title: 2013/711/EU: Doporučení Komise ze dne 3. prosince 2013 o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách  Text s významem pro EHP

text:
               4.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 323/37

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 3. prosince 2013
   o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách
   (Text s významem pro EHP)
   (2013/711/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci obecné strategie pro snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v životním prostředí, krmivech a potravinách bylo přijato několik opatření.

               (2)

               Maximální limity pro dioxiny, sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem byly v případě krmiv stanoveny směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES (1) a v případě potravin nařízením Komise (ES) č. 1881/2006 (2).

               (3)

               S cílem podpořit proaktivní přístup ke snižování přítomnosti dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách byly intervenční prahové hodnoty pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v potravinách stanoveny doporučením Komise 2011/516/EU (3) a pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v krmivech směrnicí 2002/32/ES.

               (4)

               Intervenční prahové hodnoty slouží příslušným orgánům a hospodářským subjektům jako nástroj k poukázání na případy, kdy je žádoucí zjistit zdroj kontaminace a přijmout opatření k jeho omezení nebo odstranění.

               (5)

               Vzhledem k tomu, že dioxiny a PCB s dioxinovým efektem mají různé zdroje, je namístě stanovit samostatné intervenční prahové hodnoty jak pro dioxiny, tak pro PCB s dioxinovým efektem.

               (6)

               Nyní je vhodné doporučit, aby byla přítomnost dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu ve vejcích nosnic ve volném výběhu, ekologických vejcích, jehněčích a ovčích játrech, krabovi říčním, sušených bylinách a v jílech používaných jako doplněk stravy podrobena zvýšenému monitorování.

               (7)

               Dále je vhodné specifikovat, že se intervenční prahové hodnoty vztažené na celý produkt týkají hmotnosti v syrovém stavu.

               (8)

               Doporučení 2011/516/EU by proto mělo být nahrazeno novým doporučením.

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly úměrně své produkci, využívání a spotřebě krmiv a potravin provádět namátkové monitorování přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu.

               2.

               Kromě monitoringu uvedeného v bodě 1 by měly členské státy specificky monitorovat přítomnost dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v následujících produktech:

                           a)

                           vejce nosnic ve volném výběhu a ekologická vejce;

                           b)

                           ovčí a jehněčí játra;

                           c)

                           krab říční, a to zejména:

                                       i)

                                       svalovina z končetin (odděleně),

                                       ii)

                                       hnědé maso (odděleně),

                                       iii)

                                       celý výrobek (za použití výpočtu zohledňujícího hodnoty zjištěné ve svalovině z končetin a v hnědém mase a jejich vzájemný poměr);

                           d)

                           sušené byliny (krmiva a potraviny);

                           e)

                           jíly prodávané jako doplněk stravy.

               3.

               V případech, kdy nejsou dodržena ustanovení směrnice 2002/32/ES a nařízení (ES) č. 1881/2006, a v případech, kdy jsou zjištěny hodnoty dioxinů a/nebo PCB s dioxinovým efektem přesahující intervenční prahové hodnoty stanovené v příloze tohoto doporučení, pokud jde o potraviny, a v příloze II směrnice 2002/32/ES, pokud jde o krmiva, členské státy ve spolupráci s hospodářskými subjekty:

                           a)

                           zahájí šetření s cílem zjistit zdroj kontaminace;

                           b)

                           přijmou opatření k omezení nebo odstranění zdroje kontaminace.

               4.

               Členské státy by měly všechny údaje o výskytu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v krmivech a potravinách předložit Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA). Členské státy by měly informovat Komisi a ostatní členské státy o svých zjištěních, výsledcích šetření a opatřeních přijatých k omezení nebo odstranění zdroje kontaminace.

         Tímto doporučením se nahrazuje doporučení 2011/516/EU.

      V Bruselu dne 3. prosince 2013.

            Za Komisi

         Tonio BORG

            člen Komise

      (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10).

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

      (3)  Doporučení Komise 2011/516/EU ze dne 23. srpna 2011 o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách (Úř. věst. L 218, 24.8.2011, s. 23).

      PŘÍLOHA
      Pro účely této přílohy se rozumí:

                  a)

                  „dioxiny + furany (WHO-TEQ)“ suma polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů (PCDD) a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF) vyjádřená v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity);

                  b)

                  „PCB s dioxinovým efektem (WHO-TEQ)“ suma polychlorovaných bifenylů (PCB) vyjádřená v ekvivalentech toxicity WHO za použití WHO-TEF;

                  c)

                  „WHO-TEF“ faktory toxické ekvivalence Světové zdravotnické organizace pro hodnocení nebezpečnosti pro člověka vycházející ze závěrů zasedání odborníků Světové zdravotnické organizace (WHO) – Mezinárodní program chemické bezpečnosti (IPCS), které se konalo v Ženevě v červnu 2005 (Martin Van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Potravina

                  Intervenční prahová hodnota pro dioxiny a furany (WHO-TEQ) (1)

                  Intervenční prahová hodnota pro PCB s dioxinovým efektem (WHO-TEQ) (1)

                  Maso a masné výrobky (kromě poživatelných drobů) (2) z těchto zvířat:

                              —

                              skot a ovce

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              drůbež

                  1,25 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              prasata

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  0,50 pg/g tuku (3)

                  Směsné tuky

                  1,00 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  Svalovina farmových ryb a produktů rybolovu z farmového chovu

                  1,50 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

                  2,50 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

                  Syrové mléko (2) a mléčné výrobky (2), včetně máselného tuku

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  2,00 pg/g tuku (3)

                  Slepičí vejce a vaječné výrobky (2)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  Jíly jako doplněk potravy

                  0,50 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

                  0,35 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

                  Ovoce, zelenina (včetně čerstvých bylin) a obiloviny (4)

                  0,30 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

                  0,10 pg/g hmotnosti v syrovém stavu

         (1)  Horní meze koncentrací: při výpočtu horních mezí koncentrací se vychází z předpokladu, že veškeré hodnoty různých kongenerů pod hranicí kvantifikace se rovnají hranici kvantifikace.

         (2)  Potraviny uvedené v této kategorii ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55).

         (3)  Intervenční prahové hodnoty se nevztahují na potraviny obsahující < 2 % tuku.

         (4)  Pro sušené ovoce a zeleninu (včetně sušených bylin) je intervenční prahová hodnota pro dioxiny + furany 0,5 pg/g a pro PCB s dioxinovým efektem 0,35 pg/g, a to v prodávaném produktu.


title: Doporučení Komise ze dne 16. září 2011 o výzkumné iniciativě společného plánování „Zdravá a produktivní moře a oceány“

text:
               21.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 276/1

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 16. září 2011
   o výzkumné iniciativě společného plánování „Zdravá a produktivní moře a oceány“
   2011/C 276/01
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 181 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropa má 89 000 km pobřeží (1) omývaného dvěma oceány a čtyřmi moři. Na pobřežní regiony EU připadá zhruba 40 % jejího HDP a obyvatelstva (2). Tyto regiony výrazně přispívají ke klíčovým hospodářským odvětvím, jako je námořní doprava a obchod, mořské biologické hospodářství, energetika a cestovní ruch.

               (2)

               Ve svém sdělení ze dne 10. října 2007 nazvaném „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ (3) Komise uvádí, že integrovaná námořní politika posílí schopnost Evropy čelit výzvám globalizace a konkurenceschopnosti, změny klimatu, zhoršování mořského prostředí, námořní bezpečnosti a ochrany, energetické bezpečnosti a udržitelnosti. Rovněž se v něm uvádí, že tato politika musí být založena na vynikající kvalitě mořského výzkumu, technologií a inovací.

               (3)

               Směrnice 2008/56/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (4), a jíž se uplatňuje ekosystémový přístup k řízení lidských činností, sleduje cíl dosáhnout dobrého stavu prostředí mořských vod nebo jej zachovat tak, aby v nich byla zachována ekologická různorodost a dynamika oceánů a moří, které jsou čisté, zdravé a produktivní. Uvedená směrnice, která má být environmentálním pilířem v rámci budoucí námořní politiky Unie, stanoví, že na úrovni Společenství, by podpora souvisejícího výzkumu měla být trvale zakotvena v politikách týkajících se výzkumu a vývoje.

               (4)

               Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (5) se uvádí, že Unie by měla zejména využívat námořní politiky EU k dosažení svých cílů v oblasti snížení emisí a zachování biologické rozmanitosti, zajistit přizpůsobení se změně klimatu, předcházet přírodním katastrofám a reagovat na ně, efektivněji využívat zdroje a přispívat ke zlepšení celosvětového zajištění potravin.

               (5)

               Sdělení Komise ze dne 3. září 2008„Evropská strategie mořského a námořního výzkumu: ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (6) sleduje cíl společného plánování v oblasti mořského a námořního výzkumu, pokud to dotčené členské státy odůvodní a podporují, a to v souladu se zásadami a mechanismy stanovenými v příslušném sdělení Komise ze dne 15. července 2008„Cesta ke společnému plánování ve výzkumu: spolupráce při účinnějším řešení společných úkolů“ (7).

               (6)

               Na svém zasedání dne 26. května 2010 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala, že problematika „zdravých a produktivních moří a oceánů“ je oblastí, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného úsilí členských států v oblasti výzkumu (8). Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k její přípravě. Rada také potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat. V pracovním dokumentu uvedená analýza výzkumných činností prováděných na vnitrostátní úrovni potvrzuje, že pro zvýšení účinnosti a dopadu výzkumu, jakož i zabránění překrývání, je třeba zlepšit koordinaci výzkumných činností vypracováním společného strategického plánu výzkumu.

