               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 519 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Nizozemsku
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zdroji této nerovnováhy s přeshraničním významem jsou zejména vysoký objem soukromého dluhu a významný přebytek běžného účtu.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo výjimečný stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování jednotného trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Nizozemsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Dne 28. dubna 2020 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 29. dubna 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)Na Nizozemsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (11)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 1,7 % HDP v roce 2019 na přebytek ve výši 0,1 % HDP v roce 2020. V roce 2023 podle prognózy klesne přebytek na 0,0 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by poté, co se v roce 2019 snížil na 48,6 % HDP, měl podle programu stability z roku 2020 v roce 2020 dále klesnout na 46,3 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se však již nezdá realistický a program nezohledňuje značný počet opatření oznámených Nizozemskem v reakci na pandemii COVID-19. Jarní zpráva o rozpočtu
                  8
                obsahuje aktualizované rozpočtové projekce. Podle této zprávy by se celkové saldo veřejných financí mělo v roce 2020 zhoršit na schodek ve výši 11,8 % HDP a poměr veřejného dluhu k HDP by měl v roce 2020 vzrůst na 65,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (12)Nizozemsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 a podle jarní zprávy o rozpočtu představují tato rozpočtová opatření 2,7 % HDP. Zmíněná opatření zahrnují posílení služeb zdravotní péče, naléhavou pomoc pro postižená odvětví a podporu příjmu pro osoby samostatně výdělečně činné a zaměstnance. Nizozemsko navíc oznámilo opatření, která ačkoli nemají přímý rozpočtový dopad, přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Mezi tato opatření patří odklady splatnosti daně z příjmu právnických osob (4,6 % až 5,9 % HDP) a úvěrové záruky (1,8 % HDP). Opatření přijatá Nizozemskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientování fiskálních politik na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (13)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se při nezměněné politice předpokládá, že saldo veřejných financí Nizozemska bude v roce 2020 činit –6,3 % HDP a v roce 2021 –3,5 % HDP. Rozdíl ve výši 5,5 procentního bodu mezi prognózou jarní zprávy o rozpočtu a prognózou Komise je způsoben odlišným účtováním daňových odkladů (4,6 % až 5,9 % HDP), jež v prognóze Komise nejsou účtovány jako pokles příjmů v roce 2020. Míra veřejného zadlužení bude podle předpokladů v roce 2020 činit 62,1 % HDP a v roce 2021 pak 57,6 %.

               (14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP ze strany Nizozemska v roce 2020. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (15)V uplynulých letech Nizozemsko zažívalo silný hospodářský rozmach, avšak pandemie COVID-19 jeho hospodářský růst, který trval nepřetržitě šest let, náhle zastavila. Letos čeká nizozemskou ekonomiku nejhlubší recese v poválečné historii. Očekává se, že letos prudce klesnou všechny složky poptávky, s výjimkou veřejné spotřeby, přičemž nejnižšího bodu by měl propad hospodářské činnosti podle předpokladů dosáhnout ve druhém čtvrtletí. V roce 2021 dojde pravděpodobně opět k růstu ekonomiky, jenž se bude zvyšovat tempem výrazně převyšujícím trendový růst a odrážejícím postupnou normalizaci hospodářské činnosti a oživení domácí poptávky a světového obchodu ze snížené úrovně. Očekává se však, že úroveň aktivity bude nižší než v roce 2019. Podle prognózy Komise se nezaměstnanost v roce 2020 zvýší na 5,9 %, a to zejména v důsledku vynucených uzavření podniků a prudkého celkového poklesu hospodářské aktivity, avšak v roce 2021 se očekává opět zlepšení na 5,3 %. Opatření na ochranu zaměstnanosti, zejména dočasné nouzové překlenovací opatření pro udržení zaměstnanosti a dodatečná podpora příjmu pro osoby samostatně výdělečně činné, by měla pomoci zmírnit ztráty v oblasti zaměstnanosti. Očekává se nicméně, že v nadcházejících měsících se situace na trhu práce bude zhoršovat zrychleným tempem, neboť podniky v silně zasažených odvětvích byly nuceny zbavovat se pracovní síly, zejména pracovníků s pružnými a dočasnými smlouvami.

               (16). V reakci na prudký hospodářský propad a snižující se poptávku v některých odvětvích přijala nizozemská vláda komplexní soubor mimořádných opatření, která mají pomoci zabránit strukturálnímu poškození hospodářství. Tato silná politická reakce je zaměřena na oblasti, které jsou krizí postiženy nejvíce, a soustředí se na ochranu zaměstnanosti a kupní sílu domácností, přímé finanční kompenzace pro těžce zasažená odvětví a také na daňové odklady a úvěrové záruky s cílem podpořit poskytování úvěrů soukromému sektoru. Měla by tak zabránit tomu, aby dočasné problémy s likviditou vyústily v problémy s platební neschopností. Hloubku útlumu by měly pomoci zmírnit také automatické stabilizátory. Nizozemská centrální banka také snížila systémové kapitálové rezervy největších bank a odkládá opatření na zavedení minimální úrovně rizikové váhy u hypoték, čímž uvolní bankovní kapitál a umožní bankám výrazně zvýšit poskytování úvěrů domácnostem a podnikům.

               (17)Nizozemský systém zdravotní péče má poměrně dobré výsledky, pokud jde o přispívání k celkovému zdraví obyvatelstva a zajišťování dostupnosti zdravotních služeb. V rámci okamžité reakce na krizi zavedlo Nizozemsko kontrolní strategii, jež zahrnuje obecná opatření v oblasti veřejného zdraví, a přijalo uzpůsobená opatření financování v oblasti zdraví. Vypuknutí pandemie COVID-19 je nicméně zkouškou odolnosti systému zdravotní péče. V této souvislosti se ocitly v popředí již existující obavy z dřívějška. Pro kapacitu pracovní síly by bylo přínosem řešení stávajícího nedostatku pracovních sil, zejména zdravotních sester a pracovníků primární zdravotní péče. Celkové řízení systémů zdravotní péče a jejich kapacitu zajišťovat integrované poskytování služeb v rámci celého cyklu péče by bylo možné zlepšit dalším posílením správy údajů a rozšířením zavádění nástrojů elektronického zdravotnictví. Pandemie COVID-19 tak zdůraznila potřebu dále zvyšovat odolnost systému zdravotní péče a jeho připravenost na krize prostřednictvím řešení těchto strukturálních problémů.

