title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Austria’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Austria’s stability programme for 2012-2017

text:
                   EVROPSKÁ
                   KOMISE
                                           V Bruselu dne 29.5.2013
                                           COM(2013) 370 final
                             Doporučení pro
                          DOPORUČENÍ RADY
           k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013
   a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2012–2017
                          {SWD(2013) 370 final}
CS                                                                     CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                        k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2013
             a stanovisko Rady k programu stability Rakouska na období 2012–2017
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro
           růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských
           politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení
           evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
           směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne
           21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských
           států4, které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
           aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik
           v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   (3)     Dne 29. června 2012 přijali hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst
           a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni členských států,
           EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli
           o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
           plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
           jednotlivým zemím.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           KOM(2013) 370 v konečném znění.
   3
           P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
   4
           Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
CS                                                   2                                                CS
 ---pagebreak---    (4) Dne 6. července 2012 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
       Rakouska na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakouska
       na období 2011–2016.
   (5) Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu5, která zahájila evropský
       semestr integrované koordinace politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na základě
       nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování6, ve které Rakousko
       není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.
   (6) Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability
       a fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
       diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním
       podmínkám         pro      poskytování     úvěrů     ekonomice,     podpory      růstu
       a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize
       a modernizace veřejné správy.
   (7) Dne 16. dubna 2013 předložilo Rakousko svůj letošní program stability na období
       2012–2017 a národní program reforem na rok 2013. Aby se vzaly v úvahu jejich
       vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
   (8) Na základě posouzení letošního programu stability podle nařízení Rady (ES)
       č. 1466/97 se Rada domnívá, že Rakousko vyvinulo značné úsilí o konsolidaci s cílem
       napravit nadměrný schodek rozpočtu. Pokud jde o program na rok 2013, je
       makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, optimistický.
       Hlavním cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je postupně snížit schodek
       vládních institucí tak, aby se do roku 2016 dosáhlo nominálně vyrovnaného rozpočtu
       a do roku 2015 střednědobého cíle. Program potvrzuje předchozí střednědobý cíl
       strukturálního schodku ve výši 0,45 % HDP. Střednědobý cíl je v souladu s požadavky
       Paktu o stabilitě a růstu. Na základě současných projekcí je Rakousko na správné cestě
       k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 vzhledem k tomu, že schodek vládních
       institucí dosáhl v roce 2012 2,5 % HDP, a podle předpovědi Komise se očekává, že se
       v roce 2013 dále sníží na 2,2 % HDP a v roce 2014 na 1,8 % HDP. Je však možné, že
       vzniknou dodatečné náklady související s ukončením činnosti jisté velké banky, což
       by mohlo schodek významně zvýšit. Po výrazném zlepšení, které překročilo cíle
       stanovené v postupu při nadměrném schodku v roce 2012, se očekává, že schodek
       strukturálního salda se v roce 2013 zvýší na 1,8 %. Mírný nárůst strukturálního
       schodku v roce 2013 potvrzuje i předpověď Komise. Podle informací týkajících se
       programu počínaje rokem 2014 se v letech 2014 a 2015 u nově vypočteného
       strukturálního salda očekává strukturální přizpůsobení přesahující 0,5 %, což ve
       srovnání se scénářem uvedeným v programu Rakousku umožní dosáhnout
       střednědobého cíle o dva roky dříve, tj. již v roce 2015 namísto 2017. Pokud jde
       o referenční hodnotu pro výdaje, podle informací uvedených v programu se očekává,
       že v letech 2014 až 2016 dosáhne míra růstu veřejných výdajů – bez zohlednění
       diskrečních opatření – na ročním strukturálním přizpůsobení při plnění střednědobého
       cíle 0,5 % HDP. Předpokládaný výrazný pokles poměru mezi výdaji a HDP uvedený
       v programu je však velmi ambiciózní, protože se očekává, že výdaje budou –
       vyjádřeno v HDP – jedny z nejnižších za více než patnáct let. Lze očekávat, že pokud
       jde o dodržování kritéria dluhu, bude se Rakousko v letech 2014 až 2016 nacházet
       v přechodném období a dostatečný pokrok by v tomto směru měly zajistit plány.
