téměř zcela dominuje bankovní sektor, který se
   za posledních deset let velmi rychle rozvinul. Lze jej rozdělit do dvou částí. Na jedné straně
   stojí banky v zahraničním vlastnictví, které jsou především financovány přímo
   prostřednictvím úvěrů od mateřských společností a které na trhu zaujímají 70 %. Na druhé
   straně jsou banky v domácím vlastnictví, financované především prostřednictvím
   zahraničních syndikovaných úvěrů a vkladů nerezidentů. Obzvláště důležitým rysem je právě
   význam vkladů nerezidentů, protože na začátku listopadu 2008 tvořily 43,5 % všech vkladů
   s výjimkou vkladů od měnových a finančních institucí. Lotyšský finanční systém tedy hlavně
   spočívá na vnějším financování, ať už pochází z mateřských společností, vkladů nerezidentů
   nebo ze zahraničních syndikovaných úvěrů. Z toho vyplývá velmi vysoká a stále rostoucí
   úroveň zahraničních závazků, oproti níž stojí půjčky rezidentům, převážně v zahraniční měně
   (téměř 90 % všech půjček). Domácí úvěr vzrostl s 10 % HDP v roce 1997 na 90 % v roce
   2007. Zdá se proto, že dvěma hlavními riziky, které ovlivňují lotyšský bankovní systém, jsou
   riziko likvidity a úvěrové riziko.
   Riziko likvidity se již naplnilo v podobě trvalých tlaků na likviditu, které vznikly v říjnu
   2008. Vzhledem k očekávaným obtížím se splácením oznámily dva zahraniční syndikáty, že
   budou pravděpodobně požadovat předčasné splacení úvěrů poskytnutých Parex Bank
   v celkové výši 0,8 miliardy EUR v únoru a červnu 2009. To vedlo k částečnému znárodnění
   3
           Údaj podle vnitrostátní metodiky, bez místní samosprávy.
CS                                                        4                                       CS
 ---pagebreak---    banky 10. listopadu 2008. Byly poskytnuty veřejné záruky na úvěry, které však byly
   považovány za nedostatečné, a proto byla banka Parex na začátku prosince úplně znárodněna
   a byl zaveden limit pro výběr vkladu (50 000 EUR za měsíc pro fyzické osoby). I přes tato
   opatření dosáhly výběru vkladů Parexu a domácích bank s podobným obchodním modelem
   velmi významných hodnot a jen malá část těchto výběrů byla znovu vložena do jiných bank
   v Lotyšsku. Systémový tlak na likviditu vedl lotyšskou centrální banku k tomu, aby
   13. listopadu oznámila další snížení podílu povinných rezerv ze 7 % na 5 % v případě
   krátkodobých závazků a z 5 % na 3 % v případě závazků se splatností nad 2 roky, čímž
   likviditu uvolnila (realizace těchto rozhodnutí proběhla ve dvou 1% krocích 24. listopadu a
   24. prosince). V čerpání rezerv se však pokračovalo a od začátku října do konce roku 2008 se
   stav čistých mezinárodních investic lotyšské centrální banky ztenčil o 0,9 miliardy EUR.
   V témže období se zvýšily vklady rezidentů a nerezidentů do bank v zahraničním vlastnictví,
   a zásadní bylo, že byla podle všeho zajištěna podpora likvidity ze strany mateřských
   společností.
   Úvěrové riziko se ještě příliš neprojevilo, v nadcházejících měsících však zřejmě vzroste.
   Zatímco včas nesplacené úvěry již rostou, nesplácené úvěry tvoří dosud méně než 1 %
   veškerých úvěru, z části v důsledku probíhající restrukturalizace problémových úvěrů.
   Nicméně negativní dopad očekávané dlouhé recese na příjmy rezidentů, a tudíž na jejich
   schopnost splácet dluhy, se nepochybně zvýší. Ukazatele kapitálové přiměřenosti poklesnou,
   a mohou se přiblížit povinnému minimu a v takovém případě budou zřejmě potřeba
   kapitálové vklady.