               (7)

               Zúčastněné země potvrdily svou účast v takové iniciativě společného plánování zasláním dopisů vyjadřujících formální závazek.

               (8)

               Společné plánování mořského a námořního výzkumu by zajistilo koordinaci výzkumu v této oblasti, což by významně přispělo k vytvoření funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na moře a oceány, a umožnilo by udržitelné využívání jejich stávajících i nevyužitých zdrojů, posílilo by vedoucí úlohu Evropy a konkurenceschopnost námořních odvětví a zároveň by chránilo mořské prostředí a přizpůsobení se dopadům změn klimatu.

               (9)

               Za účelem dosažení cílů vytyčených v tomto doporučení by členské státy měly spolupracovat s Komisí při zvažování možných iniciativ Komise, které by členským státům pomohly při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu.

               (10)

               Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy se vyzývají, aby v případě potřeby aktualizovaly svou společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie přispět k řešení problematiky zachování zdravých a produktivních moří a oceánů a jak co nejlépe využít příležitosti, které nabízejí (9).

               2.

               Členské státy se vyzývají, aby přijaly společný strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti výzkumu moří a oceánů. Strategický plán výzkumu by měl obsahovat prováděcí plán, který stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k jeho provádění.

               3.

               Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:

                           a)

                           dokončení zjišťování informací o příslušných národních programech, výzkumných činnostech a kapacitách a jejich výměnu;

                           b)

                           posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií;

                           c)

                           výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů;

                           d)

                           určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo případně společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů;

                           e)

                           definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu d);

                           f)

                           ve vhodných případech sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení koordinovaně, například námořní pozorovací infrastruktury, jakož i vývoj vzorů a žádostí v případě zjištěných potřeb;

                           g)

                           podporu lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, jakož i otevřené inovace mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelskými odvětvími týkajícími se námořních pozorování, mořských zdrojů a námořních činností;

                           h)

                           podporu mezioborového přístupu a podporu výměn a interakce v mořském a námořním odvětví,

                           i)

                           vypracování náležitých rozhraní mezi vědou a politikou o příslušných otázkách, jako je provádění směrnice 2008/56/ES a územního plánování námořních prostor jako zásadního cíle sdělení „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.

               4.

               Členské státy se vyzývají, aby zřídily účinnou společnou řídící strukturu pro oblast výzkumu moří a oceánů pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.

               5.

               Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních programů výzkumu nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností, a to v souladu s pokyny pro rámcové podmínky pro společné plánování vypracovanými skupinou na vysoké úrovni pro společné plánování, která působí v rámci Rady (10).

               6.

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti, zejména sítěmi Evropského výzkumného prostoru zaměřenými na mořský a námořní výzkum a společným programem výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS).

               7.

               Členské státy se vyzývají, aby prostřednictvím výročních zpráv o pokroku Komisi pravidelně informovaly o pokroku této iniciativy společného plánování.

      V Bruselu dne 16. září 2011.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise

      (1)  „Provádění směrnice o stanovištích v mořských a pobřežních oblastech“, Evropská komise, 1998, ISBN: 92-828-4276-2

      (2)  Eurostat, Statistika v kostce, 38/2010, „Obraz pobřežních regionů EU“.

      (3)  KOM(2007) 574 v konečném znění.

      (4)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

      (5)  KOM(2010) 2020.

      (6)  KOM(2008) 534.

      (7)  KOM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10. Společné plánování ve výzkumu 2008–2010 a v dalších letech – zpráva skupiny na vysoké úrovni pro společné plánování Radě ze dne 12. listopadu 2010 – příloha II.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/74

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2015
   2012/C 219/22
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 30. dubna 2012 předložilo Slovensko svůj program stability na období 2012–2015 a národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě hodnocení programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí, je realistický. Je víceméně v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2012, přestože v uvedené prognóze se hovoří o trochu vyšším růstu reálného HDP v roce 2012. Záměrem rozpočtové strategie uvedené v programu stability je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Mezi kroky vedoucí k jejímu dosažení patří důsledné provádění rozpočtu na rok 2012 a snížení souhrnného schodku v roce 2013 pod 3 % HDP, což je lhůta pro nápravu nadměrného schodku, již stanovila Rada. V roce 2013 se však dosažení cíle ohledně souhrnného schodku nemusí zdařit. V programu stability se změnil střednědobý rozpočtový cíl z téměř vyrovnaného rozpočtu na strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP a nepředpokládá se, že by se tohoto cíle v programovém období dosáhlo. Nový střednědobý rozpočtový cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) se na období 2010–2013 plánuje průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,3 % HDP, což je dostatečně nad požadovanou hodnotou, již doporučuje Rada, podle níž se zbývající fiskální úsilí do roku 2013 mírně sníží. Cíl pro rok 2013 je ohrožen, protože navrhovaná opatření v oblasti příjmů se nemusí zdařit; souběžné provádění všech drobných opatření může být obtížné i vzhledem k revizi cílových schodků směrem nahoru, k níž opakovaně došlo v minulosti.
               Kromě toho se ve střednědobém horizontu může ukázat, že plošné škrty výdajů nejsou udržitelné. V letech 2014 a 2015 má být průměrné fiskální úsilí ve výši 0,3 % HDP každý rok, což je pod požadovanou úrovní korekce ve výši 0,5 % HDP u zemí, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle. Podle programu stability je však míra růstu veřejných výdajů, s přihlédnutím k diskrečním opatřením na straně příjmů, v souladu s referenční úrovní pro výdaje uvedenou v Paktu o stabilitě a růstu pro pozdější léta období programu stability. Schodek veřejných financí by zůstal pod 60 % HDP. Přestože Slovensko schválilo právní předpisy zřizující radu pro fiskální záležitosti, tato rada dosud nebyla zřízena a dosud nebyly přijaty právní předpisy o výdajových stropech.

               (11)

               Vzhledem ke zmenšujícím se možnostem další konsolidace založené na výdajích a k potřebě podpořit probíhající konvergenci prostřednictvím výdajů v klíčových oblastech, jimiž jsou vzdělávání, inovace a dopravní infrastruktura, je třeba využít opatření zaměřená na rozšíření daňové základny, omezení daňových úniků a lepší dodržování daňových předpisů, aniž by se poškodily krátkodobé vyhlídky růstu. Další podstatný příjem by mohlo přinést řešení největších rozdílů v DPH v EU. Lze rovněž zvýšit příjmy z daní, které mají nejmenší negativní dopad na růst, včetně daní z nemovitostí, a z ekologických daní. Faktické zdanění příjmů z pracovní činnosti se liší v závislosti na druhu zaměstnání. To podporuje přechod k flexibilnějším pracovním vztahům s negativními krátkodobými a dlouhodobými dopady na veřejné účty.

               (12)

               Slovensko vyřešilo jen částečně problém dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, protože neprovedlo plánované změny pilíře průběžného financování důchodového systému. Byla přijata opatření k posílení životaschopnosti plně kapitalizovaného důchodového pilíře. Nestabilní právní prostředí s častými podstatnými změnami v minulosti však vedlo k nezanedbatelným nákladům na přizpůsobení a vytvořilo nejistotu v souvislosti s plně kapitalizovaným důchodovým pilířem.

               (13)

               K řešení problému nezaměstnanosti nepřijalo Slovensko žádná podstatná opatření. Stále je zapotřebí zlepšit efektivitu aktivních politik zaměstnanosti a kapacity veřejných služeb zaměstnanosti. Je rovněž zapotřebí přijmout opatření ke zvýšení účasti na trhu práce starších pracovníků a žen, zejména prostřednictvím poskytování služeb péče o dítě. Daňové zatížení, včetně všech povinných plateb, je pro pracovníky s nízkými příjmy stále poměrně vysoké a část lidí, kteří hledají zaměstnání, nejsou motivováni k tomu, aby vyměnili sociální podporu za málo placenou práci.

               (14)

               Byla přijata pouze nedostačující opatření ke zvýšení nízké kvality systému vzdělávání a odborné přípravy. V zájmu boje proti nezaměstnanosti mladých lidí na Slovensku by měl být bezodkladně přijat a proveden akční plán zaměřený na mládež, a to v souladu s výsledky společné akční skupiny Slovenska a Komise zabývající se problémem nezaměstnanosti mladých lidí, včetně reformy odborné přípravy a vzdělávání a terciárního vzdělávání. Byla přijata aktualizovaná strategie celoživotního učení. Nebyly však zavedeny žádné zvláštní pobídky k zajištění vyšší míry účasti.

               (15)

               Marginalizovaná společenství, včetně Romů, jsou ve velké míře vyloučena z trhu práce a hlavního proudu vzdělávání, což pro slovenské hospodářství představuje značný nevyužitý potenciál pracovní síly. V zájmu řešení tohoto problému by mělo Slovensko zvýšit úsilí o zlepšení výsledků vzdělávání marginalizovaných skupin a posílit politiky opětovné integrace dospělých.

               (16)

               Slovensko podstatně zvýšilo transparentnost pravidel pro zadávání veřejných zakázek a soudnictví, avšak soudní řízení jsou stále ještě zdlouhavá a nákladná. Celková kvalita a kapacita veřejných institucí je i nadále nízká. Veřejné správě chybí strategický přístup, trpí vysokou fluktuací personálu a nevytváří dostatečné kapacity, což brání rozvoji politik a poskytování veřejné služby.