   5
       COM(2012) 750 final.
   6
       COM(2012) 751 final.
CS                                             3                                              CS
 ---pagebreak---         Fiskální vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy nebyly posílením
        rozpočtového rámce z větší části dotčeny a navzájem se překrývající kompetence
        v oblasti výdajů a čerpání finančních prostředků a s tím související nesrovnalosti
        zůstávají i nadále problematickým bodem. Složitý mechanismus průběžných dohod
        mezi spolkovou vládou, poskytovateli sociálního pojištění a subjekty na úrovni nižší
        než spolkové je rizikem pro provádění opatření, jejichž cílem je nezvyšovat výdaje na
        zdravotnictví. Pokud jde o vzdělávání, jednání o šestibodovém návrhu, který zahrnuje
        i zrušení školských orgánů na okresní úrovni, je vítaným krokem ke zefektivnění
        kompetencí mezi různými úrovněmi veřejné správy. K výraznějšímu snížení
        fragmentace je však zapotřebí dalších zjednodušení.
   (9)  Očekává se, že potenciál pracovních sil bude v Rakousku od roku 2020 klesat
        a v hospodářství bude stále častěji zapotřebí vysoce kvalifikovaných pracovních sil.
        Existuje prostor k optimálnějšímu využití obyvatelstva v produktivním věku, zejména
        žen, migrantů a starších pracovníků.
   (10) Míra zaměstnanosti starších pracovníků je ve srovnání s EU podprůměrná (43,1 %
        oproti 48,8 %) a téměř 30 % pracovníků stráví těsně před důchodem 1,5 až tři roky
        v nezaměstnanosti či v pracovní neschopnosti. Hojné využívání předčasného odchodu
        do důchodu a systémů invalidních důchodů, jakož i poměrně nízký zákonem
        stanovený věk odchodu do důchodu u žen (60), který se v budoucnu bude zvyšovat jen
        pozvolna, má negativní dopad na nabídku pracovní síly z řad starších pracovníků.
   (11) Ačkoliv je míra zaměstnanosti žen v Rakousku poměrně vysoká (70,3 % ve srovnání
        se 62,4 % na úrovni EU v roce 2012), je možné ji zvýšit ještě více, a sice snížením
        genderové segmentace trhu práce. Podíl žen v zaměstnáních na částečný úvazek patří
        k nejvyšším v EU a dostupnost péče o děti a služeb dlouhodobé péče je omezená. Dle
        míry zaměstnanosti žen v přepočtu na plný pracovní úvazek (55,6 % v roce 2012) lze
        usuzovat, že Rakousko má potíže zejména s plným využitím potenciálu svých
        ženských pracovních sil. Ženy jsou navíc téměř dvakrát častěji zaměstnány na
        podprůměrně placených pozicích a velmi často na pozicích s nízkou mzdou. To vede
        k 24% rozdílu mezi odměňováním žen a mužů, což je třetí nejvyšší rozdíl v EU.
        Snížení daňové zátěže osob s nízkými příjmy by mohlo více motivovat k většímu
        zapojení obyvatel do trhu práce. Struktura rakouského daňového systému umožňuje
        přesunout daňové zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst. Například příjmy z
        daně z nemovitostí tvoří 0,5 % rakouského HDP a jsou výrazně pod průměrem EU
        (2,1 % HDP). Konkrétně příjmy z periodických daní z nemovitostí, které jsou
        považovány za daně, jež nejméně omezují růst, jsou třetí nejnižší v EU a v roce 2011
        tvořily 0,2 % HDP (průměr v EU: 1.3%).
   (12) V roce 2011 tvořily 19 % obyvatelstva v produktivním věku v Rakousku osoby
        narozené v zahraničí, a Rakousko tak má v rámci OECD jeden z nejvyšších podílů
        přistěhovalců v produktivním věku. Migranti se na trhu práce často potýkají s obtížemi
        a míra jejich nezaměstnanosti je výrazně vyšší (9,7 % oproti 3,6 %) a procento
        zaměstnaných migrantů je výrazně nižší (příslušníci z třetích zemí: 62,8 %, rakouští
        občané: 76,4 %). Ve srovnání s Rakušany jsou osoby přistěhovaleckého původu
        kromě toho třikrát častěji zaměstnáni v pozicích neodpovídajících jejich kvalifikaci
        a placeni méně, než by jejich kvalifikace zasluhovala (2008: 27,5 % oproti 9,7 %).