   Současný a budoucí stav bankovního sektoru závisí nejen na objektivních faktorech, ale i
   na tom, jak důvěryhodný bude a jak bude vnímána jeho spolehlivost. V současné době je
   klíčové zajistit důvěru, aby se stabilizovaly vklady a uvolnily tlaky na likviditu. Vzhledem
   k omezeným veřejným finančním prostředkům by znovunastolení důvěry ve finančním
   sektoru bylo důvěryhodné, pouze pokud by s ním byla spojena silná mezinárodní finanční
   pomoc.
   5.        PLATEBNÍ BILANCE A POTŘEBA EXTERNÍHO FINANCOVÁNÍ
   Hospodářskou konjunkturu Lotyšska do roku 2007 charakterizovala velká vnější nerovnováha
   a neudržitelný nárůst vnějších závazků. Hrubý vnější dluh přesáhl na konci roku 2007
   135 % HDP (čistý vnější dluh 52 % HDP). Stav čistých mezinárodních investic na konci roku
   2007 klesl a čisté závazky dosáhly 79 % HDP a na konci druhého čtvrtletí byla jejich výše
   odhadována na 82 % HDP.
   V roce 2008 objem zahraničních půjček podstatně klesl v důsledku nižšího domácího využití
   finančních prostředků. Podle předběžných odhadů lotyšské centrální banky se deficit běžného
   účtu ve třetím čtvrtletí roku 2008 snížil na 12,5 % HDP (z maxima ve čtvrtém čtvrtletí roku
   2006, které činilo více než 27 % HDP). V roce 2009 by měl schodek bilance obchodu
   se zbožím zůstat přibližně na 10 % HDP (jako v posledních měsících roku 2008), avšak
   vzhledem k pozitivní bilanci v oblasti služeb a lepšícímu se stavu příjmového účtu by byl
   deficit běžného účtu nižší. Aby se zajistilo, že se základ růstu HDP přesune od snižující se
   domácí poptávky na rostoucí vývoz, je potřeba, aby mzdy více odpovídaly produktivitě a aby
   se pokročilo v strukturálních reformách, které v rámci hospodářství posilují oblast poptávky.
   Korigovat neudržitelnou úroveň deficitu běžného účtu z posledních let sice představuje
   klíčový prvek pro obnovu vyrovnaného stavu platební bilance, samo o sobě to však nebude
CS                                                5                                              CS
 ---pagebreak---    stačit k dosažení vnější udržitelnosti vzhledem ke značnému, především krátkodobému dluhu
   Lotyšska. Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu pod značným tlakem
   v důsledku nižší dosažitelnosti zahraničních úvěrů, možných výběrů z vkladů nerezidentů i
   rezidentů, a horších perspektiv, pokud jde o zahraniční investice. Kdyby se dále čerpalo
   ze zahraničních měnových rezerv (od začátku října do začátku prosince 2008 nastal 25%
   pokles), byla by ohrožena účinnost zavěšení lotyšského směnného kurzu. Vzhledem
   k uvedeným skutečnostem je vnější finanční pomoc, opírající se o silný politický program,
   nutná k tomu, aby se rychle odstranila omezení likvidity a aby se zároveň podpořila řádná
   vnější úprava ve střednědobém horizontu.
   S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že lotyšská platební bilance je
   vážně ohrožena. Komise proto doporučuje Radě, aby rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci.
   6.        LOTYŠSKÝ „PROGRAM          HOSPODÁŘSKÉ STABILIZACE A ZNOVUNASTOLENÍ RŮSTU“:
             MAKROEKONOMICKÁ OPATŘENÍ A PODPORA FINANČNÍHO SYSTÉMU
   Výsledkem probíhajících jednání mezi lotyšskými orgány a potenciálními přispěvateli
   do koordinovaného balíčku mezinárodní finanční pomoci je přijetí ambiciózního politického
   programu (byl předložen parlamentu, který jej schválil 12. prosince). Základem programu je
   zachování stávajícího zavěšení latsu, které bude i nadále klíčovým bodem politiky. Cílem
   programu je odstranit zranitelnost finančního sektoru, dosáhnout nápravy fiskálních
   nerovnováh a zvýšit konkurenceschopnost při současném udržení směnného kurzu v úzkém
   rozpětí. Program zahrnuje okamžitou a vytrvalou fiskální konsolidaci, komplexní strategii
   řešení problémů v bankovním sektoru, rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení
   krizí, komplexní strukturální reformy, jakož i další důležitá opatření. Počítá
   s makroekonomickým scénářem, kdy se HDP sníží o 5 % v roce 2009 a v roce 2010 o další
   3 %, a poté dojde v roce 2011 ke slabému 2% růstu. Cílem fiskální strategie je celkový deficit
   veřejných financí maximálně 3 % HDP do roku 2011, aby bylo v roce 2011 splněno
   maastrichtské kritérium rozpočtového schodku.