               (18)Zatímco v roce 2019 a na začátku roku 2020 se situace na trhu práce nadále zlepšovala a trh práce celkově fungoval dobře, krize v důsledku pandemie COVID-19 způsobila pokles hospodářského růstu a očekává se, že povede k výraznému nárůstu nezaměstnanosti. Byla přijata řada bezprecedentních ekonomických opatření s cílem ochránit pracovní místa a živobytí lidí a minimalizovat dopad na osoby samostatně výdělečně činné, malé a střední podniky a velké společnosti. Aby se zachovala zaměstnanost, mohou zaměstnavatelé, kteří očekávají, že v důsledku krize přijdou nejméně o 20 % svých příjmů, požádat o příspěvek (v hodnotě až 90 % mzdových nákladů společnosti, v závislosti na ztrátě obratu), který jim umožní vyplácet zaměstnancům mzdu po dobu tří měsíců. Osoby samostatně výdělečně činné budou moci využít zrychleného řízení, které jim umožní požádat o dodatečnou podporu příjmu až do výše sociální minimální mzdy, díky níž budou moci po dobu tří měsíců hradit své životní náklady.

               (19)Zmírnění dopadů krize v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti pro ty nejhůře postižené by mělo být součástí strategie oživení. Navzdory přijetí souboru opatření na zachování zaměstnanosti byli lidé v méně příznivé situaci na trhu práce a/nebo ve zranitelné sociální situaci zasaženi hůře. Nezaměstnanost se zvýšila, zejména u lidí s pružnými pracovními smlouvami, jako jsou mladí lidé, zaměstnanci agentur práce a osoby přistěhovaleckého původu. Krize způsobená pandemií COVID-19 rovněž poukázala na významné problémy, pokud jde o přístup k odpovídající sociální ochraně pro osoby samostatně výdělečně činné, které jsou častěji nedostatečně pojištěné (nebo nejsou pojištěné vůbec) proti nemoci, zdravotnímu postižení, nezaměstnanosti a stáří.

               (20)Zásadní význam má podpora podniků v oblasti likvidity prostřednictvím úvěrů a záruk, se zaměřením na malé a střední podniky. Zprostředkovatelé musí podporu v oblasti likvidity podnikům efektivně a rychle distribuovat a zároveň si sami zachovávat odolnost. Zlepšit peněžní tok malých a středních podniků může pomoci také povolení odkladu splatnosti daní a sociálních příspěvků a urychlení vyplácení smluvních plateb orgány veřejné správy. Začínající a rozvíjející se podniky mohou potřebovat speciální podporu, např. ve formě kapitálové účasti veřejných institucí a pobídek pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. To může pomoci zabránit nuceným prodejům strategicky významných evropských podniků. Jak je povoleno v dočasném rámci pro státní podporu, a za tamtéž stanovených podmínek
                  9
                by kapitálová nebo kvazikapitálová podpora měla být zajištěna pro všechny podniky
                  10
               , nikoli pouze pro ty, které splňují definici Komise
                  11
                pro malé a střední podniky. Měla by být rovněž zachována snaha poskytovat jednotlivcům a podnikům efektivní digitální veřejné služby a přístup k nim.

               (21)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout finanční prostředky pro vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Při řešení problémů, které urychlila současná krize, mohou pomoci cílená politická opatření, včetně investic do odvětví s nejlepšími vyhlídkami na zvýšení potenciálního růstu v širší ekonomice. Podpořit dlouhodobý růst produktivity a udržet silnou inovační kapacitu mohou pomoci zejména investice do výzkumu a vývoje, jež jsou součástí úkolově orientované politiky pro klíčová odvětví a inovace
                  12
               , a lidský kapitál. To platí zejména pro začínající a rozvíjející se podniky a inovativní malé a střední podniky, které mají zásadní význam pro posilování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. K plnění širších společenských cílů, včetně nutnosti zajistit udržitelný hospodářský růst při efektivním využívání zdrojů, mohou zásadním způsobem přispět investice do iniciativ v rámci nizozemské dohody o klimatu a národního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jejichž účelem je zmírňování změny klimatu a podpora transformace energetiky. Navíc ačkoli je Nizozemsko na špici v dekarbonizaci sektoru dopravy, využívání energie z obnovitelných zdrojů v dopravě je pod průměrem EU. A zapotřebí jsou rovněž investice do nového bydlení s cílem zmírnit současnou bytovou nouzi. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Nizozemsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Nizozemsku. To by Nizozemsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (22)Pro schopnost nizozemské ekonomiky inovovat a pro udržitelný a inkluzivní růst produktivity mají zásadní význam technické a digitální dovednosti a kvalifikovaní odborníci. Investování do základních a/nebo digitálních dovedností a vzdělávání a odborné přípravy, včetně možností rozšiřování dovedností a rekvalifikace pro každého, je i nadále klíčové pro zlepšení přístupu na trh práce, zejména s cílem posílit zaměstnatelnost osob na okraji trhu práce (včetně osob přistěhovaleckého původu a osob se zdravotním postižením), a současně posiluje rovné příležitosti a aktivní začleňování.

               (23)Ačkoli Nizozemsko přijalo opatření proti agresivnímu daňovému plánování uskutečňováním dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ, vysoká míra plateb dividend, licenčních poplatků a úroků uskutečněných přes Nizozemsko naznačuje, že podniky využívají daňová pravidla Nizozemska k agresivnímu daňovému plánování. Velká část přímých zahraničních investic je v držení „zvláštních účelových jednotek“. Neexistence srážkové daně na odchozí platby licenčních poplatků a úroků (tj. těch, které odvádí rezidenti EU rezidentům třetích zemí) může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud nejsou zdaňovány ani v jurisdikci příjemce. Pozitivním krokem směrem k omezení agresivního daňového plánování je nově přijatá reforma podmíněných srážkových daní na licenční poplatky a úroky v případě zneužití nebo plateb směřujících do jurisdikcí s nízkým zdaněním, která bude prováděna od 1. ledna 2021. Účinnost této reformy by měla být pečlivě sledována.