        Rovněž ve vzdělání dosahují horších výsledků a riziko chudoby je u nich dvakrát vyšší
        (26,6 % oproti 12,6 %).
   (13) Střednědobé a dlouhodobé prognózy výdajů na důchody a zdravotní péči představují
        riziko pro udržitelnost veřejných financí. Tu rovněž – i když v menší míře – ohrožují
CS                                             4                                               CS
 ---pagebreak---         prognózy výdajů na dlouhodobou péči. Nedávné důchodové reformy pravděpodobně
        tato rizika do určité míry sníží, pokud budou zároveň zlepšeny podmínky na trhu
        práce, které by starším pracovníkům umožnily pracovat déle. Stále je však třeba
        provést urychlenou harmonizaci důchodového věku u mužů a žen a zohlednit naději
        dožití u zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu. Je třeba řešit otázku fiskální
        udržitelnosti systémů zdravotní a dlouhodobé péče, a to rovněž s ohledem na zvýšenou
        potřebu dlouhodobé péče a poptávku po ní. Nedávno přijatá opatření ve zdravotnictví
        se budou pravděpodobně ubírat správným směrem, avšak v nadcházejících letech je
        třeba důkladně zhodnotit jejich účinnost. Existuje prostor pro posílení prevence,
        rehabilitace a nezávislého života tak, aby se náklady na dlouhodobou péči v budoucnu
        nezvyšovaly.
   (14) Podle mezinárodních srovnávacích studií a testů vykazují rakouští školáci ve věku 10
        až 15 let podprůměrné výsledky ve vzdělávání, a to i přestože Rakousko na vzdělání
        dává 6,01 % HDP, což přesahuje průměr v EU (5,41 %). Více než 25 % mladých lidí
        ve věku 15 let má vážné problémy se čtením a v matematice jsou výsledky jen o něco
        lepší. Rozdíly mezi výsledky mladých lidí přistěhovaleckého původu a jejich
        rakouskými vrstevníky patří k nejvyšším v EU. V důsledku rostoucího počtu studentů
        jsou finanční prostředky a organizační systémy na vysokých školách pod tlakem,
        avšak míra studentů, kteří úspěšně dokončí studia, je nízká. Rozdělení kompetencí
        v řízení a financování vzdělávání je rovněž fragmentované.
   (15) Rakousko je jedním z členských států, kterým by (počítáno v HDP) odstranění
        překážek v přeshraničním poskytování služeb přineslo největší užitek. V odvětví
        služeb však stále existují značné překážky pro vstup na trh a účinnou hospodářskou
        soutěž. Ty se nejvíce projevují ve svobodných povoláních a odvětví železniční
        dopravy. Odborné služby hrají důležitou úlohu na trzích s obchodními službami
        a připadá na ně 10 % HDP a 11 % z celkové míry zaměstnanosti. I nadále je omezován
        přístup k odvětví služeb a vykonávání povolání v tomto odvětví, např. co se týká
        požadavků na právní formu a držení podílů. Je na místě zhodnotit, zda jsou tato
        omezení oprávněná a zda nelze stejných cílů obecného zájmu dosáhnout s mírnějšími
        regulačními režimy. Nedávná změna v právu upravujícím hospodářskou soutěž sice
        posílí pravomoci příslušného rakouského orgánu, jeho finanční a lidské zdroje jsou
        však ve srovnání s ekonomikami podobného či dokonce menšího objemu na nižší
        úrovni.