               (17)

               V rámci Paktu euro plus přijalo Slovensko řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 se týkají posílení zaměstnanosti, zvýšení konkurenceschopnosti, posílení udržitelnosti veřejných financí a finanční stability. Komise posoudila provedení závazků Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení jsou zohledněny v doporučeních.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Slovensko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Přijmout v roce 2012 další opatření a upřesnit nezbytná opatření pro rok 2013, opravit nadměrný schodek udržitelným způsobem a zajistit úsilí o strukturální korekci uvedené v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Provést cílené škrty ve výdajích a současně zachovat výdaje stimulující růst a zvýšit úsilí o lepší efektivitu veřejných výdajů. Dále zajistit vhodné úsilí o strukturální korekci v zájmu dostatečného pokroku ke splnění střednědobého cíle, včetně dosažení referenční hodnoty pro výdaje. Urychlit založení rady pro fiskální záležitosti a přijmout pravidla pro výdajové stropy.

               2.

               Zlepšit dodržování daňových předpisů, zejména účinnějším výběrem DPH; odstranit nerovné zdanění práce v různých typech zaměstnání, a to rovněž omezením daňových odpočtů; uvést daň z nemovitosti do souladu s tržní hodnotou nemovitosti; více využívat ekologických daní.

               3.

               Dále upravit pilíř průběžného financování důchodového systému, a to především změnou indexačního mechanismu a zavedením přímé vazby mezi zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a střední délkou života, a zavést do vzorce pro výpočet penze faktor udržitelnosti, který bude odrážet demografickou změnu. Zajistit rovněž stabilitu a životaschopnost plně kapitalizovaného důchodového pilíře.

               4.

               Zlepšit správní kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti s cílem zlepšit zaměření, navrhování a hodnocení aktivní politiky trhu práce v zájmu zajištění více indvividualizovaných služeb zaměstnanosti pro mladé lidi, dlouhodobě nezaměstnané, starší pracovníky a ženy. Zajistit dostatek zařízení péče o děti. Snížit daňové zatížení pracovníků s nízkými příjmy a přizpůsobit systém dávek.

               5.

               Přijmout a provádět akční plán zaměřený na mládež, zejména pokud jde o kvalitu vzdělávání a odborné přípravy a jejich význam pro trh práce, a to rovněž zavedením systému učňovského školství. Zvýšit kvalitu terciárního vzdělávání větším zajištěním kvality a orientací na výsledky.

               6.

               Přijmout aktivní opatření zlepšující přístup ke kvalitnímu (též předškolnímu) vzdělávání zranitelných skupin, včetně Romů. Zajistit opětovnou integraci dospělých na trh práce prostřednictvím aktivačních opatření a cílených služeb zaměstnanosti, vzdělávání „druhé šance“ a krátkodobých programů odborné přípravy.

               7.

               Zvýšit kvalitu veřejných služeb, včetně lepšího řízení lidských zdrojů a posílení analytických kapacit. Ještě více zkrátit délku soudního řízení a posílit roli Úřadu pro zadávání veřejných zakázek jakožto nezávislého subjektu.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 272, 15.9.2011, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52008SC0573

Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/730/ES o existenci nadměrného schodku v Portugalsku  /* SEK/2008/0573 konečném znení */

         CS
            (...PICT...)|KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ|
            V Bruselu dne 7.5.2008
            SEK(2008) 573 v konečném znění