   Jednání o finanční pomoci s EU, MMF a dalšími stranami, které se týkalo především velkých
   rozpočtových schodků, ke kterým dojde v budoucnu, vedlo k tomu, že vláda přijala
   pozměněný návrh rozpočtu na rok 2009. Parlament návrh schválil 12. prosince spolu
   s nouzovým programem stabilizace hospodářství. Změna rozpočtu vycházející z revidovaného
   odhadu HDP, podle něhož má v roce 2009 dojít ke snížení o 5 %, zohledňuje nedávné
   zhoršení hospodářského výhledu a jejím cílem je, aby celkový schodek veřejných financí
   nepřekročil 5 % HDP4, což představuje pouze malou strukturální úpravu ve srovnání
   s odhadem plnění za rok 2008 (nicméně mnohem větší úpravu oproti rozpočtu schválenému
   v listopadu). Navíc by do března 2009 měl být v souladu s prosincovým návrhem rozpočtu
   přijat plnohodnotný zákon o dodatkovém rozpočtu.
   Pokud jde o výdaje, konsolidace se soustřeďuje na rozsáhlé snížení mezd ve veřejném sektoru
   (snížit odměňování v průměru o 15 % v porovnání s původním návrhem rozpočtu
   z 14. listopadu 2008, které však jen částečně koriguje velká reálná zvýšení odměn, k nimž
   došlo v posledních letech) a další snižování stavů; navíc se plánuje významné snížení běžných
   nákladů mimo nákladů na zaměstnance. Snížení dotací (kromě sociální podpory) a výdajů
   na zboží a služby a omezení výdajů místních samospráv patří k ostatním významným
   4
            Tento program pomoci předpokládá, že se v roce 2009 bude na Lotyšsko vztahovat EDP.
CS                                                      6                                         CS
 ---pagebreak---    plánovaným opatřením. Vnitrostátní spolufinancování projektů za finanční prostředky EU
   bude v souvislosti s tím pokračovat na plánované úrovni a napomůže tomu, aby se
   v hospodářství výrazněji uplatnila odvětví produktů určených k uvedení na trh. Na straně
   příjmů se počítá s 3% zvýšením standardní sazby DPH na 21 %, zvýšením snížené sazby
   DPH z 5 % na 10 %, přičemž bude možno tuto sazbu uplatnit na mnohem omezenější daňový
   základ (hlavně léky), s vyšší spotřební daní z pohonných hmot (dosáhne úrovně stanovené
   v acquis communautaire) a částečným vyvážením v podobě 2% snížení daně z příjmů
   fyzických osob.
   Další fiskální konsolidace se plánuje na rok 2010 a střednědobý fiskální rámec se opírá o cíl,
   jímž je celkový schodek veřejných financí maximálně ve výši 3 % HDP, v souladu
   s maastrichtským fiskálním konvergenčním kritériem. Další omezení výdajů bude zavedeno
   v roce 2010 a zavedena bude rovněž daň z kapitálového příjmu (10 %); další konsolidace
   nastane toho roku následkem zvýšení daně z nemovitosti a majetku zrušením výjimek s cílem
   rozšířit daňový základ. Navíc budou v podobě nového fiskálního rámce a zákona
   o rozpočtové reformě přijata opatření s cílem posílit tvorbu a provádění rozpočtového
   procesu.
   Mimo výše uvedený balíček se jako předběžná podmínka veškeré vnější finanční pomoci
   hledá řešení pro Parex Bank, v jehož rámci již stávající akcionáři nebudou držiteli
   vlastnických podílů. Po prvním auditu již vláda převzala více než 85 % vlastního kapitálu
   banky. Došlo k výměně vedení. Nové vedení pracuje na plánu řešení problémů banky, který
   má na zřeteli minimalizaci ztrát státu. Bude usilovat o to, aby se v blízké budoucnosti vnější
   strany jasně zavázaly k obnově syndikovaného financování Parexu.