               (24)Řada nizozemských finančních institucí byla v poslední době zapojena do případů praní peněz. Tyto případy poukazují na to, že i přes úsilí z nedávné doby je nutné dále posilovat dohled nad finančními institucemi a vyšetřovat a stíhat případy praní peněz. Kromě finančního sektoru představuje významné riziko spojené s praním peněz otevřenost nizozemské ekonomiky vůči přímým zahraničním investicím a složité právní struktury Nizozemska. Nesoulad mezi nízkým vykazováním neobvyklých transakcí ze strany poskytovatelů svěřenských služeb a služeb pro společnosti a ze strany daňových poradců a jejich vysokou expozicí vyžaduje odpovídající dohled. Vzhledem k rozšířenosti složitých právních struktur má pro zamezení zneužívání těchto subjektů zásadní význam dobře fungující rejstřík skutečných vlastníků, který však dosud nebyl zaveden.

               (25)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Ta jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (26)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Nizozemsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (27)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by Nizozemsko mělo zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (28)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (29)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  13
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (30)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 3,

               DOPORUČUJE Nizozemsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče, mimo jiné řešením stávajícího nedostatku zdravotnických pracovníků a usilovnějším zaváděním příslušných nástrojů elektronického zdravotnictví.

               2.Zmírňovat dopady krize v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti a podporovat odpovídající sociální ochranu pro osoby samostatně výdělečně činné.

               3.Realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na rozvoj digitálních dovedností, udržitelnou infrastrukturu a čistou a efektivní výrobu a využívání energie a rovněž na úkolově orientovaný výzkum a inovace.

               4.Podniknout kroky k úplnému odstranění prvků daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování, zejména v případě odchozích plateb, a sice prováděním přijatých opatření a zajištěním jejich účinnosti. Zajistit efektivní vynucování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Zpráva o rozpočtu 2020 (Voorjaarsnota 2020) předložená k přezkumu nizozemskému parlamentu ministrem financí W. Hoekstrou dne 25. dubna 2020.

                     (9)

                        Úř. věst. C 91I , 20.3.2020, s. 1.

                     (10)

                        Včetně začínajících a rozvíjejících se podniků s konkurenceschopnými podnikatelskými modely, jejichž peněžní toky jsou negativně ovlivněny krizí způsobenou pandemií COVID-19.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Cílem tohoto nového přístupu politiky je dále posílit investice do výzkumu a vývoje za účelem dosažení dlouhodobých cílů v souvislosti s klíčovými společenskými výzvami, které jsou seskupeny do čtyř „úkolů“: i) transformace energetiky a udržitelnost; ii) zemědělství, voda a potraviny; iii) zdraví a péče a iv) bezpečnost. Tato politika je považována za klíčovou prioritu pro posílení konkurenceschopnosti a řešení společenských výzev (ministerstvo hospodářství (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag).

                     (13)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 502 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku
                  3
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Bulharsko již nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. V minulých letech byla zranitelnost ve finančním sektoru spojena s vysokým zadlužením a úvěry se selháním v podnikovém sektoru. Nerovnováhy se již nevyskytují, jelikož konzistentní politická opatření a příznivé makroekonomické prostředí riziko a zranitelnost dále snížily.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 podtrhla flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Současná krize poukázala na potřebu krizové připravenosti v systému zdravotní péče, což zahrnuje zejména zdokonalené nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základních zásob. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů, a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Bulharsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické dopady pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony Bulharska, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které se výrazně spoléhají na aktivity s přímým kontaktem se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se v Bulharsku prohloubí regionální rozdíly, přičemž se mimo jiné ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země a mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Bulharsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 plánuje vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 2,1 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 3,1 % HDP v roce 2020. Podle konvergenčního programu z roku 2020 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP, který v roce 2019 poklesl na 20,4 %, se v roce 2020 zvýší na 25,8 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Bulharsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým občanům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 1,3 % HDP. Uvedená opatření zahrnují vyšší výdaje na zdravotní péči a sociální zabezpečení a na režim podpory zaměstnanosti pro postižená odvětví. Bulharsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou konvergenční program z roku 2020 odhaduje na 0,6 % HDP. Mezi uvedená opatření patří záruky vydané státem vlastněnou Bulharskou rozvojovou bankou a odklad platby daně z příjmu právnických osob. Opatření, která Bulharsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetné fiskální pozice ve střednědobém horizontu, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že schodek veřejných financí Bulharska dosáhne 2,8 % HDP v roce 2020 a 1,8 % v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Bulharska. Na základě analýzy všech rozhodujících faktorů zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je splněno.

               (16)Dne 13. března 2020 vyhlásilo Bulharsko stav nouze platný od téhož data do 13. dubna 2020; následně byl prodloužen do 13. května 2020 a poté do 14. června 2020. Dne 6. dubna 2020 přijal parlament návrh změny státního rozpočtu na rok 2020 předložený vládou. Nový rozpočet počítá se schodkem ve výši 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP), a to v důsledku zvýšených výdajů na opatření vyvolaná krizí a očekávaného snížení příjmů ve výši 2,4 miliardy BGN. Počítá se také s pětinásobným zvýšením stropu pro nové dluhové nástroje, které smí vláda vydat – z 2,2 miliardy na 10 miliard BGN. Bulharsko v rámci několika operačních programů financovaných evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 uvolnilo balík finančních prostředků v celkové výši přes 870 milionů BGN na podporu systému zdravotní péče a řešení socioekonomických důsledků pandemie.

               (17)V reakci na krizi zavedlo Bulharsko opatření na podporu zaměstnanosti, v jehož rámci se stát zavazuje hradit po dobu až tří měsíců 60 % příjmu pracovníků a souvisejícího příspěvku na sociální zabezpečení, pokud zaměstnavatel uhradí rozdíl a zaváže se, že zachová pracovní poměr dotyčných zaměstnanců. Mezi způsobilé společnosti patří podniky přímo postižené omezeními zavedenými v důsledku stavu nouze. Dále jsou způsobilé společnosti z jiných odvětví, které prokáží, že se jejich příjmy v březnu 2020 ve srovnání s březnem 2019 snížily o 20 %.