            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/730/ES o existenci nadměrného schodku v Portugalsku
            (předložená Komisí)
            DŮVODOVÁ ZPRÁVA
            1. Souvislosti
            Článek 104 Smlouvy stanoví, že členské státy se vyvarují nadměrných schodků veřejných financí a stanoví postupy pro jejich identifikaci a nápravu. Tento postup při nadměrném schodku je dále upřesněn v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku“ Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5). , které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Ustanovení čl. 104 odst. 2 Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně na základě těchto dvou kritérií:   a) zda poměr plánovaného nebo skutečného schodku veřejných financí k HDP nepřesahuje referenční hodnotu 3 % (ledaže by poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se blíží referenční hodnotě,   nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze výjimečné a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k referenční hodnotě)   a b) zda poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu nepřekračuje referenční hodnotu 60 % HDP (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě).[1]
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).
            V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku připojeným ke Smlouvě Komise poskytuje údaje pro provádění postupu při nadměrném schodku. Jako součást používání tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1). , Nejnovější oznámení Portugalska je k dispozici na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .  oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejného dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to do dne 1. dubna a do dne 1. října. [2][3]
            Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
            Nejnovější oznámení Portugalska je k dispozici na adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            Dne 22. června 2005 Komise zahájila v případě Portugalska postup při nadměrném schodku přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 na plánovaného základě schodku veřejných financí ve výši 6,2 % HDP a očekávaného veřejného dluhu ve výši 66,5 % HDP v roce 2005 potom, co v letech 2003 a 2004 již přesáhl referenční hodnotu 60 % HDP, jak bylo uvedeno v aktualizovaném programu stability Portugalska z června 2005. SEK(2005) 836.  Dne 20. září 2005 Rada na základě doporučení Komise rozhodla, že Portugalsko má nadměrný schodek podle čl. 104 odst. 6. Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.  Rada současně také na návrh Komise podala doporučení podle čl. 104 odst. 7 určené Portugalsku, aby odstranilo nadměrný schodek veřejných financí nejpozději do roku 2008. Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Portugalska jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.[4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.
            Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Portugalska jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            Ve svém doporučení podle čl. 104 odst. 7 Rada doporučila, že „portugalské orgány by ve střednědobém horizontu měly přijmout taková opatření, aby bylo možné nejpozději do roku 2008 důvěryhodným a udržitelným způsobem snížit schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP. Za tímto účelem by portugalské orgány zejména měly: omezit zhoršování fiskální situace v roce 2005 důsledným prováděním oznámených nápravných opatření; důsledně provádět opatření potřebná k zajištění trvalé a výrazné nápravy cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a dočasných opatření s tím, že v roce 2006 bude učiněn významný krok spočívající ve snížení schodku o přibližně 1,5 % HDP v porovnání s rokem 2005, po němž by mělo následovat výrazné snížení o téměř 0,75 % HDP ročně ve dvou příštích letech; rychle provést reformy s cílem omezit a snížit výdaje v příštích letech; využít každé příležitosti k urychlení snižování rozpočtového schodku a být připraveny přijmout případná další opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2008.“ Rada také doporučila, že by „portugalské orgány měly zajistit, aby se míra hrubého veřejného dluhu dostatečně snižovala a blížila se uspokojivým tempem k referenční hodnotě, a to zajištěním toho, aby vývoj dluhu odrážel pokrok ve snižování schodku, upuštěním od finančních transakcí zvyšujících dluh a pečlivým zvážením možných dopadů hlavních vládních investičních projektů, včetně projektů v partnerství se soukromým sektorem, na dluh.“ Rada požadovala od portugalských orgánů, že by měly „dále zlepšit shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích.“
            Rada dále vyzvala portugalské orgány, aby zajistily, že „rozpočtová konsolidace směřující ke střednědobému cíli téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu veřejných financí zůstane zachována i po napravení nadměrného schodku tím, že se bude cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a jiných dočasných opatření každým rokem snižovat o nejméně 0,5 % HDP.“
            Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 20. září 2005
            v % HDP, není-li uvedeno jinak|2005|2006|2007|2008|
            Celkové saldo veřejných financíZměna strukturálního saldap.m.: růst reálného HDP ( %)|schodek (nejvýše) 6,20,8|-4,8+1,51,4|schodek < 4+0,75 (nejméně)2,2|schodek < 3+0,75 (nejméně)2,6|
            Poznámka :  strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření.
            Zdroj : doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 opírající se o aktualizovaný program stability z prosince 2005
            Dne 22. června 2006, tj. po uplynutí šestiměsíční lhůty pro přijetí opatření, která byla stanovena v doporučení Rady, Komise vyhodnotila opatření, která přijaly portugalské orgány s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí. Na tomto základě přijala Komise sdělení Radě, která došla k závěru, že Portugalsko přijalo opatření představující dostatečný pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou a že v rámci postupu při nadměrném schodku nebylo v danou dobu třeba přijímat žádná další opatření. SEK(2006) 786.  Na svém zasedání dne 11. července 2006 Rada toto stanovisko potvrdila.[7]
            SEK(2006) 786.
            Podle čl. 104 odst. 12 se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek v dotčeném členském státě již neexistuje.
            2. Poslední vývoj schodku
            Údaje poskytnuté Komisí (Eurostat) vycházející z oznámení Portugalska před 1. dubnem 2008 naznačují, že schodek veřejných financí v roce 2007 představoval 2,6 % HDP Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008. , který navazuje na výsledek schodku veřejných financí z roku 2005 ve výši 6,1 % HDP a v roce 2006 ve výši 3,9 % HDP (viz tabulka 2). Vzhledem k aktuálně oznámenému schodku a referenční hodnotě schodku, je nízká pravděpodobnost, že jakákoli budoucí úprava zvýší schodek veřejných financí za rok 2007 nad 3 % HDP. Poměry schodku k HDP jsou obvykle revidovány – směrem nahoru či dolů – po zveřejnění prvního výsledku v jarním oznámení. Pro členské státy EU jako celek jsou úpravy obvykle relativně malé a v průměru se téměř neodchylují od nuly. V případě Portugalska jsou úpravy poměru schodku směrem nahoru relativně častější než úpravy směrem dolů, což může naznačovat, že dochází k systematické chybě při zpracovávání prvních výsledků. I když však nelze vyloučit budoucí úpravy portugalských veřejných účtů, ukázalo se, že údaje za poslední roky jsou spolehlivější než v minulosti. [8][9]
            Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008.
            Poměry schodku k HDP jsou obvykle revidovány – směrem nahoru či dolů – po zveřejnění prvního výsledku v jarním oznámení. Pro členské státy EU jako celek jsou úpravy obvykle relativně malé a v průměru se téměř neodchylují od nuly. V případě Portugalska jsou úpravy poměru schodku směrem nahoru relativně častější než úpravy směrem dolů, což může naznačovat, že dochází k systematické chybě při zpracovávání prvních výsledků. I když však nelze vyloučit budoucí úpravy portugalských veřejných účtů, ukázalo se, že údaje za poslední roky jsou spolehlivější než v minulosti.
            Nedávný vývoj schodku veřejných financí se naplnil na základě nízkého ale postupně se zlepšujícího hospodářského růstu, přičemž míra růstu reálného HDP činila 0,9 % v roce 2005, 1,3 % v roce 2006 a 1,9 % v roce 2007. Odhaduje se, že se negativní mezera výstupu za stejné období o něco zmenšila.
            Plnění rozpočtu v letech 2006 a 2007 bylo lepší, než se plánovalo v době, kdy bylo vydáno doporučení podle čl. 104 odst. 7. Při srovnání s finančními cíli předloženými v rámci aktualizovaného portugalského programu stability z června 2005, na základě kterého byl zahájen stávající postup při nadměrném schodku, jak je popsáno v oddíle 1.  Zejména byl výsledný schodek za tyto dva roky asi o jeden procentní bod HDP nižší, než se původně plánovalo v aktualizovaném portugalském programu stability z června 2005. Úpravy datových řad HDP za konec roku 2005 a začátek roku 2006 měly za důsledek zvýšení úrovně HDP, což mechanicky způsobilo snížení úrovně poměru schodku přibližně o 0,25 procentního bodu HDP.  Plnění rozpočtu za rok 2007 je také porovnáváno s odhadem, který činí 3 % HDP a který byl předložen v rámci aktualizovaného portugalského programu stability z prosince 2007. Nakonec bylo dosaženo schodku veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP rok před termínem, který stanovila Rada. Na výzvu Rady uvedené v jejím doporučení podle čl. 104 odst. 7 byla skutečně využita příležitost s cílem urychlit snižování rozpočtového schodku, a to zejména výběrem příjmů, který předčil očekávání.[10][11]
            Při srovnání s finančními cíli předloženými v rámci aktualizovaného portugalského programu stability z června 2005, na základě kterého byl zahájen stávající postup při nadměrném schodku, jak je popsáno v oddíle 1.
            Úpravy datových řad HDP za konec roku 2005 a začátek roku 2006 měly za důsledek zvýšení úrovně HDP, což mechanicky způsobilo snížení úrovně poměru schodku přibližně o 0,25 procentního bodu HDP.
            Snížení rozpočtového schodku, kterého bylo dosaženo v letech 2006 a 2007 jak díky klesajícímu poměru veřejných výdajů k HDP, tak díky zvyšujícímu se poměru příjmů k HDP. Podíl výdajů klesl v roce 2006 přibližně o 1,25 procentního bodu HDP a téměř o 0,5 procentního bodu HDP v roce 2007. Souběžně se zvýšil podíl státních příjmů přibližně o 0,75 procentního bodu HDP jak v roce 2006, tak v roce 2007. Fiskální konsolidace závisela hlavně na strukturálních opatřeních, přičemž okrajově k ní v roce 2007 přispěla i jednorázová operace v hodnotě 0,1 % HDP. Související s dlouhodobou koncesní smlouvou na využívání přehrady, která je zaznamenána jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95.[12]
            Související s dlouhodobou koncesní smlouvou na využívání přehrady, která je zaznamenána jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95.
            Na straně výdajů došlo reálně ke stabilizaci běžných primárních výdajů jak v roce 2006, tak v roce 2007. Zásadní bylo zejména snižování náhrad pro státní zaměstnance pro sledované omezení výdajů díky snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru a v menší míře i omezením růstu mezd způsobeném ročním dorovnáním platů, které nedosahovalo inflace, a nezvyšováním platů v souvislosti s počtem odpracovaných let. Zároveň se poněkud zpomalil růst jiných než naturálních sociálních transferů, které v minulých letech rostly velmi rychle. K tomu přispělo zpomalení výdajů na starobní důchody, zejména z důvodu menšího počtu osob odcházejících do důchodu, a snížení dávek v nezaměstnanosti v roce 2007. K omezení výdajů dále přispělo snížení veřejných investic a následné snížení schodku přibližně o 0,5 % HDP v roce 2006. Celkově tyto údaje odpovídají doporučení Rady provádět opatření k omezení výdajů. Jedním příkladem je reforma důchodového systému.