   Cílem dalších opatření je zaručit širší stabilitu bankovního sektoru ve střednědobém až
   dlouhodobém horizontu. Prvním krokem bude úsilí orgánů o obnovu důvěry v bankovní
   systém. Bankovní systém bude procházet cílenými prověrkami, aby se zajistilo, že jsou
   veškeré banky solventní a dostatečně kapitalizované. Životaschopné banky, které potřebují
   kapitálová navýšení, budou muset usilovat o soukromou restrukturalizaci za pomoci vnějších
   investorů či prostřednictvím fúzí nebo pomocí kapitálové podpory mateřských bank.
   Téměř všechen současný vnější dluh představuje dluh soukromého sektoru. Aby úrovně dluhu
   nebránily udržitelnému rozvoji v budoucnu, tvoří vedle opatření v oblasti dohledu,
   obezřetnostních opatření a opatření monetární politiky důležitou součást programu
   restrukturalizace dluhu. Příslušný právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci
   stávajícího dluhu bude posílen. Prioritou rovněž bude snazší insolvenční řízení a urychlené
   provedení plánů obnovy.
   Program hospodářské politiky rovněž zahrnuje strukturální reformy podporované v souvislosti
   s lisabonskou strategií, jako je aktivní politika pracovního trhu a politika celoživotního
   vzdělávání, větší zapojení soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních
   činnostech, opatření na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek podnikům.
   7.       POMOC EU V RÁMCI          SYSTÉMU   PRO   PLATEBNÍ BILANCE       JAKOŽTO SOUČÁST
            MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍ
   V souvislosti s vážnými problémy, které má v současné době Lotyšsko s platební bilancí,
   Komise pod podmínkou, že se orgány Lotyšska pevně zavážou k uskutečnění rozsáhlého
CS                                               7                                                CS
 ---pagebreak---    programu úpravy hospodářství, a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne
   12. ledna 2009 doporučuje Radě poskytnout vzájemnou pomoc podle článku 119 Smlouvy.
   Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí
   výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Lotyšsku na doporučení
   Komise, Rada v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady
   (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) rozhodla o poskytnutí střednědobé finanční pomoci
   Lotyšsku ve výši až 3,1 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance.
   Střednědobá finanční pomoc by přišla v okamžiku, kdy se Lotyšsko vážně potýká se ztrátou
   domácí i zahraniční důvěry v jeho finanční systém, kdy se zhoršuje jeho fiskální situace a kdy
   bude v nejbližší době čelit značným finančním tlakům. Celkově má pomoc usnadnit nutné
   vnější a vnitřní úpravy. Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí
   roku 2011 se odhaduje na 7,5 miliardy EUR. V této částce je zahrnut očekávaný vnější deficit
   (běžného a kapitálového) účtu, výběry vkladu, neúplná obnova splatných úvěrů, chyby a
   opomenutí v platební bilanci a mezinárodní rezerva na obezřetnostní úrovni.
   Pomoc by byla poskytnuta zároveň s pomocí MMF a další vícestrannou a dvojstrannou
   podporou. Byla by vyplacena v šesti splátkách a vázána podmínkami v oblasti hospodářské
   politiky. Navrhované rozhodnutí by bylo platné tři roky ode dne vstupu v platnost.
   Hospodářská politika, jejíž realizace je podmínkou vyplácení úvěru EU, bude stanovena
   v memorandu o porozumění, které bude s orgány Lotyšska uzavřeno; jejími základními prvky
   jsou:
   Rozsáhlá fiskální konsolidace do roku 2011. Podle původního rozpočtu ze 14. listopadu 2008
   se na rok 2009 plánovala dalekosáhlá fiskální konsolidace, jejímž cílem byl schodek rozpočtu
   maximálně 5 % HDP, a další konsolidace v roce 2010. Podpůrná rozpočtová opatření
   zahrnují: především i) přijmout jasně vytyčený střednědobý fiskální program, jehož účelem je
   do roku 2011 snížit schodek veřejných financí na úroveň nižší než referenční hodnota
   3 % HDP stanovená ve Smlouvě; ii) v rámci střednědobých rozpočtových stropů nominálně
   snížit průměrnou odměnu ve veřejném sektoru v roce 2009 přibližně o 15 %; zahrnuty by
   rovněž měly být místní samosprávy, vládní agentury a společnosti ve státním vlastnictví; iii)
   vyloučit prémie a podobné vyplácené částky; iv) snížit zaměstnanost během roku 2009
   nejméně o 5 % ve veřejném sektoru a místní samosprávě; v) snížit dotace (kromě sociální
   podpory) a výdaje na zboží a služby; vi) provádět projekty financované EU na plánované
   úrovni.