               (18)Kapitál Bulharské rozvojové banky byl navýšen za účelem podpory likvidity v ekonomice. Na záruky bankovních portfolií bylo přiděleno 500 milionů BGN, aby mohly banky podnikům poskytovat flexibilnější podmínky úvěrů, a 200 milionů BGN na záruky bezúročných úvěrů do výše 4 500 BGN pro pracovníky, které jejich zaměstnavatelé poslali na neplacené volno, nebo pro samostatně výdělečně činné osoby. Bulharská rozvojová banka rovněž uskuteční program záruk v hodnotě 100 milionů EUR na úvěry pro malé a střední podniky financované z operačního programu „Inovace a konkurenceschopnost“ v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. Správce fondu finančních nástrojů v Bulharsku provedl přezkum svého portfolia a adaptuje své nástroje určené pro podporu podniků na současnou hospodářskou situaci. Bulharská národní banka zavedla balík opatření v hodnotě 9,3 miliardy BGN, jenž má udržet odolnost bankovního systému a zvýšit jeho flexibilitu a zmírnit negativní účinky omezujících opatření na občany a podniky.

               (19)Bulharská ekonomika byla touto krizí těžce zasažena, s důsledky pro sektor služeb i výroby. Tyto negativní důsledky byly dále prohloubeny klesající poptávkou i nabídkou a narušením globálních hodnotových řetězců. Opatření, která vláda přijala v reakci na krizi, mohou pomoci zmírnit její důsledky, avšak pro zachování zaměstnanosti a zlepšení likvidity společností, především malých a středních podniků, a nezávislých pracovníků bude mít zásadní význam jejich rychlé a účinné provedení. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Bulharsko v souladu s pokyny Komise zrušilo zákazy vývozu osobních ochranných prostředků a zavedlo „zelené pruhy“ pro provádění zrychlených kontrol na hraničních přechodech.

               (20)Onemocnění COVID-19 představuje další zátěž pro bulharský systém zdravotní péče, pro který byla již předtím typická omezená dostupnost z důvodu nedostatečného veřejného financování, omezeného pokrytí zdravotního pojištění, malého počtu zdravotních sester a nerovnoměrného zeměpisného rozložení zdravotnických pracovníků. Existuje proto prostor pro posílení celkové odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotní péče. Kapacitu nemocnic by uvolnilo větší poskytování péče (všeobecné i specializované) ambulantní formou, rovněž s využitím konzultací na dálku, a testování a léčba by měly být k dispozici pro všechny bez ohledu na status jejich zdravotního pojištění. Na celém území by měl být zajištěn řádný přístup ke zdravotnickým pracovníkům a jejich službám. Pro starší občany a nejzranitelnější skupiny má zásadní význam integrace primární, dlouhodobé a komunitní péče.

               (21)Prognóza Komise očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 na 7,0 % a v roce 2021 se sníží na 5,8 %. Od začátku stavu nouze nezaměstnanost rychle roste v pohostinství, ve velkých městech a mezi lidmi s nejvýše středním vzděláním. Vláda přijala opatření na ochranu zaměstnanosti, především programy zkrácené pracovní doby, jež by měly být rychle provedeny a dále posíleny. Současná situace vyžaduje, aby byla ve spolupráci se sociálními partnery poskytnuta rozsáhlá podpora zaměstnavatelům i pracovníkům, včetně samostatně výdělečně činných osob, aby se zabránilo dalším ztrátám pracovních míst. V rámci reakce na negativní důsledky na trhu práce bude třeba posílit kapacitu a opatření prováděná Národní agenturou pro zaměstnanost. K tomu, aby se lidé vrátili do práce, bude důležité další úsilí v oblasti aktivace, prohlubování dovedností a rekvalifikace; současně bude třeba připravovat pracovní síly na výzvy a příležitosti vyplývající z digitalizace. Současná krize může také značně postihnout pracovníky v neformálním zaměstnání, kteří mají omezený přístup ke zdravotním službám a sociální ochraně. Cílená politická opatření by mohla zabránit tomu, aby nechránění pracovníci a nejzranitelnější skupiny upadli hlouběji do chudoby, a zlepšit během oživení jejich životní úroveň.

               (22)Krize způsobená onemocněním COVID-19 neúměrně postihuje zranitelné skupiny a prohlubuje stávající sociální problémy. Podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením byl vysoký již před krizí, zejména pokud jde o děti, starší občany, osoby se zdravotním postižením a Romy, přičemž sociální transfery byly při snižování míry chudoby úspěšné jen zčásti. Příjmová nerovnost patřila k nejvyšším v EU, zatímco daňové a sociální systémy vykazovaly při jejím snižování míru úspěšnosti patřící k nejnižším. Krize si vyžaduje opatření za účelem odstranění nedostatků, které byly identifikovány již v předchozích letech a mezi něž patří zejména systém minimálního příjmu, jenž patří v EU k nejméně adekvátním, pokud jde o cíl dostat příjemce z chudoby. Nadále zůstávají relevantní otázky, jako je zajištění sociální ochrany pro všechny, včetně pracovníků s nestandardními smlouvami, samostatně výdělečně činných osob a domácností s nízkými příjmy, zajištění příjmové podpory, potravin a odpovídajících sociálních služeb, jakož i zajišťování nouzového bydlení a podpory pro lidi bez domova. Systém by pomohla stabilizovat reforma sociálních služeb a silnější spolupráce mezi zdravotnickými a sociálními službami by umožnila lépe pomoci těm, kdo nejsou schopni se o sebe postarat, a osobám se zdravotním postižením. Mnoho romských domácností se již před krizí nacházelo ve značné chudobě; potřebují mediační služby a základní služby a podporu.

               (23)Lepší služby v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a kvalifikovanější pracovní síla by rovněž výrazně podpořily oživení, stejně jako inkluzivní a udržitelný růst ve střednědobém horizontu. V případě bulharského systému vzdělávání a odborné přípravy stále existuje prostor pro zlepšení kvality, relevance pro trh práce a inkluzivity. Bulharsko patří mezi členské státy, u nichž má socioekonomické zázemí nejsilnější vliv na výsledky učení. Náročným úkolem zůstává inkluze romské populace do vzdělávání: míra předčasného ukončení školní docházky je u Romů obzvláště vysoká, stejně jako ve venkovských oblastech. Celková úroveň digitálních dovedností je nízká jak v celé populaci (věk 16–74 let), tak i u mladých lidí (16–19 let). Zlepšení uvedených dovednosti, například prostřednictvím digitálněji zaměřených studijních oborů a programů, by mohlo pomoci přizpůsobit se změnám na trhu práce vyvolaným digitalizací a potřebě pracovat digitálně na dálku. V současnosti ještě 11 % žáků nemá počítač a/nebo přístup k internetu a bez počítače je i 2 000 učitelů. V situaci aktuálně probíhajícího vzdělávání na dálku proto hrozí, že se již značné nerovnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy ještě zhorší: zlepšení digitálních znalostí všech žáků a jejich přístupu k odpovídající technické infrastruktuře by mělo dlouhodobý pozitivní vliv na jejich přístup ke vzdělávání, obzvláště u zranitelných skupin včetně Romů, a pomohlo by tak snížit vysokou míru předčasného ukončení jejich školní docházky.