            Na straně příjmů vzrostly daňové výnosy rychlým tempem, zejména s ohledem na nízký hospodářský růst (a zejména na domácí poptávku). Zdá se, že je to důsledkem zvýšení základní sazby DPH o dva procentní body (z 19 % na 21 %) v červenci 2005, diskrečních opatření na zvýšení sazeb některých daní (spotřební daně, sazba příspěvků na sociální zabezpečení u některých kategorií pracovníků, nové okrajové sazby daně z příjmů fyzických osob u vysokých příjmů) a nižších příjmů z některých přímých daní. Značná část z vyšších příjmů z daní je způsobena lepší správou daní a daňovou kázní s možným následkem rozšíření daňových základů, které se z velké míry převádějí. Dále účinnější správa daní umožnila úspěšnější výběr nedoplatků daní. V roce 2007 pocházejí dodatečné daňové příjmy z obnovení ziskovosti některých velkých podniků, které jsou plátci daně, a z daní z nemovitého majetku. Ostatní příjmy (včetně příjmů z prodeje zboží a služeb vládou) vzrostly souhrnně za roky 2006 a 2007 téměř o 0,5 procentního bodu HDP. V určité míře to bylo také v důsledku překonání schodku ve výplatě dividend vládě ze strany podniků vlastněných státem, který byl zaznamenán v roce 2005.
            Rozpočtový a hospodářský vývoj, který je popsán výše, vedl ke značnému snížení strukturálního salda (tzn. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a ostatních dočasných opatření) v letech 2006 a 2007. V roce 2006 bylo dosaženo snížení přibližně o dva procentní body HDP, po kterém následovalo v roce 2007 další snížení přibližně o jeden procentní bod HDP (viz tabulka č. 2). Zdá se, že tyto výsledky o mnoho předčily doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, která požadovala snížení strukturálního salda o 1,5 % HDP v roce 2006 ve srovnání s rokem 2005 a alespoň o 0,75 % HDP v roce 2007.
            3. Prognózy schodku na rok 2008 a další období
            Podle hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2008 se v roce 2008 očekává reálný růst HDP na úrovni 1,7 % a snížení schodku veřejných financí na 2,2 % HDP. Tato prognóza byla porovnána s rozpočtovým cílem, který činí 2,4 % HDP a který byl stanoven v aktualizovaném programu stability Portugalska z prosince 2007 (který předpokládal reálný růst HDP ve výši 2,2 %) a s revidovanou cílovou hodnotou 2,2 % HDP, jak bylo oznámeno dne 26. března po zveřejnění výsledku plnění rozpočtu za rok 2007.
            Plánované zlepšování rozpočtové rovnováhy v roce 2008 způsobují hlavně příjmy. V roce 2008 se předpokládá, že celkové daňové příjmy porostou rychleji než poroste nominální HDP, i přes zjevně nižší rezervu než v roce 2007. Potom, co daňová elasticita během minulých let dosahovala vysokých hodnot, se očekává, že se skutečně začne přibližovat svému historickému průměru, v čemž se také odráží předpoklad, že to, co okrajově přinášela zlepšená daňová správa a kázeň, může zase postupně odeznívat. Na daňové příjmy bude mít v roce 2008 kladný vliv normalizace čistých příjmů z DPH po zkrácení maximální lhůty k vrácení pro roky 2006 a 2007. Snížení základní sazby DPH o jeden procentní bod (z 21 % na 20 %) ode dne 1. července 2008 však zmírní růst daňových příjmů. Navíc se plánuje mírné zvýšení ostatních státních příjmů v poměru k HDP v důsledku zvyšujících se finančních prostředků pocházejících z EU v souvislosti s prováděním nového národního strategického referenčního rámce Souběžně toto zvýšení prostředků také přinese další výdaje, které následně značně zmírní dopad těchto příjmů na celkové rozpočtové saldo. . Předpokládá se, že podíl výdajů v poměru k HDP zůstane na stejné úrovni. Očekává se zejména, že výdaje na zaměstnance klesnou přibližně o 0,4 procentního bodu v poměru k HDP z důvodu umírněného růstu mezd a snižování počtu pracovních míst v ústředních vládních orgánech. Úrokové výdaje poklesnou v důsledku diskrečního snížení struktury úrokových sazeb státních dluhopisů od počátku roku 2008. Pokud vláda poskytne koncese na přehrady produkující elektřinu, přispěje jednorázově ke snížení schodku o téměř 0,2 % HDP. Tento schodek bude zaznamenán jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95, ale část výnosů z operace se použije na úhradu vyrovnání společnostem produkujícím elektřinu, které pouze postupně přenášejí skutečnou výrobní cenu na spotřebitele.[13][14]
            Souběžně toto zvýšení prostředků také přinese další výdaje, které následně značně zmírní dopad těchto příjmů na celkové rozpočtové saldo.
            Tento schodek bude zaznamenán jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95, ale část výnosů z operace se použije na úhradu vyrovnání společnostem produkujícím elektřinu, které pouze postupně přenášejí skutečnou výrobní cenu na spotřebitele.
            Při nezměněné politice útvary Komise ve svých hospodářských prognózách z jara roku 2008 předpokládají, že schodek veřejných financí bude v roce 2009 činit 2,6 % HDP a HDP reálně poroste o 1,6 %. Aktualizovaný program stability Portugalska z prosince 2007 stanovil rozpočtový cíl na rok 2009 ve výši 1,5 % HDP s tím, že se předpokládá reálný růst HDP 2,8 %. Podle hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2008 se očekává, že bude rozpočtovou rovnováhu ovlivňovat hlavně snižující se daňové zatížení, které stále odráží dopad snížení základní sazby DPH v červenci 2008. Navíc se očekává, že budou za HDP zaostávat důležité makroekonomické ukazatele daňových příjmů, jako např. spotřeba domácností a náhrady zaměstnancům, zatímco se předpokládá, že se daňové příjmy budou na rozdíl od předešlých let vyvíjet v souladu s příslušnými daňovými základy. Proto se předpokládá, že zvýšení daňových základů, jak je uvedeno v oddíle 2, představuje v podstatě trvalé opatření. Pokud by se však později ukázalo, že je část z těchto příjmů dočasná nebo neudržitelná, nebo pokud by přinesla zpomalení hospodářského růstu, byl by rozpočtový výhled pesimističtější. Skončením jednorázové operace z roku 2008 poroste dále nominální schodek. V současném kontextu vyšší než obvyklé nejistoty ohledně finančního a hospodářského vývoje vzniká mnoho rizik v oblasti veřejných financí.
            Podle hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2008 se v roce 2008 očekává zlepšení strukturálního salda o 0,25 procentního bodu HDP. Při nezměněné politice se pro rok 2009 předpokládá zhoršení o 0,25 procentního bodu HDP. Z tohoto důvodu je nutné při plnění rozpočtu za rok 2008 učinit značný pokrok směrem k fiskální konsolidaci a vytvořit na rok 2009 ambiciózní rozpočet, aby se zajistilo dodržení doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 týkající se dalšího snížení strukturálního salda směrem ke střednědobé rozpočtové pozici blížící se rovnováze nebo přebytku alespoň o 0,5 % HDP ročně po provedení nápravy nadměrného schodku.
            Aktualizovaný program stability Portugalska z prosince 2007 stanovil pro rok 2010 cílový schodek ve výši 0,4 % HDP a 0,2 % HDP pro rok 2011. Tyto plány byly porovnány s předpokládanými sazbami růstu reálného HDP na úrovni 3 % v obou letech. Rada ve svém stanovisku k aktualizovanému programu uvedla, že „nebude orientace rozpočtové politiky uvedená v programu asi stačit pro zajištění toho, aby do roku 2010 bylo dosaženo střednědobého cíle, jak předpokládá program. I když je plánovaná rychlost konsolidace za účelem splnění střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, bude úprava vzhledem k rizikům (…) nejspíš vyžadovat další úsilí.“ Úř. věst. C 73, 19.3.2008, s. 6. [15]
            Úř. věst. C 73, 19.3.2008, s. 6.
            4. Vývoj dluhu a jeho předpovědi
            Poměr hrubého veřejného dluhu překročil v roce 2005 referenční hodnotu 60 % HDP, když dosáhl 63,6 % HDP, zatímco v roce 2004 činil 56,9 % HDP. Rozdíly mezi těmito údaji o zadlužení a odhadovanými údaji v době zahájení postupu při nadměrném schodku jsou hlavně projevem úprav údajů o HDP, jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 11.  V roce 2006 se poměr dluhu k HDP dále zvýšil na 64,7 % a v roce 2007 poklesl na 63,6 % HDP. Zvýšení poměru veřejného dluhu, které bylo zaznamenáno v roce 2006, bylo důsledkem vysokého primárního schodku veřejných financí a v menší míře skutečnosti, že implicitní úroková míra veřejného dluhu přesáhla nominální růst HDP (tzv. efekt „sněhové koule“). V roce 2007 bylo snížení poměru dluhu k referenční hodnotě způsobeno hlavně vnitřní dynamikou dluhu snižující dluh. V menší míře dále přispělo urychlení HDP a okrajový primární přebytek ke snížení poměru dluhu k referenční hodnotě.[16]
            Rozdíly mezi těmito údaji o zadlužení a odhadovanými údaji v době zahájení postupu při nadměrném schodku jsou hlavně projevem úprav údajů o HDP, jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 11.
            S ohledem na to, že v roce 2007 klesl poměr dluhu k referenční hodnotě, sledovaný trend veřejného dluhu odpovídá doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005. Navíc v letech 2006 a 2007 přispěly finanční operace jako celek k negativní vnitřní dynamice dluhu, a proto pomohly snížit poměr veřejného dluhu: v roce 2006 byly pro snížení finančních aktiv klíčové vysoké výnosy z privatizace a v roce 2007 bylo pro další snížení finančních aktiv zásadní snížení položky oběživa a vkladů a následná vnitřní dynamika dluhu snižující tento poměr. Kromě položky oběživa a vkladů a výnosů z privatizace zůstala položka čistého pořízení finančních aktiv v letech 2006 a 2007 kladná a následně byla připočtena k poměru dluhu k referenční hodnotě.
            Podle hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2008 se očekává, že se poměr veřejného dluhu v roce 2008 okrajově vrací na hodnotu přes 64 % HDP a při nezměněné politice v roce 2009 dosáhne 64,25 % HDP. K tomuto vývoji dochází na pozadí nízkého růstu nominálního HDP a stále relativně vysokého schodku veřejných financí v letošním a příštím roce. V roce 2008 se na základě plánů zveřejněných v rámci aktualizovaného programu stability Portugalska z prosince 2007 očekává, že poměr dluhu bude odrážet pozitivní vnitřní dynamiku trhu ve výši 0,4 % HDP. Zdá se, že je to způsobeno kladným rozdílem mezi schodkem na akruální bázi a schodkem na bázi peněžních toků, jak vyplývá z aktualizace programu. Údaje o vnitřní dynamice dluhu byly upraveny tak, aby odrážely nejnovější klasifikaci portugalských orgánů některých kapitálových vkladů do nemocnic vlastněných státem formou kapitálových převodů namísto finančních operací.  Další tlak na vnitřní dynamiku dluhu je dán předpokladem, že umoření dluhu nad jeho nominální hodnotu se v blízké budoucnosti značně zvýší v důsledku změn odměn vyplacených za dluhopisy vydané v lednu 2008. Celkově trend poměru dluhu odpovídá doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 v tom smyslu, že jeho vývoj odráží pokrok ve snižování schodku a že mezi lety 2006 až 2009 finanční operace v průměru nezvyšují poměr dluhu. [17]
            Zdá se, že je to způsobeno kladným rozdílem mezi schodkem na akruální bázi a schodkem na bázi peněžních toků, jak vyplývá z aktualizace programu. Údaje o vnitřní dynamice dluhu byly upraveny tak, aby odrážely nejnovější klasifikaci portugalských orgánů některých kapitálových vkladů do nemocnic vlastněných státem formou kapitálových převodů namísto finančních operací.
            5. Ostatní úvahy
            Podle čl. 104 odst. 7 Rada doporučila Portugalsku zlepšit sběr a zpracování údajů o veřejných financích s ohledem na zjevné nedostatky při vypracovávání spolehlivých statistik o veřejných financích.
            V posledních letech dochází k institucionálním změnám a jiným technickým zlepšením při vypracovávání portugalských veřejných účtů.   Mezi ně patří prohloubená spolupráce i jasnější dělba práce mezi vnitrostátním statistickým úřadem, ministerstvem financí a centrální bankou, zvýšení zdrojů, odpovědnosti a povinnosti statistického úřadu.   Na počátku roku 2006 byla zejména podepsána dohoda mezi těmito třemi orgány, která předpokládá jejich vzájemnou spolupráci a vytvoření dvou pracovních skupin, které by provedly analýzu veřejných účtů před každým fiskálním oznámením a projednaly otázky metodiky. „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (institucionální dohoda o spolupráci v oblasti statistiky údajů o veřejných financích); anglická verze je k dispozici na internetové adrese:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Viz také „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]“ na internetové adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.   Očekává se, že tyto změny přispějí ke kvalitě statistik v sektoru veřejných financí.   Čtvrtletní vypracovávání a zveřejňování veřejných účtů by mělo také přispívat ke spolehlivosti a celkové kvalitě účtů, protože budou dříve zjištěny transakce, které vyžadují zvláštní účetní postup.   Zdá se, že je aktivněji vymáháno včasné předkládání údajů za subsektory vládních institucí a navíc jsou informace o plnění rozpočtu podrobnější a jsou předkládány většinou včas.   V důsledku toho se ukazuje, že údaje za poslední roky jsou spolehlivější než v minulosti.   Celkově vzato tyto trendy poukazují na to, že je doporučení Rady respektováno.[18]