   Finanční podmínky, jejichž cílem je zaručit širší stabilitu bankovního sektoru
   ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Prvním krokem bude úsilí orgánů o obnovu
   důvěry v bankovní systém. Bankovní systém bude procházet cílenými prověrkami, aby se
   zajistilo, že jsou veškeré banky solventní a dostatečně kapitalizované. Životaschopné banky,
   které potřebují kapitálová navýšení, budou muset usilovat o soukromou restrukturalizaci
   za pomoci vnějších investorů či prostřednictvím fúzí nebo pomocí kapitálové podpory
   mateřských bank. Důležitým krokem v tomto postupu bylo, že tři hlavní zahraniční mateřské
   bankovní skupiny 18. prosince 2008 samostatně oznámily svůj závazek setrvat v Lotyšsku a
   podpořit svou tamější činnost.
   Restrukturalizace dluhu v soukromém sektoru s cílem snížit jeho zranitelnost způsobenou
   vysokými dluhy (téměř všechen vnější dluh jde na vrub soukromého sektoru), doprovázená
   obezřetnostními opatřeními a opatřeními v oblasti dohledu a monetární politiky. Příslušný
   právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci stávajícího dluhu by měl být
CS                                               8                                                CS
 ---pagebreak---    posílen. Prioritou se rovněž musí stát snazší insolvenční řízení a urychlené provedení plánů
   obnovy. To zahrnuje změnu úpadkového práva, aby se usnadnila ujednání mezi
   životaschopnými podniky a jejich věřiteli, a zdokonalení rámce pro úpadek fyzických osob.
   Strukturální opatření v oblasti politiky příjmů, fiskální disciplíny a rozpočtového procesu a
   řízení. Zákon o rozpočtovém a finančním řízení bude pozměněn, aby byla posílena ustanovení
   o finanční odpovědnosti, transparentnosti a odpovědnosti, a začne platit střednědobý
   rozpočtový rámec. Bude vytvořen zvláštní výbor, který bude sledovat zmírnění růstu mezd a
   vydávat doporučení, aby bylo zajištěno, že vývoj mezd nepůjde na úkor
   konkurenceschopnosti.
   Strukturální reformy podporované mimo jiné v souvislosti s lisabonskou strategií, jako je
   aktivní politika pracovního trhu a politika celoživotního vzdělávání, větší zapojení činitelů
   soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních činnostech, opatření
   na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek podnikům.
   Aby byla zaručena nezbytná flexibilita v souvislosti se současným trhem, navrhuje se umožnit
   využití swapů na úrokové sazby pro úvěrové operace, které financují tuto půjčku. Z důvodu
   ochrany rozpočtu EU by protistrany potenciálního swapu musely mít nejvyšší úvěrovou
   kvalitu.
CS                                                9                                              CS
 ---pagebreak---                                             Doporučení pro
                                      ROZHODNUTÍ RADY,
                         kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním
   výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    S ohledem na velmi vysoké potřeby vnějšího financování jsou v současné době
          lotyšské kapitálové a finanční trhy pod tlakem, což je spojeno s obecným zhoršením
          tržních nálad a se zvyšujícími se obavami o dobrý stav lotyšského hospodářství
          vzhledem k velké nerovnováze plynoucí z hlubokého vnějšího deficitu a značného
          vnějšího dluhu, slábnoucích veřejných financí a vysokých hodnot inflace nákladů a
          cen. Bankovní sektor v Lotyšsku čelí vážným problémům, pokud jde o likviditu a
          důvěru. Výše zahraničních měnových rezerv poklesla v důsledku zásahu centrální
          banky, jehož cílem bylo zachovat zavěšení měny.
   (2)    Hospodářskou politiku, kterou Lotyšsko uskutečňuje, Rada pravidelně zkoumá
          především v souvislosti s jeho konvergenčním programem a národním programem
          reforem, jakož i v souvislosti s konvergenčními zprávami.