               (24)Současná krize zdůraznila strategický význam efektivní veřejné správy a dobře fungující digitální státní správy včetně elektronického zdravotnictví a elektronického zadávání zakázek. EU podporuje reformy v této oblasti, jejich provádění však pokračuje příliš pomalu, což mělo negativní dopad na efektivitu veřejného sektoru během období omezení volného pohybu osob. Bulharsko tudíž zaostává v poskytování elektronických služeb, takže by se mělo podporovat jejich využívání občany a podniky. Rovněž je nezbytné plně se věnovat otázkám souvisejícím s kybernetickou bezpečností a bezpečností kritické infrastruktury. Do budoucna bude efektivní veřejná správa mít klíčový význam pro zajištění včasného a účinného provádění opatření na podporu oživení. Obzvláště důležitá je i nadále spolupráce a koordinace na všech úrovních veřejné správy, mimo jiné pokud jde o veřejné zakázky a koncese, jakož i dozor nad trhem. Větší předvídatelnost a stabilita regulace, účinná kontrola provádění politik a snížení administrativní zátěže by zlepšily podnikatelské prostředí a podpořily investice, což by mělo pozitivní vliv na rychlost oživení.

               (25)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize ještě zvýšila význam digitalizace a inovací; Bulharsko, a zejména jeho malé a střední podniky, však v této oblasti dosahuje zřetelně slabších výsledků než průměr EU. Jedním z významných příkladů tohoto problému je spektrum plánované pro přidělení v prvotních pásmech 5G, které není dostatečné pro včasné a efektivní poskytování služeb 5G. Stále je nutné řešit známé problémy v oblasti výzkumu a vysokoškolského vzdělávání, jimiž jsou roztříštěnost, nízký objem finančních prostředků a omezený transfer znalostí a technologií. Bulharsko je zároveň ekonomikou, která v EU nejintenzivněji využívá zdroje a energii a produkuje nejvíce emisí skleníkových plynů; má významné investiční potřeby v oblasti energetiky a dekarbonizace, které by měly umožnit přechod na klimatickou neutralitu, jak je uvedeno v bulharském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu.

               (26)Transformační úsilí, jež by mělo řešit bulharskou vysokou spotřebu energie, nadměrnou závislost na fosilních palivech a neefektivní využívání energie a zdrojů, je v samém počátku. Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu zdůrazňuje závazek Bulharska dekarbonizovat svou ekonomiku do roku 2050 v rámci Zelené dohody pro Evropu, obsahuje však také záměr využívat až do roku 2050 i po tomto roce domácí zdroje hnědého uhlí. Pokrytí a kvalita dopravní infrastruktury v Bulharsku zůstává pod průměrem EU a transevropská dopravní síť je stále nedokončená. Síť multimodálních platforem, některé železniční a silniční úseky, evropský systém řízení železničního provozu a inteligentní dopravní systémy jsou i nadále nedostatečně rozvinuté. Je třeba řešit vážné problémy v oblasti životního prostředí, jelikož ovlivňují udržitelný růst a během krize způsobené onemocněním COVID-19 vytvořily další zdravotní rizika. Bulharsko patří mezi členské státy s nejvyšším počtem úmrtí souvisejících se znečištěním; nakládání s odpady a dodržování povinností, pokud jde o odvádění a čištění městských odpadních vod, je stále problematické. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Bulharsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi
                  8
               . To by Bulharsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (27)Pro oživení reálné ekonomiky po krizi způsobené onemocněním COVID-19, která může přinést výrazný nárůst úpadků, bude důležitý dobře fungující insolvenční rámec. Takovýto rámec by rovněž usnadnil rychlejší řešení úvěrů se selháním, a omezil tak jejich další hromadění. Neefektivita insolvenčního rámce současně vede k tomu, že insolvenční řízení jsou pomalá a nákladná. V červnu 2019 byl přijat plán insolvenčního rámce, který identifikoval relevantní nedostatky. Bulharsko zahájilo jeho provádění a nyní připravuje návazné kroky včetně legislativních změn a budování kapacity.

               (28)Bulharsko v roce 2019 přijalo několik právních předpisů zaměřených na provedení čtvrté a páté směrnice o boji proti praní peněz, jež dosud nebyly implementovány. Nedávno provedené posouzení vnitrostátních rizik ukázalo slabiny, jež je třeba za účelem předcházení praní peněz a financování terorismu urychleně řešit. Rizika spojená s programy umožňujícími získat občanství za investice a s virtuálními aktivy dosud nebyla řádně posouzena. Aby mohly pověřené subjekty rámec pro boj proti praní peněz účinně uplatňovat, je třeba koncipovat a provést relevantní opatření. Tento rámec je prováděn a vynucován s omezenou účinností a využití finančních zpravodajských informací je nedostatečné.

               (29)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (30)Bulharské banky jsou celkově ziskové a dobře kapitalizované. Přestože došlo v nedávných letech k určitému poklesu, je poměr úvěrů se selháním nadále mezi nejvyššími v EU (ve 3. čtvrtletí roku 2019 dosahoval 7,2 %), zejména v případě úvěrů nefinančních podniků a v případě bank s domácím vlastnictvím, takže je stále důležité usilovat o rozvoj funkčního sekundárního trhu s úvěry se selháním. Tvorba rezerv na úvěry se selháním má od konce roku 2018 sestupnou tendenci, příležitostně doprovázenou nedostatečnou tvorbou rezerv na stávající úvěry se selháním, které jsou dlouho po splatnosti. Komplexní posouzení provedené Evropskou centrální bankou odhalilo potřebu zvýšit ve dvou bankách kapitál. Tato rekapitalizace se nyní dokončuje. Současně se zvýšeným poskytováním likvidity za účelem zmírnění dopadu krize způsobené onemocněním COVID-19 a opětovného nastartování hospodářského růstu by měly banky posuzovat úvěrová rizika, uplatňovat obezřetnostní úvěrové standardy, řádně oceňovat a přesně vykazovat jakékoli zhoršení kvality aktiv.