   (16) Rakousko dosáhlo pokroku v přeshraniční spolupráci mezi vnitrostátními
        a zahraničními orgány finančního dohledu. Vedle toho se pokročilo s restrukturalizací
        znárodněných či částečně znárodněných bank, kterým byla poskytnuta podpora na
        restrukturalizaci. Vzhledem k rizikům plynoucím z dalšího zhoršení kvality aktiv
        těchto bank však stále existují slabá místa, která je třeba důkladně kontrolovat.
   (17) V souvislosti s evropským semestrem vypracovala Komise ucelenou analýzu rakouské
        hospodářské politiky. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala
        v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku
        v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k potřebě posílit
        celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie promítnutím přínosu na
        úrovni EU do budoucích vnitrostátních rozhodnutí. Doporučení Komise v rámci
        evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.
CS                                              5                                             CS
 ---pagebreak---    (18) Na základě tohoto hodnocení Rada přezkoumala program stability Rakouska a její
        stanovisko7 je zohledněno níže, zejména v doporučení 1.
   (19) V souvislosti s evropským semestrem vypracovala Komise analýzu hospodářské
        politiky v celé eurozóně. V této souvislosti vydala Rada konkrétní doporučení určená
        členským státům, jejichž měnou je euro. Rakousko by rovněž mělo zajistit plné
        a včasné provedení těchto doporučení,
   DOPORUČUJE, aby Rakousko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:
   1.     Provést rozpočet na rok 2013 podle plánu tak, aby byl udržitelným způsobem
          napraven nadměrný schodek a dosaženo strukturální přizpůsobení uvedené
          v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po korekci
          nadměrného schodku pokračovat přiměřeným tempem v úsilí o strukturální
          přizpůsobení tak, aby do roku 2015 bylo dosaženo střednědobého cíle. Zefektivnit
          fiskální vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy, například jednodušší
          organizační strukturou a harmonizací kompetencí v oblasti výdajů a čerpání
          finančních prostředků.
   2.     Pokročit s harmonizací důchodového věku mužů i žen, zohlednit střední délku života
          u zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu, provést a monitorovat
          nedávné reformy omezující předčasný odchod do důchodu a zlepšit zaměstnatelnost
          starších pracovníků tak, aby se zvýšila věková hranice pro odchod do důchodu a míra
          zaměstnanosti starších pracovníků.
   3.     Přijmout nová opatření k většímu zapojení žen do trhu práce, a sice dalším zlepšením
          péče o děti a služeb dlouhodobé péče, a k řešení vysokých rozdílů mezi muži
          a ženami v odměňování a důchodech. Plně využít potenciál osob s přistěhovaleckým
          původem na trhu práce prostřednictvím zlepšeného uznávání jejich kvalifikace
          a akademických výsledků. Rozpočtově neutrálním způsobem snížit osobám
          s nízkými příjmy stávající zatížení daněmi a příspěvky na sociální zabezpečení,
          a sice tak, že se bude více využívat jiných daňových zdrojů, které méně omezují růst,
          jako např. periodických daní z nemovitostí.
   4.     Účinně provést nedávné reformy zdravotní péče, a zajistit tak očekávané zvýšení
          účinnosti. Vytvořit finančně udržitelný model pro poskytování dlouhodobé péče
          a více se zaměřit na prevenci, rehabilitaci a nezávislý život.
   5.     Zlepšit výsledky ve vzdělávání, zejména u znevýhodněných mladých lidí, včetně
          zlepšení předškolního vzdělávání a snížení negativních důsledků předčasné
          „kategorizace“ žáků podle schopností. Dále zlepšit strategické plánování ve
          vysokoškolském vzdělávání a posílit opatření ke snížení počtu studentů, kteří
          předčasně zanechají vysokoškolského studia.
   6.     Dále posílit pravomoci a zdroje spolkového orgánu pro hospodářskou soutěž
          a sledovat provádění reformy práva upravujícího hospodářskou soutěž. Odstranit
          nadměrné bariéry pro poskytovatele služeb. Sem patří i přezkum toho, zda stávající
          omezení přístupu k regulovaným povoláním a jejich vykonávání jsou oprávněná
          obecným zájmem, a rovněž posílení hospodářské soutěže, zejména v odvětví
          železniční dopravy.