   (3)    Podle odhadů Lotyšsko potřebuje do prvního čtvrtletí roku 2011 vnější financování
          v celkové výši 7,5 miliard EUR.
   (4)    Orgány Lotyšska požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních
          finančních institucí a zemí na podporu udržitelnosti platební bilance.
   (5)    Lotyšská platební bilance je vážně ohrožena, což odůvodňuje urychlené poskytnutí
          vzájemné pomoci ze strany Společenství, společně s MMF a jinými přispěvateli.
   (6)    Balíček finanční pomoci by měl být poskytnut, pokud se orgány Lotyšska jasně
          zavážou k realizaci programu dalekosáhlých fiskálních reforem, reforem finančního
          systému a strukturálních reforem s cílem usnadnit vnější a vnitřní úpravy, stabilizovat
          hospodářství a obnovit důvěryhodnost hospodářské politiky. Ve spolupráci
          s Hospodářským a finančním výborem bude Komise pravidelně a podrobně zkoumat,
          zda jsou zcela plněny podmínky hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                             Jediný článek
   Společenství poskytne Lotyšsku vzájemnou pomoc.
CS                                                10                                              CS
 ---pagebreak---    Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
   V Bruselu dne .
                                              Za Radu
                                              předseda/předsedkyně
CS                                             11                  CS
 ---pagebreak---                                                 Návrh
                                           ROZHODNUTÍ RADY,
                     kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém
   střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států5, a zejména na čl. 3 odst. 2,
   s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Dne [….] Rada rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci Lotyšsku.
   (2)    S ohledem na velmi vysoké potřeby vnějšího financování jsou v současné době
          lotyšské kapitálové a finanční trhy pod tlakem, což je spojeno s obecným zhoršením
          tržních nálad a se zvyšujícími se obavami o dobrý stav lotyšského hospodářství
          vzhledem k velké nerovnováze, pokud jde o hluboký vnější deficit, slábnoucí veřejné
          finance a vysoké hodnoty inflace nákladů a cen. Bankovní sektor v Lotyšsku čelí
          vážným problémům, pokud jde o likviditu a důvěru. Výše zahraničních měnových
          rezerv poklesla v důsledku zásahu centrální banky, jehož cílem bylo zachovat zavěšení
          měny.
   (3)    Podle odhadů Lotyšsko potřebuje do prvního čtvrtletí roku 2011 vnější financování
          v celkové výši 7,5 miliardy EUR.
   (4)    Je vhodné Lotyšsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 3,1 miliardy EUR
          v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států
          zavedeném nařízením (ES) č. 332/2002. Pomoc Společenství by měla být poskytnuta
          ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu ve výši 1,5 miliardy SDR
          (1 200 % kvóty Lotyšska v MMF, přibližně 1,7 miliardy EUR) v rámci dohody
          o pohotovostním úvěru MMF, jež byla schválena dne 23. prosince 2008. Severské
          země (Švédsko, Dánsko, Finsko a Norsko) mají přispět celkovou částkou 1,8 miliardy
          EUR, Světová banka 0,4 miliardy EUR, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Česká
          republika, Polsko a Estonsko celkem 0,5 miliardy EUR, což v součtu činí 7,5 miliardy
          EUR během období do prvního čtvrtletí roku 2011.
   (5)    Pomoc Společenství by měla řídit Komise. Konkrétní podmínky hospodářské politiky
          dojednané s orgány Lotyšska v návaznosti na konzultaci s Hospodářským a finančním
          výborem by měly stanoveny v memorandu o porozumění. Měly by mimo jiné
          zahrnovat opatření k odstranění okamžitých tlaků, obnově dlouhodobé stability
          posílením bankovního sektoru, nápravě fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních
          politik, které zvýší konkurenceschopnost. Opatření by měla zahrnovat okamžitou a
   5
          Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
CS                                               12                                             CS
 ---pagebreak---         trvalou fiskální konsolidaci, komplexní strategii řešení problémů v bankovním
        sektoru, rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení krizí, komplexní
        strukturální reformy, jakož i další důležitá opatření. Podrobné finanční podmínky by
        měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.