               (31)Komise monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v kontextu mechanismu pro spolupráci a ověřování. Nejnovější zpráva tohoto mechanismu z října 2019 konstatovala, že pokrok dosažený Bulharskem je dostačující pro splnění závazků, jež tato země učinila v době svého přistoupení k EU. Bulharsko provedlo rozsáhlou reformu svého protikorupčního právního rámce; pro získání důvěry veřejnosti jsou nicméně třeba reálné výstupy v podobě pravomocných rozsudků ve významných korupčních případech. Kromě toho přetrvává řada problémů, zejména pokud jde o zajištění efektivního trestního vyšetřování, vyrovnání pracovní zátěže soudů a racionálnější organizaci místních státních zastupitelství. Tyto záležitosti jsou sledovány v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. V rámci tohoto mechanismu Komise pokračuje v monitorování reformy soudnictví a boje proti korupci v Bulharsku. Tyto oblasti proto nejsou do těchto doporučení pro jednotlivé země určených pro Bulharsko zahrnuty, ale jsou důležité pro rozvoj příznivého socioekonomického prostředí v této zemi.

               (32)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Bulharsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (33)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (34)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Bulharsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zmobilizovat odpovídající finanční zdroje za účelem zvýšení odolnosti, dostupnosti a kapacity systému zdravotní péče a zajistit vyvážené geografické zastoupení zdravotnických pracovníků.

               2.Zajistit odpovídající sociální ochranu a základní služby pro všechny a posílit aktivní politiky na trhu práce. Zlepšit přístup k práci na dálku a podporovat digitální dovednosti a rovný přístup ke vzdělávání. Řešit nedostatky v adekvátnosti systému minimálního příjmu.

               3.Zjednodušit a urychlit postupy poskytování efektivní podpory malým a středním podnikům a samostatně výdělečně činným osobám, a rovněž zajistit, aby měly trvalý přístup k financování a mechanismům flexibilních plateb. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zacílit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a zdrojů, ekologickou infrastrukturu a udržitelnou dopravu, a přispět k postupné dekarbonizaci ekonomiky, včetně uhelných regionů.

               4.Zefektivněním veřejné správy a její větší digitalizací minimalizovat administrativní zátěž pro společnosti. Zajistit efektivní fungování insolvenčního rámce. Zvýšit úsilí, pokud jde o zajištění odpovídajícího posouzení a zmírňování rizik, účinného dohledu a prosazování rámce pro boj proti praní peněz.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 503 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Česko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2020
                  2
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Česko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. Současná situace s sebou tedy nese značné riziko, že se v Česku prohloubí regionální a územní rozdíly nebo že vzniknou nové územní rozdíly v rámci regionů, přičemž se mimo jiné ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi Karlovarským a Ústeckým krajem a zbytkem země. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 7. května 2020 předložilo Česko svůj národní program reforem na rok 2020 a 30. dubna 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Česko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 0,3 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 5,1 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 4,1 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 30,8 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 37 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Česko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahují tato rozpočtová opatření výše 4 % HDP. Součástí opatření jsou kompenzační daňové úlevy, prominutí povinných plateb na sociální a zdravotní pojištění na dobu šesti měsíců pro osoby samostatně výdělečně činné (1 % HDP), tzv. kurzarbeit (1 % HDP), prominutí letošních červnových záloh na daň z příjmu fyzických a právnických osob (0,8 % HDP) a opatření v oblasti zdravotnictví (0,7 % HDP). Česko také oznámilo opatření, která sice nemají okamžitý přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Jedná se zejména o režimy záruk pro poskytování úvěrů malým a středním podnikům a velkým podnikům. Podmíněné závazky, které jsou s těmito novými opatřeními spojeny, však konvergenční program nekvantifikuje. Většina opatření, o něž se program opírá, byla rovněž promítnuta do prognózy Komise z jara 2020. Některá opatření, která nešlo kvantifikovat nebo jejichž platnost přesahovala datum uzávěrky datových zdrojů, prognóza zohlednit nemohla. Opatření, která Česko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo české saldo veřejných financí (za předpokladu, že nedojde ke změně politik) činit –6,7 % HDP v roce 2020 a –4,0 % v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Česko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Česko vyhlásilo od 12. března do 17. května 2020 nouzový stav, aby snížilo dopad pandemie COVID-19, přičemž zavřelo školy a omezilo konání akcí, provoz obchodů a výrazně také shromažďování lidí. Od 15. března do 17. května 2020 byly rovněž částečně uzavřeny pozemní hranice. Toto částečné uzavření omezilo české pracovníky vyjíždějící do zahraničí a zahraniční pracovníky přijíždějící do Česka, což způsobilo místní nedostatek pracovní síly, zejména v oblasti výroby a sezónních prací, a poznamenalo základní dodavatelské řetězce. S cílem pomoci domácnostem a firmám překonat současnou krizi oznámila vláda stimulační balíček zahrnující opatření přímé podpory a veřejné záruky. Tento balíček může zajistit dočasnou úlevu, ale i tak se očekává, že ekonomika bude v roce 2020 vážně zasažena, protože došlo k poklesu zahraniční poptávky a k narušení hospodářské činnosti kvůli omezení volného pohybu osob. Reálný HDP by se měl v roce 2021 opět postupně zlepšovat, ale návrat k hodnotám roku 2019 je v období pokrytém predikcí nepravděpodobný. Předpokládá se, že dopad na odvětví, jako jsou doprava, pohostinství nebo cestovní ruch, bude významný. V zemi se zvýší nezaměstnanost, situaci však bude zmírňovat předchozí napjatost trhu práce, uvedený stimulační balíček a nízký podíl smluv na dobu určitou. Orgány zavedly několik režimů státních záruk pro podniky všech velikostí, aby byla zajištěna podpora likvidity. Domácnosti a podniky postižené krizí si také mohou na dobu tří nebo šesti měsíců odložit splátky spotřebitelských a hypotečních úvěrů. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Česká národní banka rovněž podnikla četná opatření ke zmírnění dopadu krize na finanční sektor.