   7
        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                     6                                        CS
 ---pagebreak---    7.      S ohledem na udržení finanční stability i nadále provádět přísný dohled nad
           znárodněnými a částečně znárodněnými bankami a urychlit jejich restrukturalizaci.
   V Bruselu dne
                                           Za Radu
                                           předseda
CS                                           7                                               CS


				|

		52013DC0605

			DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ zmocnit Komisi, aby jménem Evropské unie vyjednala změny Smlouvy o Energetickém společenství /* COM/2013/0605 final */

			   	DOPORUČENÍ
KOMISE RADĚ
zmocnit
Komisi, aby jménem Evropské unie vyjednala změny Smlouvy o Energetickém
společenství
1.           DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Smlouva o založení Energetického
společenství byla podepsána dne 25. října 2005 v Aténách
Evropským společenstvím a tehdy devíti smluvními stranami
z jihovýchodní Evropy a vstoupila v platnost dnem 1.
července 2006. V článku 16 Smlouvy je „acquis communautaire
týkající se životního prostředí“ vymezeno jako:
·
Směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27.
června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných
a soukromých záměrů na životní prostředí ve znění
směrnice Rady 97/11/ES ze dne 3. března 1997 a směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května 2003,
·
Směrnice Rady 1999/32/ES ze dne
26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých
kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS,
·
Směrnice Evropského parlamentu a Rady
2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých
znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení
(dále jen „směrnice LCP“),
·
Ustanovení čl. 4 odst. 2 směrnice Rady
79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně
žijících ptáků.
Článek 12 Smlouvy o Energetickém
společenství stanoví, že každá smluvní strana provádí acquis
communautaire týkající se životního prostředí v souladu s harmonogramem
uvedeným v příloze II Smlouvy.
Směrnice LCP byla nahrazena kapitolou
III, čl. 72 odst. 3 a 4 a přílohou V směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových
emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) od 7.
ledna 2013 pro nová zařízení a nejpozději od 1. ledna 2016 pro
stávající zařízení. Směrnice LCP se zrušuje s účinností
od 1. ledna 2016. Acquis communautaire týkající se životního
prostředí stanovené v článku 16 Smlouvy o Energetickém
společenství a harmonogram pro provedení stanovený
v příloze II této smlouvy by měly být proto odpovídajícím
způsobem změněny.
Komise dne 29. dubna 2013 přijala
rozhodnutí C(2013) 2364 final o návrzích Komise pro Radu ministrů
Energetického společenství, které se týkají provádění směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení
emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých
spalovacích zařízení a provádění kapitoly III, přílohy V a
čl. 72 odst. 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU
ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované
prevenci a omezování znečištění), jakož i změny článku 16 a
přílohy II Smlouvy o Energetickém společenství.
Ustanovení čl. 5 odst. 2 rozhodnutí Rady
2006/500 ze dne 29. května 2006 o uzavření Smlouvy o Energetickém
společenství Evropským společenstvím stanoví postup, jenž se použije
před přijetím postoje v orgánech Energetického společenství ke
změnám Smlouvy o Energetickém společenství.
Komise vzhledem na uvedené skutečnosti
doporučuje, aby ji Rada zmocnila k jednání v orgánech Energetického
společenství o nezbytných změnách Smlouvy o Energetickém
společenství.
2.           DOPORUČENÍ
Komise doporučuje, aby:
·      Rada zmocnila Komisi, aby jménem Evropské unie vyjednala nezbytné
změny Smlouvy o Energetickém společenství,
·      v souladu se Smlouvou Rada zmocnila Komisi, aby jednala jako
vyjednavač zastupující Evropskou unii a vyjednala změny Smlouvy
o Energetickém společenství, jak je stanoveno ve směrnicích
pro jednání připojených k tomuto doporučení („směrnice pro
jednání“),
·      Rada ustanovila výbor, se kterým bude jednání konzultováno a
·      Rada vydala směrnice pro jednání.