   (6)  Pomoc by měla být poskytnuta s ohledem na zastavení okamžitých tlaků na likviditu a
        podmíněna politikami k obnově dlouhodobé stability posílením bankovního sektoru,
        nápravě fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních politik pro zvýšení
        konkurenceschopnosti při současném udržení směnného kurzu v úzkém rozpětí
        na jeho stávajícím středním kurzu,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                            Článek 1
   1.     Společenství poskytne Lotyšsku střednědobý úvěr ve                výši   maximálně
          3,1 miliardy EUR a s průměrnou splatností maximálně pět let.
   2.     Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne
          po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
                                            Článek 2
   1.     Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Lotyšska a doporučeními Rady. Tyto
          podmínky jsou stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky
          stanoví Komise v dohodě o úvěru.
   2.     Ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem Komise v pravidelných
          intervalech ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
          Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování
          výpůjček nebo změně finančních podmínek.
   3.     Lotyšsko je připraveno přijmout a provést doplňková konsolidační opatření
          za účelem stabilizace hospodářství, jsou-li během programu pomoci taková opatření
          nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření orgány Lotyšska
          konzultují Komisi.
                                            Článek 3
   1.     Komise poskytne Lotyšsku finanční pomoc Společenství v maximálně šesti
          splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.
   2.     První splátka se poskytne v závislosti na vstupu dohody o úvěru a memoranda
          o porozumění v platnost.
   3.     Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových
          swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
   4.     Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského
          a finančního výboru.
   5.     Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového
          hospodářského programu (Program hospodářské stabilizace a znovunastolení růstu)
          lotyšské vlády, zahrnutého v konvergenčním programu, a zejména specifických
CS                                             13                                            CS
 ---pagebreak---    podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tato
   opatření kromě jiného zahrnují:
   a)    Přijetí jasně vytyčeného střednědobého fiskálního programu, jehož účelem je
         do roku 2011 snížit schodek veřejných financí na úroveň, jež dosahuje nejvýše
         referenční hodnoty 3 % HDP stanovené ve Smlouvě.
   b)    Plnění rozpočtu na rok 2009 ve znění dodatkového rozpočtu přijatého dne
         12. prosince 2008 (a v podrobném znění, k jehož vypracování má dojít během
         prvního čtvrtletí roku 2009) s cílem dospět k celkovému schodku veřejných
         financí v maximální hodnotě 5 % HDP.
   c)    Nominální snížení průměrné odměny ve veřejném sektoru v roce 2009 nejméně
         o 15 % oproti stavu z původního rozpočtu ze dne 14. listopadu 2008 a o další
         2 % v letech 2010–2011.
   d)    Snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru a místní samosprávě během roku
         2009 nejméně o 5 %.
   e)    Posílení tvorby a provádění rozpočtového procesu přijetím fiskálního rámce a
         zákona o rozpočtové reformě.
   f)    Zavedení jasného a transparentního systému vyplácení mezd přímým
         zaměstnancům veřejné správy a vytvoření jednotného systému plánování a
         řízení lidských zdrojů pro orgány veřejné správy.
   g)    Mechanismy k zajištění větší stability bankovního sektoru ve střednědobém až
         dlouhodobém výhledu, včetně většího rozsahu opatření v oblasti dohledu,
         obezřetnostních opatření a opatření monetární politiky. Tato opatření by měla
         omezit růst úvěrů na udržitelnou úroveň a předejít hluboké závislosti
         na nezajištěných prostředcích ze zahraničí. V bankovním systému se provádějí
         cílené prověrky, aby se zajistilo, že jsou veškeré banky solventní a dostatečně
         kapitalizované.
   h)    Vhodná opatření týkající se restrukturalizace dluhu soukromého sektoru.
         Příslušný právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci stávajícího
         dluhu. Prioritou by se rovněž mělo stát snazší insolvenční řízení a urychlené
         provedení plánů obnovy.
   i)    Zajištění toho, aby zbývající minoritní akcionáři Parex Bank neměli prospěch
         z vyřešení jejích problémů a z opatření na podporu finanční stability, úplným
         znárodněním Parex Bank.
   j)    Strukturální reformy podporované v souvislosti s lisabonskou strategií a
         provedené v lotyšském národním programu reforem, včetně aktivní politiky
         pracovního trhu a politiky celoživotního vzdělávání, většího zapojení
         soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních činnostech,
         opatření na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek
         podnikům.