               (17)Včasné snahy potlačit výskyt onemocnění COVID-19 pomohly v Česku šíření viru zpomalit. Byla přijata opatření ke zvýšení nabídky zdravotnického vybavení a k zajištění potřebné infrastruktury, aby byl zdravotnický systém připraven zvládnout větší poptávku. Zdravotní stav české populace se v posledních letech výrazně zlepšil a přiblížil se průměru EU. Existují však značné regionální rozdíly ve střední délce života, částečně dané socioekonomickými a behaviorálními faktory. Celková subjektivně neuspokojená potřeba zdravotní péče sice patří k nejnižším v EU, ale mezi regiony přetrvávají rozdíly, pokud jde o distribuci zdravotnických prostředků a rozmístění zdravotnického personálu, který čelí zvýšené zátěži. Očekává se, že podstatná část pracovní síly ve zdravotnictví odejde v nadcházejících letech do důchodu. Ke zmírnění dopadu pandemie COVID-19 bude zapotřebí zlepšit odolnost a krizovou připravenost zdravotnického systému a současně podpořit rovný přístup k zvýšené nabídce primární a integrované péče, aby se omezily zbytečné hospitalizace. Tímto způsobem se zároveň může zlepšit prevence a léčba dalších zdravotních potíží. Systémy elektronického zdravotnictví jsou stále omezené, navzdory národní strategii elektronického zdravotnictví vytyčené pro období 2016–2020.

               (18)Trh práce byl po celý rok 2019 a začátkem roku 2020 i nadále robustní a vykazoval pozitivní výsledky u většiny ukazatelů. Míra zaměstnanosti dále rostla a míra nezaměstnanosti klesla na nejnižší hodnotu v historii. Podle prognózy Komise se však míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 5,0 % a v roce 2021 pak opět mírně klesne na 4,2 %. Vláda rychle zareagovala na šíření onemocnění COVID-19 a zavedla mnoho opatření na ochranu příjmů a zaměstnanosti, se zvláštním zaměřením na podniky a osoby samostatně výdělečně činné. Navržená zmírňující opatření však nezajišťují plnou ochranu některým zranitelným skupinám na trhu práce (pracovníkům s krátkodobými smlouvami, agenturním pracovníkům). Uzavření škol a zařízení péče o děti v průběhu omezení volného pohybu osob mohlo mít obzvláště negativní dopad na ženy s četnými pečovatelskými povinnostmi. Přechod z krize by měla usnadnit podpora investic do péče o děti a do dlouhodobé péče ve spojení s pružným uspořádáním práce (např. prací na dálku). Cílenější aktivní politiky na trhu práce a rozšiřování dovedností, v konzultaci se sociálními partnery, napomáhají udržení zaměstnanců i profesním přechodům. Aktivní podpora ze strany veřejných služeb zaměstnanosti může rovněž usnadnit úspěšný návrat na trh práce, zejména v případě zranitelných skupin. Snazší a rychlejší přístup k sociální ochraně by pomohl předejít upadání do pasti chudoby a ztrátám bydlení. Výsledky vzdělávání jsou i nadále silně poznamenávány socioekonomickými nerovnostmi a nízkými investicemi. Zajištění rovného přístupu ke kvalitnímu inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, mimo jiné i v digitálním kontextu, může pomoci zlepšit úroveň dovedností a rozvinout digitální učení. Obzvláště důležité je napomáhat rozvoji digitálních dovedností, a to kromě jiného prostřednictvím podpory a průběžného vzdělávání učitelů a školitelů. Veřejné výdaje na jednoho studenta zůstávají na všech úrovních vzdělávání poměrně malé. Nedostatek kvalifikovaných učitelů svědčí o tom, že je třeba zvýšit atraktivitu tohoto povolání, zejména mezi talentovanými mladými lidmi.

               (19)Česko patří k zemím, kterých by se mohly zvláště dotknout technologické změny a které v tomto směru potřebují značné investice. Digitální transformace bude vyžadovat podporu (mimo jiné v průmyslu a ve službách) prostřednictvím cílených investic do inteligentních řešení a dovedností. Byl splněn cíl spočívající v plném pokrytí pevným širokopásmovým připojením, ale mobilní širokopásmové připojení je stále relativně drahé. Zpoždění v rozvoji infrastruktury by mohlo dopadnout zejména na zranitelné skupiny a strukturálně slabé regiony, u kterých existuje větší riziko izolace. To by se mohlo negativně promítnout i do sledování a tlumení epidemie. Mají-li být uspokojeny potřeby v oblasti připojení, jsou zapotřebí investice do sítí s velmi vysokou kapacitou (pevných i mobilních) a patřičná opatření na straně poptávky. Pro dosažení tohoto cíle bude mít zásadní význam včasné přidělení spektra 5G za předvídatelných, investičně příznivých podmínek.  Rozvoj superrychlých širokopásmových služeb brzdí malá poptávka, která je dána četnými proměnnými, např. cenou připojení, kupní silou obyvatelstva nebo věkem a vzděláním lidí. České orgány jsou odhodlány rozvíjet a integrovat nové digitální technologie, ale překážkou je i nadále nízká úroveň dovedností. Jsou také odhodlány podporovat řešení založená na umělé inteligenci, ale Česko stále zaostává za vedoucími členskými státy, pokud jde o výzkumné a patentové činnosti v této oblasti.