            „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (institucionální dohoda o spolupráci v oblasti statistiky údajů o veřejných financích); anglická verze je k dispozici na internetové adrese:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Viz také „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]“ na internetové adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Závěry
            Schodek veřejných financí se značně snížil z 6,1 % HDP v roce 2005 na 3,9 % HDP v roce 2006 a na 2,6 % HDP v roce 2007, což je méně, než referenční hodnota ve výši 3 % HDP. Opatření, na nichž bylo snižování schodku založeno, je povětšinou trvalého charakteru. Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření, se v roce 2006 zlepšilo o přibližně dva procentní body HDP a dále v roce 2007 o jeden procentní bod HDP, čímž bylo značně překročeno fiskální úsilí doporučené Radou ve výši 1,5 % HDP v roce 2006 a alespoň 0,75 % HDP v roce 2007. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2008 se očekává, že se v roce 2008 hlavní schodek sníží na 2,2 % HDP (včetně jednorázových opatření, která činí téměř 0,2 % HDP, bez kterých by schodek nicméně stále nedosahoval 3 % HDP). Při nezměněné politice se v roce 2009 očekává zvýšení schodku na 2,6 % HDP. To naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem.
            Celkový hrubý veřejný dluh se snížil ze 64,7 % HDP v roce 2006 na 63,6 % HDP v roce 2007. Podle prognóz útvarů Komise z jara 2008 se očekává, že se poměr dluhu v roce 2008 mírně zvýší přibližně na 64 % HDP a v roce 2009 při nezměněné politice na 64,25 % HDP vzhledem k mírnému růstu HDP a přetrvávajícímu relativně vysokému schodku veřejných financí.
            Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl v Portugalsku napraven. Komise proto doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku.
            Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2005–2009
            v % HDP, není-li uvedeno jinak|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||KOM|PS (2)|KOM (3)|PS (2)|
            Celkové saldo veřejných financí|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            – Celkové příjmy|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            – Celkové výdaje|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Z nichž:|– úrokové výdaje|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2.8|
            |– tvorba hrubého fixního kapitálu|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2.3|
            Primární saldo|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Jednorázová a dočasná opatření|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Strukturální saldo (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Strukturální primární saldo (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Hrubý veřejný dluh (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Změna míry zadlužení (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Příspěvky:|– primární saldo (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1.3|
            |– efekt „sněhové koule“ (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0.4|
            |– vnitřní dynamika dluhu (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0.0|
            Pm Růst reálného HDP ( %)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Mezera výstupu|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Cyklicky očištěné (primární) saldo bez jednorázových a dočasných opatření(2) Cyklicky očištěná a strukturální salda a mezery výstupu podle programu podle výpočtů útvarů Komise na základě informací uvedených v programu.(3) Neočekávají se žádné změny politiky.(4) Změnu poměru hrubého dluhu lze rozložit takto:kde t představuje časový index; D, PD, Y a SF představují stav veřejného dluhu, primární schodek, nominální HDP resp. vnitřní dynamika dluhu a i a y představují průměrné náklady zadlužení a nominální růst HDP. Výraz v kulatých závorkách představuje efekt „sněhové koule“.(5) Složky nelze přičíst k součtu z důvodu zaokrouhlení.Zdroje: Prognózy útvarů Komise z jara 2008 (KOM) a aktualizovaný program stability (PS) z prosince 2007. V závorkách nový oficiální odhad, který oznámily portugalské orgány dne 26. března 2008.|
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/730/ES o existenci nadměrného schodku v Portugalsku
            RADA EVROPSKÉ UNIE,
            s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této smlouvy,
            s ohledem na doporučení Komise,
            vzhledem k těmto důvodům:
            (1) Rozhodnutím Rady 2005/730/ES Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.  bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že plánovaný schodek veřejných financí v roce 2005 činil 6,2 % HDP, což je více, než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě, zatímco celkový hrubý veřejný dluh činil 66,5 % HDP, což přesahuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. [19]
            Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.
            (2) Dne 20. září 2005 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).  doporučení založené na doporučení Komise a určené Portugalsku, aby nejpozději do roku 2008 napravila nadměrný schodek. Doporučení bylo zveřejněno.[20]
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).
            (3) Podle čl. 104 odst. 12 Smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotčeném členském státě byl napraven.
            (4) V souladu s Protokolem o postupu při nadměrném schodku, připojeným ke Smlouvě, poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1). .[21]
            Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
            (5) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93 na základě údajů oznámených Portugalskem před 1. dubnem 2008 a podle prognóz útvarů Komise z jara 2008 jsou oprávněné následující závěry:
            – schodek veřejných financí se snížil z 6,1 % HDP v roce 2005 na 3,9 % HDP v roce 2006 a na 2,6 % HDP v roce 2007, což je méně, než referenční hodnota ve výši 3 % HDP. Pro srovnání byl uveden cílový schodek, který činí 3 % HDP a který byl předložen v rámci aktualizovaného portugalského programu stability z prosince 2007,
            – přičemž jak snižující se podíl veřejných výdajů v poměru k HDP, tak rostoucí poměr příjmů k HDP přispěly ke zlepšení salda veřejných financí. Podíl výdajů klesl v roce 2006 o 1,25 procentního bodu a téměř o 0,5 procentního bodu HDP v roce 2007. Souběžně se zvýšil podíl státních příjmů přibližně o 0,75 procentního bodu HDP jak v roce 2006 tak v roce 2007. Fiskální konsolidace závisela hlavně na strukturálních opatřeních, přičemž okrajově k ní přispěla i jednorázová operace v hodnotě 0,1 % HDP v roce 2007. Odhaduje se zlepšení strukturálního salda (tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v roce 2006 o dva procentní body HDP a dále v roce 2007 o jeden procentní bod HDP, což odpovídá doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 na snížení strukturálního salda o 1,5 % HDP v roce 2006 a alespoň 0,75 % HDP v roce 2007,
            – na rok 2008 prognózy útvarů Komise z jara 2008 předpokládají další snížení schodku na 2,2 % HDP hlavně v důsledku dalších příjmů s tím, že k plnění rozpočtu přispěje i jednorázová operace snižující schodek ve výši 0,2 % HDP. To ve velké míře odpovídá oficiálnímu cílovému schodku ve výši 2,4 % HDP, který byl stanoven v aktualizovaném programu stability Portugalska z prosince 2007, a revidovanou cílovou hodnotou 2,2 % HDP, jak oznámily portugalské orgány koncem března 2008. Pro rok 2009 předpokládají jarní prognózy při nezměněné politice snížení schodku veřejných financí na 2,6 % HDP. Toto naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Odhaduje se zlepšení strukturálního salda přibližně o 0,25 procentního bodu HDP v roce 2008 a při nezměněné politice zhoršení o 0,25 procentního bodu GDP v roce 2009. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku, pokud jde o střednědobý cíl stavu rozpočtů, což je v případě Portugalska strukturální saldo ve výši 0,5 % HDP,
            – veřejný dluh se snížil z 64,7 % HDP v roce 2006 na 63,6 % HDP v roce 2007. Očekává se, že pomalý růst HDP a stále relativně vysoké schodky veřejných financí, které předpokládají hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2008, způsobí, že se veřejný dluh bude v roce 2009 pohybovat okolo 64,25 % HDP.
            (6) Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Portugalsku napraven a rozhodnutí 2005/730/ES by proto mělo být zrušeno,
            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
            Článek 1
            Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl v Portugalsku napraven.
            Článek 2
            Rozhodnutí 2005/730/ES se zrušuje.
            Článek 3
            Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
            V Bruselu dne
            Za Radu
            předseda / předsedkyně
            [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [2] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).
            [3] Nejnovější oznámení Portugalska je k dispozici na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [6] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Portugalska jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] Tisková zpráva Eurostatu č. 54 ze dne 18. dubna 2008.
            [9] Poměry schodku k HDP jsou obvykle revidovány – směrem nahoru či dolů – po zveřejnění prvního výsledku v jarním oznámení. Pro členské státy EU jako celek jsou úpravy obvykle relativně malé a v průměru se téměř neodchylují od nuly. V případě Portugalska jsou úpravy poměru schodku směrem nahoru relativně častější než úpravy směrem dolů, což může naznačovat, že dochází k systematické chybě při zpracovávání prvních výsledků. I když však nelze vyloučit budoucí úpravy portugalských veřejných účtů, ukázalo se, že údaje za poslední roky jsou spolehlivější než v minulosti.
            [10] Při srovnání s finančními cíli předloženými v rámci aktualizovaného portugalského programu stability z června 2005, na základě kterého byl zahájen stávající postup při nadměrném schodku, jak je popsáno v oddíle 1.
            [11] Úpravy datových řad HDP za konec roku 2005 a začátek roku 2006 měly za důsledek zvýšení úrovně HDP, což mechanicky způsobilo snížení úrovně poměru schodku přibližně o 0,25 procentního bodu HDP.
            [12] Související s dlouhodobou koncesní smlouvou na využívání přehrady, která je zaznamenána jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95.
            [13] Souběžně toto zvýšení prostředků také přinese další výdaje, které následně značně zmírní dopad těchto příjmů na celkové rozpočtové saldo.
            [14] Tento schodek bude zaznamenán jako snížení ostatních kapitálových výdajů podle pravidel ESA95, ale část výnosů z operace se použije na úhradu vyrovnání společnostem produkujícím elektřinu, které pouze postupně přenášejí skutečnou výrobní cenu na spotřebitele.
            [15] Úř. věst. C 73, 19.3.2008, s. 6.
            [16] Rozdíly mezi těmito údaji o zadlužení a odhadovanými údaji v době zahájení postupu při nadměrném schodku jsou hlavně projevem úprav údajů o HDP, jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 11.
            [17] Zdá se, že je to způsobeno kladným rozdílem mezi schodkem na akruální bázi a schodkem na bázi peněžních toků, jak vyplývá z aktualizace programu. Údaje o vnitřní dynamice dluhu byly upraveny tak, aby odrážely nejnovější klasifikaci portugalských orgánů některých kapitálových vkladů do nemocnic vlastněných státem formou kapitálových převodů namísto finančních operací.
            [18] „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (institucionální dohoda o spolupráci v oblasti statistiky údajů o veřejných financích); anglická verze je k dispozici na internetové adrese:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Viz také „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]“ na internetové adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [20] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [21] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Rumunska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/73