CS                                       14                                              CS
 ---pagebreak---            k)    Provádění projektů financovaných EU na plánované úrovni, aby se
                 na hospodářském růstu výrazněji podílelo odvětví produktů určených
                 k uvedení na trh.
           l)    Opatření zlepšující přistup k finančním prostředkům pro společnosti a
                 podnikatele, kteří byli úspěšnými žadateli o prostředky ze strukturálních fondů
                 nebo kteří případně žádost o tyto prostředky plánují.
   Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice. Bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   V Bruselu dne .
                                               Za Radu
                                               předseda/předsedkyně
CS                                              15                                               CS
 ---pagebreak---                               VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU
                                (srov. článek 16 vnitřních předpisů)
    OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI
    AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE
    NÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU LOTYŠSKU
    1.      NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV
            01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané
            na podporu platební bilance
    2.      PRÁVNÍ ZÁKLAD:
            Článek 119 nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.
    3.      SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)
            Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky
            němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by dlužník
            (Lotyšsko) neplnil povinnosti.
            Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze
            tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že
            za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.
            3a – Běžný rok
            Nevztahuje se na tento návrh.
                                                    PZ
   Původní          prostředky
   na finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným            pracovním
   programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
CS                                               16                                           CS
 ---pagebreak---              3b – Převody do dalšího období
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                   PZ
   Převody       do     dalšího
   období
   Prostředky již vyčleněné
   jiným pracovním programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro       navrhované
   opatření
             3c – Následující rozpočtový rok
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                   PZ
   Původní           prostředky                    p.m.
   na finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným             pracovním
   programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro       navrhované                     p.m.
   opatření
    4.       POPIS OPATŘENÍ
             Navrhovanou střednědobou finanční pomoc Lotyšsku tvoří úvěr Společenství (který
             se bude financovat z výpůjček Společenství na mezinárodních kapitálových trzích)
             ve výši 3,1 miliardy EUR. Bude poskytnut v součinnosti s mezinárodním finančním
             balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 1,5 miliardy SDR (přibližně
             1,7 miliardy EUR), jež se opírá o pohotovostní facilitu. Severské země přispějí
             částkou ve výši 1,8 miliardy EUR a Estonsko, Česká republika, Polsko a EBRD
             uvolnily celkem 0,5 miliardy EUR.
             Pomoc ukazuje ochotu podpořit Lotyšsko, jehož kapitálové a finanční trhy jsou pod
             tlakem vinou obecného zhoršení tržních nálad ve vztahu k novým trhům.
             Střednědobá finanční pomoc Společenství Lotyšsku má za cíl odstranit okamžité
             tlaky na likviditu, obnovit dlouhodobou stabilitu posílením bankovního sektoru,
             dosáhnout nápravy fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních politik pro zvýšení
CS                                              17                                               CS
 ---pagebreak---            konkurenceschopnosti při současném udržení směnného kurzu v úzkém rozpětí.
           Balíček hospodářských politik, který získal podporu, zahrnuje okamžitou a trvalou
           fiskální konsolidaci, komplexní strategii řešení problémů v bankovním sektoru,
           rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení krizí, komplexní strukturální
           reformy, jakož i další důležitá opatření.
           Díky pomoci řízené Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem
           se zajistí pokračující účast EU na tvorbě hospodářských politik Lotyšska a soulad
           těchto politik se závazky Lotyšska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména
           pokud jde o provádění národního programu reforem, jakož i konvergenčního
           programu.
           Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních
           institucí za účelem rozšíření úvěru na Lotyšsko se vztahuje záruka Společenství.
           Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů
           poskytnutých Lotyšsku dosahuje 3,1 miliardy EUR.
           Struktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud
           by Lotyšsko bylo neplnilo povinnosti.
           Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat
           z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES,
           Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí
           2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130,
           31.5.2000, s. 1).
   5.      POUŽITÁ METODA VÝPOČTU
           Nevztahuje se na tento návrh.
   6.      ROZPIS PLATEB (V EURECH)
           Nevztahuje se na tento návrh.
   Položky    Prostředky            Platby
                                                                                Následující
                                                                                rozpočtové
                                    Rok n        Rok n + 1 Rok n + 2 Rok n + 3 roky
              Rok n
              Rok n + 1
              Rok n
              Rok n + 1
              Celkem
CS                                               18                                               CS