               (20)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvádí Česko významné investiční potřeby, pokud jde o úspěšné řešení klimatické a energetické transformace a přechod ke klimatické neutralitě. Jde především o podporu obnovitelných zdrojů energie, energetickou účinnost, infrastrukturu a části přenosové soustavy. Změna klimatu už má viditelné dopady v podobě sucha a povodní a způsobuje významné hospodářské ztráty. Trvalým problémem je rovněž znečištění ovzduší. Daně ze znečištění jsou nicméně velmi nízké. V odvětví energetiky i nadále dominuje uhlí, které také zůstává důležitým motorem hospodářské činnosti ve třech českých regionech. Skutečnost, že předkladatelé projektů mají omezenou realizační kapacitu a omezená je i poradenská podpora ze strany orgánů, dále výrazně brzdí vypracování solidního souboru projektů, které by ve zmiňovaných regionech uskutečnily klimatickou a digitální transformaci. Celkově se očekává, že přechod od uhlí bude mít významné socioekonomické důsledky, a zdá se, že dosud není velká chuť investovat do technologií s nulovými nebo nízkými emisemi skleníkových plynů. Výroba energie z obnovitelných zdrojů je pod průměrem EU. V tomto odvětví chybí finanční pobídky a patřičný právní a institucionální rámec na podporu dalšího rozvoje. Také se zdá, že existuje malé povědomí o širších přínosech energetické účinnosti. Přechod na elektromobilitu je poměrně pomalý a silniční doprava se začíná řadit k hlavním spotřebitelům energie. Daně z dopravy jsou nízké a nevycházejí z emisí CO2. Dobíjecí infrastruktura pro elektrická vozidla je stále v počátečním stadiu rozvoje. Výsledky v oblasti nakládání s odpady zůstávají vzhledem k ambicióznějším cílům průměrné. Chybí komplexní strategie pro rozvoj potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Česku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o České republice
                  7
               . To by Česku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (21)Přístup k běžným způsobům financování je lepší než průměr EU, avšak rizikové financování je méně rozvinuté. Financování vysoce rizikových domácích podniků, zejména při založení a v pozdější rozvojové fázi, je stále vzácné. Některé úspěšné inovativní iniciativy se sice dostaly na trh, ale financování rizikového a vlastního kapitálu zůstává velmi nízké. Pro rozvoj výzkumu a inovací je v Česku zapotřebí systémová reforma. Dále sice plynule rostou soukromé investice do výzkumu a vývoje, ale velké, převážně zahraniční podniky investují do nehmotných aktiv, jako je výzkum a vývoj, znatelně více než domácí podniky malé a střední velikosti. Odvětví středně a vysoce vyspělých technologií trpí nedostatkem dovedností, protože v zemi je málo absolventů přírodovědných, technických, inženýrských a matematických oborů a absolventům chybí odpovídající odborná příprava. Také propagace a podpora podnikání je stále nízká, což brzdí růst produktivity. Výrazná roztříštěnost v odvětví výzkumu vede k tomu, že finanční prostředky na výzkum a vývoj jsou příliš rozptýleny. Spolupráci veřejného a soukromého sektoru ztěžuje stávající praxe posuzování profesní dráhy výzkumných pracovníků. Užší spolupráce mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou, zejména prostřednictvím tzv. spin-off firem, by mohla urychlit přenos technologií a šíření inovací.

               (22)Omezení volného pohybu osob kvůli pandemii COVID-19 vyvolalo tlak na dodavatelské řetězce a mnohé podniky nemohly fungovat, přičemž zároveň postrádají likvidní rezervy. Nejvíce zasaženy byly automobilový průmysl a odvětví služeb. Výkon dozoru nad trhem je rozdělen mezi příliš mnoho orgánů a spolupráce a koordinace nejsou optimální. Zájem o oficiální režimy poskytující státní záruky podnikům rychle přesáhl dostupnou kapacitu. Při poskytování podpory společnostem lze zlepšit koordinaci a urychlit postupy. Některé zúčastněné strany mají za to, že opatření, která orgány přijaly, aby ztlumily dopad krize vyvolané pandemií COVID-19, jsou byrokratická a do reálné ekonomiky se promítají pomalu. Existuje prostor pro lepší analýzu údajů, které jsou zapotřebí k přijímání rychlých, informovaných a optimálních rozhodnutí o cílených strategiích a opatřeních pro hospodářské oživení. Obecně lze říci, že rychle se měnící právní předpisy a složité administrativní postupy jsou podnikatelskou sférou vnímány jako překážky, jež stojí v cestě investicím. Administrativní zátěž je zvláště problematická pro začínající podniky, pokud jde o licence a povolení. Významnou překážkou jsou zdlouhavá a náročná řízení k získání stavebního povolení. Navrhovaná nová stavební legislativa čelí kritice. Česko patří mezi nejméně rozvinuté členské státy, pokud jde o využívání digitálních veřejných služeb. Počet uživatelů elektronické veřejné správy zůstává hluboko pod průměrem EU. Země provádí svůj plán elektronické veřejné správy. Od roku 2020 má Česko novou „digitální ústavu“, která zakládá právo mít nejpozději od roku 2025 téměř všechny veřejné služby k dispozici elektronicky. On-line řešení nicméně nabízí jen zhruba 10 % obcí. Parlament v současné době projednává změnu daňového zákoníku, jež usiluje o větší digitalizaci daňového systému, jelikož míra elektronického podávání zůstává u některých daní poměrně nízká.

               (23)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (24)Výkonnost veřejného sektoru a efektivita veřejné správy v Česku jsou pod průměrem EU. Podle mezinárodních ukazatelů si Česko vede poměrně dobře, pokud jde o přístupnost informací souvisejících s veřejnou správou při koncipování politik. Hůře se mu však daří v oblasti profesionality veřejné služby, transparentnosti veřejné správy a kontroly korupce. Efektivitu veřejné správy by zvýšilo lepší strategické plánování a meziresortní koordinace a také menší roztříštěnost místní správy. Rámec pro zadávání veřejných zakázek se zlepšil, ale může vyžadovat další doladění. Navzdory mírnému zlepšení zůstává pro podniky problémem korupce, která může dále brzdit hospodářskou činnost. Stále zbývá přijmout několik protikorupčních opatření, jako např. návrh zákona o lobbingu nebo o ochraně oznamovatelů.

               (25)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Česko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (26)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Česka, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Česku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Česku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (27)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Česku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, posílit dostupnost zdravotnických pracovníků, primární péči a integraci péče a zavést služby elektronického zdravotnictví.

               2.Podporovat zaměstnanost aktivními politikami na trhu práce, poskytováním dovedností (včetně digitálních dovedností) a přístupem k digitálnímu učení.

               3.Podpořit malé a střední podniky větším využíváním finančních nástrojů k zajištění podpory likvidity, snížením administrativní zátěže a zlepšením elektronické veřejné správy. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na vysokokapacitní digitální infrastrukturu a technologie, na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a na udržitelnou dopravní infrastrukturu, a to mimo jiné v uhelných regionech. Zajistit inovativním podnikům přístup k financování a zlepšit spolupráci veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.