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Rumunska z roku 2016
   (2016/C 299/18)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku pro rok 2016. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva obsahovala rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Rumunsko nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou.

               (3)

               Dne 28. dubna 2016 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Třetí program finanční pomoci pro zlepšení platební bilance (2013–2015) skončil v září 2015, aniž by bylo dokončeno přezkoumání. Třetí formální vyšetřovací mise (16.–30. června 2015) s cílem posoudit plnění podmínek programu nebyla uzavřena. Bylo sice dosaženo určitého pokroku v několika oblastech, avšak výsledky stávajícího programu i programů dřívějších byly v klíčových politických oblastech narušeny. Dohled po ukončení programu byl zahájen dne 1. října 2015 a bude pokračovat, dokud nebude splaceno alespoň 70 % výše úvěru poskytnutého v rámci prvního programu podpory platební bilance, tj. nejméně do jara 2018.

               (6)

               Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 vláda plánuje zhoršení celkového salda z –0,7 % v roce 2015 na –2,9 % HDP v roce 2016 a v roce 2017. Očekává se, že strukturální saldo se rovněž zhorší. Program plánuje odchýlit se od střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – kterého bylo dosaženo v letech 2014 a 2015, a neplánuje vrátit se k tomuto cíli během daného programového období. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP zůstat během programového období pod hodnotou 40 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2016 a mírně příznivý pro rok 2017. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko výrazného odchýlení v roce 2016 i, pokud se politiky nezmění, v roce 2017. Kromě toho Komise ve své prognóze z jara 2016 předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,4 % HDP v roce 2017, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP ze Smlouvy. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K jeho dodržení proto budou třeba v roce 2016 a v roce 2017 zapotřebí další opatření.

               (7)

               Fiskální rámec v Rumunsku je zdravý ve svých ustanoveních, není však účinně uplatňován v praxi. Žádné z novějších fiskálních opatření zvyšujících schodek nebylo iniciováno ani přijato v rámci řádného rozpočtového procesu. V roce 2015 došlo k porušení požadavku na zařazení posouzení dopadu (ověřeného ministerstvem financí) nových legislativních iniciativ, které zvyšují veřejné výdaje nebo snižují veřejné příjmy, požadavku na dodržování výdajových stropů a požadavku navrhnout opatření na vyrovnání snížení příjmů. V praxi má však fiskální rada velmi málo času na rozpočtové návrhy reagovat a její stanoviska a doporučení nejsou dostatečně zohledňována. Zákon o státním rozpočtu z roku 2016 plánuje rozpočtový schodek ve výši 2,95 % HDP, což by vedlo k významné odchylce od střednědobého cíle. To představuje odklon od národního fiskálního rámce.

               (8)

               Zavádí se řada opatření ke zlepšení výběru daní a ke zlepšení dodržování daňových předpisů. Patří mezi ně povinné registrační pokladny, zpřísnění pravidel pro platby v hotovosti, nový postup registrace k DPH, intenzivnější kontroly ze strany Národního úřadu daňové správy (ANAF) a probíhající reorganizace tohoto úřadu. Avšak značné daňové úniky a nízká úroveň dodržování daňových předpisů zůstávají nadále výzvou. Nehlášená práce a nepřiznané nebo jen částečně přiznané příjmy nadále zatěžují daňové příjmy a narušují hospodářství. Účinnost opatření, včetně opatření přijatých Inspektorátem práce, k omezení nehlášené práce zůstává skrovná.

               (9)

               Právní úprava týkající se vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu u mužů a žen čeká na schválení parlamentem od roku 2013. Jejím přijetím by se značně zvýšila účast starších žen na trhu práce, čímž by se snížily rozdíly mezi ženami a muži v důchodových systémech a zmírnilo by se riziko chudoby ve stáří pro ženy.

               (10)

               Podmínky na trhu práce se v roce 2015 zlepšily. Nezaměstnanost je nízká a míra zaměstnanosti roste. Dlouhodobá nezaměstnanost je pod průměrem EU. Nelze však opomenout přetrvávající významné výzvy, zejména ve vztahu k vysokému procentu mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, přičemž aktivní podpora jejich účinné aktivace je omezená.

               (11)

               Národní agentura pro zaměstnanost zaostává v oblasti poskytování individualizovaných služeb pro uchazeče o práci a má omezené služby pro zaměstnavatele, navzdory povinnému oznamování volných pracovních míst národní agentuře pro zaměstnanost. Byl přijat postup za účelem poskytování cílené, individualizované podpory pro různé kategorie nezaměstnaných, avšak dosud nebyl zaveden. Spolupráce mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami je velmi omezená a aktivaci příjemců sociální pomoci dokonce ještě ztěžuje.

               (12)

               Přestože se minimální mzda, jež patří k nejnižším v Unii, od roku 2013 výrazně zvýšila, neexistence objektivních kritérií pro její stanovení je zdrojem nejistoty. Byla zřízena tripartitní pracovní skupina, jež má pracovat na reformě mechanismu stanovení minimální mzdy, avšak nadále neexistují jasné pokyny nebo kritéria, která by zohlednila jeho dopad na vytváření pracovních míst, sociální podmínky a konkurenceschopnost. Sociální dialog zůstává celkově slabý.

               (13)

               Riziko chudoby či sociálního vyloučení je v Rumunsku jedno z nejvyšších v Unii. Aktivace příjemců sociální pomoci pro trh práce je velmi omezená, zejména ve venkovských oblastech. Sociální referenční index, na němž je založena výše sociálních dávek, není pravidelně aktualizován/valorizován podle ekonomické situace, což může časem ovlivnit přiměřenost dávek. Zákon o minimálním příjmu na sociální začlenění, který by měl zlepšit zacílení a přiměřenost dávek a aktivní začlenění příjemců minimálního příjmu na sociální začlenění na trhu práce, byl zaslán ke schválení do parlamentu. Několik opatření z vládního „balíčku proti chudobě“ má nicméně za cíl tento problém řešit za použití integračního přístupu (vzdělávání, zdravotnictví, bydlení, sociální ochrana, doprava).

               (14)

               Rumunsko se stále potýká s výzvami v oblasti vzdělávání. Několik strategií se týká celoživotního učení, odborného vzdělávání a přípravy, terciárního vzdělávání a předčasného ukončování školní docházky. Míra předčasného ukončování školní docházky zůstává nicméně nadále značně nad průměrem EU, částečně v důsledku značných zpoždění v provádění strategie schválené v roce 2015. Preventivních a nápravných programů je poskrovnu. Zranitelné skupiny obyvatel, jako jsou Romové a děti z chudých rodin, nadále čelí překážkám v přístupu ke kvalitnímu vzdělání a v jeho dokončení, zejména ve venkovských oblastech. V oblasti předškolního vzdělávání a předškolní péče přijalo Rumunsko opatření na podporu účasti znevýhodněných žáků v mateřských školách (ve věku 3–6 let). Poskytování služeb péče o děti předškolního věku (0–3 let) zůstává omezené. Nedávno přijaté právní předpisy, jimiž se rozšiřují ustanovení o rodičovské dovolené, spolu s nedostatečnými pobídkami k práci mohou zvýšit překážky pro účast žen na trhu práce. Účast na vyšším sekundárním odborném vzdělávání a přípravě je nad průměrem EU, avšak míra předčasného ukončování docházky zůstává nadále vysoká. Podíl absolventů s terciárním vzděláním se zvyšuje, ale kvalita vysokoškolského vzdělání a jeho uplatnitelnost na trhu práce je omezená. Účast v programech vzdělávání dospělých je velmi nízká.

               (15)

               V Rumunsku jsou špatné výsledky v oblasti zdraví. Naděje dožití při narození je značně pod průměrem EU jak pro muže, tak pro ženy. Hlavními problémy zůstávají přístup ke zdravotní péči a přílišné spoléhání na nemocniční péči. Velmi rozšířené neoficiální platby omezují přístup ke zdravotní péči pro osoby s nízkými příjmy. Rumunsko přijalo opatření ke zlepšení přístupu ke zdravotní péči pro důchodce s nízkým příjmem a osoby ve vzdálených a izolovaných obcích. Vyvíjí se síť sociálních a zdravotnických mediátorů a byla navržena předloha zákona o veřejně prospěšných pracích. Deinstitucionalizace zdravotně postižených osob zůstává nadále výzvou.

               (16)

               Rumunsko již podniklo kroky k řešení nízkého financování systému zdravotní péče a jeho neefektivního využívání veřejných zdrojů. Tyto reformy zahrnovaly uhrazení nedoplatků v odvětví zdravotnictví, zvýšení udržitelnosti výdajů na léčivé přípravky, zavádění systému elektronického zdravotnictví, zlepšení financování systému zdravotnictví, vypracování strategie k přesunu prostředků z nemocniční péče směrem k preventivní a primární péči a rovněž centralizované postupy zadávání veřejných zakázek. Provádění národní strategie pro zdravotnictví na období 2014–2020 však zdržuje nedostatečná správní kapacita. Zejména účinnost systému zdravotnictví je omezená v důsledku zpoždění při racionalizaci odvětví nemocniční péče a přechodu z ústavní zdravotní péče na nákladově efektivnější ambulantní zdravotní péči.

               (17)

               V Rumunsku existují klíčové rozdíly v úrovni rozvoje mezi městskými a venkovskými oblastmi. Ve venkovských oblastech jsou zaznamenávány horší výsledky v zaměstnanosti, sociálních ukazatelích, zdravotnictví a vzdělávání a lidé se potýkají s mnohem menším přístupem ke vzdělání, zdravotním službám, základním i dalším veřejným službám v důsledku slabé a roztříštěné správní kapacity na místní úrovni. Na druhé straně je sociální a ekonomický rozvoj venkovských oblastí omezen v důsledku nedostatečně rozvinuté dopravní infrastruktury a omezené veřejné a soukromé dopravy ve spojení s vysokými náklady na dojíždění a omezeným přístupem k širokopásmové infrastruktuře. Nízká přidaná hodnota v zemědělství a nedostatek hospodářské diverzifikace ve venkovských oblastech brzdí rozvoj udržitelného hospodářství venkova. Velká část venkovské pracovní síly pracuje v samozásobitelském či částečně samozásobitelském zemědělství spojeném se skrytou nezaměstnaností nebo neplacenou prací v rodinách, nízkou produktivitou a chudobou. Balíček proti chudobě, který má být financován především z prostředků EU, stanoví integrovanou metodu boje proti chudobě, včetně chudoby ve venkovských oblastech. Existují plány na zřízení integrovaných obecních týmů nabízejících několik integrovaných služeb pro znevýhodněné obce, avšak tyto plány nebyly dosud realizovány.

               (18)

               Strategický rámec pro reformu veřejné správy existuje od roku 2014, avšak jeho provádění v roce 2015 vázlo. V roce 2016 byly přijaty některé klíčové iniciativy za účelem zvýšení transparentnosti a efektivity fungování veřejné správy. Nicméně zpoždění při přijímání obecných a transparentních metod v oblasti řízení lidských zdrojů, zejména u náboru/jmenování, hodnocení, mezd, kariérního postupu pro všechny kategorie zaměstnanců a odborné přípravy, ponechává u klíčových postupů a rozhodnutí prostor pro svévoli. Vedle nestabilních organizačních struktur má tato skutečnost negativní dopad na nezávislost a profesionalitu veřejné služby, a tudíž na její efektivitu. Složité správní postupy, neefektivní systém zadávání veřejných zakázek a rozšířená korupce brzdí poskytování služeb (včetně služeb elektronické veřejné správy) občanům i podnikům. Nedostatečně využívanými zůstávají strategické plánování, programové rozpočtování, konzultace a tvorba politiky založená na faktech. Tyto problémy brání provádění důležitých politik v mnoha oblastech, včetně účinného využívání dostupných finančních prostředků EU a další finanční podpory.

               (19)

               Státní podniky s dominantním postavením v klíčových hospodářských odvětvích vykazují tendenci k nižší výkonnosti. Tyto podniky převažují zejména v některých klíčových odvětvích infrastruktury, neboť tvoří 44 % obratu a 77 % pracovních míst v odvětví energetiky a 24 % obratu a 28 % pracovních míst v odvětví dopravy. Mimořádné vládní nařízení č. 109/2011 o správě a řízení státních podniků bylo dne 10. května 2016 přeměněno v zákon se změnami, jež tento zákon lépe slaďují s mezinárodními osvědčenými postupy. Rumunsko znovu začalo nahrazovat přechodnou správu v několika státních podnicích profesionálními manažery, avšak pokrok je pomalejší, než bylo původně ohlášeno. Transparentnosti a odpovědnosti státních podniků by prospělo, kdyby se urychlilo přijímání ročních rozpočtů a schvalování a zveřejňování auditovaných ročních závěrek. Připravuje se nový zákon o privatizaci. Je však možné, že bude obsahovat ustanovení kolidující s právními předpisy v oblasti správy a řízení společností. Zvláště znepokojující je pravděpodobné překrývání pravomocí zvláštního správce pro privatizaci a managementu dané společnosti.

               (20)

               Navzdory úsilí soudních orgánů k řešení velké korupce zůstává korupce přítomna v mnoha hospodářských odvětvích; jsou do ní zapojeni jmenované i volené úřední osoby na všech úrovních státní správy, jakož i úředníci a zaměstnanci veřejných orgánů. Jsou prováděny významné reformy soudnictví, ale přetrvávají obavy ohledně vysokého pracovního vytížení soudních dvorů, předvídatelnosti a řádného výkonu soudních rozhodnutí a vnějšího nátlaku na soudnictví. V rámci mechanismu spolupráce a ověřování dostává Rumunsko doporučení v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených Rumunsku zahrnuty.

               (21)

               Zlepšila se stabilita finančního odvětví. Toto odvětví však zůstává nadále zranitelným vůči tuzemským legislativním iniciativám. Nedávno přijatý zákon o oddlužení se zpětnou platností na stávající stav úvěrů může představovat problém pro některé úvěrové instituce a vést ke slabší úvěrové činnosti. Zákon může zvýšit rizika pro stabilitu finančního odvětví s dopady na celé hospodářství. Další vývoj, který může mít negativní dopad na banky, zahrnuje návrh, aby se úvěry v cizí měně převáděly na úvěry v místní měně, a některá soudní rozhodnutí týkající se nepřiměřených smluvních podmínek ve smlouvách o úvěru.

               (22)

               Nedostatečná nebo nekvalitní infrastruktura patří k nejproblematičtějším faktorům podnikání v Rumunsku a představuje překážku pro obchod a hospodářský rozvoj. Přes nedávné mírné zlepšení zůstává Rumunsko na posledním místě mezi srovnatelnými zeměmi regionu, pokud jde o vnímanou kvalitu dopravní a komunikační infrastruktury. Silniční a dálniční síť je ve srovnání se sítí srovnatelných členských zemí a rozlohou země malá. Opakovaně bylo odloženo přijetí hlavního dopravního plánu i doprovodná reforma železnic.

               (23)

               Veřejné investice od roku 2008 poklesly přes širokou dostupnost financování, zejména z fondů EU. Tento trend se v roce 2015 obrátil, ale veřejné investice mají od roku 2016 a v dalších letech zpomalit, protože provádění programu na období 2014–2020 ještě plně nezačalo a v zásobě není dostatek připravených projektů. Rumunsko vyvinulo a vyvíjí snahy o posílení spolupráce mezi ministerstvy, o reorganizaci systému zadávání veřejných zakázek a o zlepšení plánování a realizace investičních projektů. Příprava veřejných investičních projektů zůstává nicméně nadále nedostatečná a snadno podléhá vnějším vlivům. Výběru projektů nadále brání neexistence střednědobého až dlouhodobého plánování a strategických priorit, nutnost dosáhnout shody mezi mnoha subjekty s rozhodovací pravomocí, omezená vynucovací pravomoc oddělení pro hodnocení veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a neexistence kritérií výběru v národním programu pro místní rozvoj.

               (24)

               Navzdory výrazným zlepšením nákladové konkurenceschopnosti a výsledkům obchodu zůstává nenákladová konkurenceschopnost Rumunska nadále výzvou. Strukturální překážky brání přechodu na hospodářství s vyšší přidanou hodnotou a omezují schopnost Rumunska zlepšit udržitelný růst. Složitost správních postupů, neustálenost fiskální a daňové politiky a slabé podnikatelské prostředí nadále zatěžují investiční rozhodnutí. Vysoké daňové úniky a nehlášená práce snižují daňové příjmy a narušují hospodářství. Přístup k financování zůstává pro malé a střední podniky nadále omezený.

               (25)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (26)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (4) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Rumunsku v období 2016–2017:

               1.

               Omezit odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, ledaže bude s nižším úsilím dodržen střednědobý rozpočtový cíl. Zajistit uplatňování fiskálního rámce a dále posílit dodržování daňových předpisů a výběr daní. Zajistit, aby legislativní iniciativy nenarušovaly právní jistotu a neohrožovaly finanční stabilitu. V nezbytném případě přijmout opatření na zmírnění těchto rizik.

               2.

               Posílit služby národní agentury pro zaměstnanost pro zaměstnavatele a uchazeče o práci, zejména přizpůsobením služeb profilu uchazečů o práci, jejich lepším propojením se sociální pomocí, včetně sociálních služeb, a navázáním kontaktu s neregistrovanými mladými lidmi. Na základě konzultace se sociálními partnery vypracovat objektivní kritéria pro stanovení minimální mzdy. Přijmout opatření pro prevenci předčasného ukončování školní docházky a zvýšit poskytování kvalitního vzdělávání, zejména mezi Romy. Přijmout opatření ve věci vyrovnání věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a pro ženy.

               3.

               Omezit neoficiální platby v systému zdravotní péče a zvýšit dostupnost ambulantní péče. Posílit nezávislost a transparentnost řízení lidských zdrojů ve veřejné správě. Zjednodušit správní postupy pro podniky a občany. Posílit správu a řízení státních podniků.

               4.

               Zlepšit přístup k integrovaným veřejným službám, rozšířit základní infrastruktury a podporovat diverzifikaci hospodářství, zejména ve venkovských oblastech. Přijmout a provádět hlavní dopravní plán. Posílit hierarchizaci a přípravu projektů veřejných investic.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.