PŘÍLOHA
Směrnice
pro jednání o změnách Smlouvy o Energetickém společenství
Změny, které mají být jménem Evropské unie
dohodnuty, by měly být založeny na změnách navržených
v rozhodnutí Komise C(2013) 2364 final a jejich cílem by mělo být
v co nejkratší době zajistit soulad s aktualizovaným acquis
communautaire týkajícím se životního prostředí, pokud jde o emise
z velkých spalovacích zařízení.


Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Irska na období 2005-2008


Důležité právní upozornění

|

52005SC0142

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Irska na období 2004 – 2007  /* SEK/2005/0142 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.2.2005SEK(2005) 142 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Irska na období 2004 – 2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. státy, které přijaly jednotnou měnu, musí předložit Radě a Komisi do 1. března 1999 stabilizační programy. V souladu s článkem 5 tohoto nařízení musela Rada přezkoumat každý stabilizační program na základě posudků vypracovaných Komisí a výborem zřízeným článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po vlastním přezkoumání programu vydala Rada stanovisko. Podle nařízení musí členské státy předkládat každoroční aktualizace svých stabilizačních programů, které může Rada v souladu se stejnými postupy rovněž přezkoumat .První stabilizační program Irska, který se týkal období 1999–2001, byl předložen dne 2. prosince 1998 a Rada jej posuzovala dne 18. ledna 1999. Aktualizace byly předkládány každý následující rok. Poslední aktualizaci svého stabilizačního programu předložilo Irsko dne 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace, při kterém braly v úvahu výsledky hospodářských prognóz útvarů Komise z podzimu 2004, kodex chování[2], společně dohodnutou metodu posuzování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald, doporučení obsažená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003–2005 a zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posilování koordinace rozpočtových politik[3], které bylo schváleno Radou. Toto hodnocení je následující:-  Nová aktualizace irského stabilizačního programu, která se týká období do roku 2007, byla vydána a předložena Komisí dne 1. prosince 2004, což je datum, které se shoduje se dnem, kdy vláda předkládala rozpočet na rok 2005. Aktualizace vyhovuje požadavkům kladeným na údaje v „kodexu chování[4] pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”.-  Vyhlídky irského hospodářství se podle tohoto programu zlepšily ve srovnání s prognózou v aktualizaci z roku 2003. Odhaduje se, že reálný růst HDP dosáhl v roce 2004 hodnoty 5,3 % oproti 3,3 % očekávaným v předchozím programu, což odráží vyšší příspěvky domácích i zahraničních faktorů. Aktualizace předpokládá, ž v období 2005 až 2007 zůstane reálný růst HDP v průměru okolo 5,2 % ročně. Potenciální míra růstu, jež je odvozena na základě použití dohodnuté metodiky na data uvedená v programu, zprvu překračuje růst předpokládaný v programu, ale v dalších letech se mu postupně přibližuje. Očekává se, že inflace HISP se bude snižovat ve srovnání s vyšším a plošším průběhem v prognóze útvarů Komise z podzimu 2004 (která předcházela irský rozpočet) a že klesne pod 2 % do konce programového období. Celkově lze říci, že na základě informací dostupných v současnosti se makroekonomický scénář, který je základem programu, jeví jako věrohodný a je v zásadě v souladu s hodnocením útvarů Komise včetně prognózy z podzimu 2004, i když předpokládaná inflace HISP je spíše nízká.-  Aktualizace odhaduje pro rok 2004 přebytek veřejných financí ve výši 0,9 % HDP, což je významně lepší než předchozí prognózy (a o 2 procentní body lepší než cílový deficit stanovený v aktualizaci z roku 2003). Tento výsledek je způsoben tím, že daňové příjmy byly vyšší než očekávané, včetně dopadů jednorázových faktorů a zejména příjmů pocházejících ze zvláštních šetření daňových úřadů (jejich výnos se v aktualizaci odhaduje na 0,5 % HDP) a že výdaje byly nižší, než předpokládal rozpočet, zejména v oblasti veřejných investic. Pro období 2005 až 2007 předvídá rozpočtová strategie deficit veřejných financí ve výši 0,8 % HDP v roce 2005 a 0,6 % HDP v posledních dvou letech programu. Oproti předchozímu programu je předpokládaný schodek veřejných financí v letech 2005 a 2006 s hodnotou 0,5 a 0,6 procentního bodu HDP více vyrovnaný také díky příznivějšímu makroekonomickému scénáři. Kromě počátečního vzrůstu podílu výdajů v roce 2005, který byl důsledkem nedávných rozpočtových opatření, má podíl výdajů i příjmů klesající trend. Po zjištění očekávaného dopadu ekonomického cyklu pomocí dohodnuté metodiky je cyklicky očištěné saldo veřejných financí v průběhu celého předpovídaného období v přebytku, s výjimkou malého deficitu ve výši 0,2 % HDP v roce 2005. Specifické rysy irského hospodářství však naznačují, že odhady mezery výstupu, která tvoří základ těchto výpočtů, jsou ve velké míře nejisté. Předpovídané schodky rozpočtu je třeba dále specifikovat, neboť je realizován významný program veřejných investic, jehož výsledkem je, že průměrný podíl veřejných investičních výdajů v programovém období je výrazně nad průměrem EU posledních let.-  Rizika spojená s rozpočtovými prognózami se jeví v zásadě vyrovnaná. Na jedné straně se předpověď příjmů jeví jako možná a fakt, že existují rezervy pro nepředvídané události, může svědčit o lepších než předpovídaných výsledcích. Pokud jde o výdaje, Irsko v poslední době učinilo rovněž značný pokrok v dodržování výdajových cílů, což naznačuje, že různá opatření na posílení kontroly se ukazují jako účinná. Na druhé straně existuje nebezpečí, že saldo veřejných financí může být horší, než aktualizace předpovídala. Zejména tempo růstu výdajů se v posledních letech programu poněkud podcenilo. Z hlediska tohoto posouzení rizika se zdá, že přístup k rozpočtu v rámci programu je dostatečný k udržení téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu podle Paktu o stabilitě a růstu po celé programové období. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech zajištěno dostatečné bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP .-  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh klesl v roce 2004 na 30,5 % HDP, tj. značně pod referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení se bude během období 2005 až 2007 stabilizovat zhruba okolo 30 % HDP .Stejně jako v předchozím programu by jak primární saldo, tak vzájemné působení splátek úroků a růstu nominálního HDP mohly podle předpokladu přispět ke snížení míry zadlužení, ovšem to je do značné míry absorbováno velkými úpravami mezi stavovými a tokovými veličinami (stock-flow adjustments). Ty jsou hlavně důsledkem toho, že Národní fond důchodových rezerv (National Pensions Reserve Fund – NPRF), který byl založen v roce 2001 a který je každoročně dotován částkou odpovídající 1 % HNP z obecných vládních zdrojů. nabyl specifická vládní aktiva, aby bylo možné předfinancovávat budoucí závazky v oblasti důchodového zabezpečení. Kdyby se specifická vládní aktiva neakumulovala v tomto fondu, podíl hrubého dluhu by klesal po celé programové období.-  Aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která se zaměřuje na zlepšování kvality veřejných služeb, zvyšování efektivity veřejných výdajů a řešení infrastrukturálních potřeb irského hospodářství. Aktualizace také provádí přezkum pokračující reformy zdravotnictví jako jednoho z prvků snahy o nejlepší poměr výkonu a ceny. Celkově lze říci, že hospodářská politika v oblasti veřejných financí uvedená v aktualizaci je v zásadě v souladu s Hlavními směry hospodářské politiky na období 2003–2005 pro konkrétní zemi, které doporučily irským úřadům, aby zvýšily efektivitu veřejných výdajů, zdokonalily střednědobý rozpočtový rámec a jako prioritu určily infrastrukturální prvky národního rozvojového plánu.-  Zdá se, že Irsko má relativně příznivou pozici, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí navzdory značným předpokládaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Relativně nízká míra zadlužení v Irsku, již uzákoněná opatření k důchodové reformě a akumulace zdrojů v NPRF společně přispívají k udržitelnosti rozpočtu a pomáhají vyrovnat se s důsledky stárnutí obyvatelstva. Strategie uvedená v programu je založena zejména na souladu s rámcem daným Paktem o stabilitě a růstu a další akumulaci aktiv v NPRF. Relativně nízká míra zdanění v Irsku by měla usnadnit řešení každého problému s udržitelností, který může v dlouhodobější perspektivě vyvstat.Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému stabilizačnímu programu Irska a předkládá je Radě.  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Irska na období 2004 – 2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Irska, který se týká období 2004 až 2007. Program vyhovuje požadavkům kladeným na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”.2.  Makroekonomický scénář, který je základem programu, předpokládá, že reálný růst HDP bude v roce 2004 činit 5,3 % a po zbytek programového období se bude stabilizovat v průměru okolo 5,2 % .Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží možné předpoklady růstu. Programem předpokládaná inflace HISP je však spíše nízká.3.  Po původně neplánovaném přebytku v roce 2004, který byl odrazem faktu, že příjmy byly vyšší než se předpokládalo, včetně jednorázových faktorů a neplánovaných nižších výdajů, předpokládá strategie aktualizace od roku 2005 mírný a v zásadě stabilní deficit. Podíl výdajů i příjmů má v průběhu programového období klesající trend, ačkoliv podíl výdajů v roce 2005 se v důsledku nedávných rozpočtových opatření zvýší. Zároveň je realizován významný program veřejných investic, jehož výsledkem je, že průměrný podíl veřejných investičních výdajů v programovém období bude těsně pod hodnotou 4 % HDP. Po zjištění očekávaného dopadu ekonomického cyklu pomocí dohodnuté metodiky je cyklicky očištěné saldo veřejných financí v průběhu celého předpovídaného období v přebytku, s výjimkou malého deficitu v roce 2005. Je však třeba poznamenat, že odhady mezery výstupu, a tedy i cyklicky očištěného salda veřejných financí, představují neobyčejně vysokou míru nejistoty vzhledem ke specifickým rysům irského hospodářství. Oproti předchozímu programu předpokládá současná aktualizace lepší saldo veřejných financí na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře.4.  Rizika spojená s rozpočtovými prognózami se jeví jako v zásadě vyrovnaná. Na jedné straně se prognóza příjmů jeví věrohodná a zahrnutí rezerv pro nepředvídané události do předpokladů na léta 2006 a 2007 může vést k lepším výsledkům, než se předpokládalo. Pokud jde o výdaje, dosáhlo Irsko v poslední době také významného pokroku v dodržování výdajových cílů, což naznačuje, že nedávná opatření na posílení kontroly výdajů se ukazují jako účinná. Na druhé straně existují také rizika vyšších celkových deficitů. Zejména tempo růstu výdajů se jeví v posledních letech programu poněkud zadržované.5.  Vzhledem k tomuto posouzení rizika se zdá, že nastavení rozpočtové situace v programu je dostatečné k udržení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtového stavu podle Paktu o stabilitě a růstu během období do roku 2007. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech zajištěno dostatečné bezpečnostní pásmo proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP .6.  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh klesl v roce 2004 na 30,5 % HDP, tj. značně pod referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení se má během období 2005 až 2007 stabilizovat zhruba okolo 30 % HDP Pokud by Národní fond důchodových rezerv (National Pensions Reserve Fund – NPRF) nenabyl specifická vládní aktiva, podíl dluhu by významně klesal po celé programové období.7.  Zdá se, že Irsko je relativně v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Relativně nízká míra zadlužení v Irsku, již uzákoněná opatření k důchodové reformě a akumulace rezerv v NPRF budou přispívat k udržitelnosti rozpočtu a pomáhají vyrovnat se s důsledky stárnutí obyvatelstva. Strategie uvedená v programu je založena zejména na souladu s rámcem daným Paktem o stabilitě a růstu a další akumulaci aktiv v NPRF. Celkově lze říci, že relativně nízká míra zdanění v Irsku by měla usnadnit řešení každého problému s udržitelností, který může v dlouhodobější perspektivě vyvstat.8.  Aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která se zaměřuje na zlepšování kvality veřejných služeb, zvyšování efektivity veřejných výdajů a řešení infrastrukturálních potřeb irského hospodářství. Celkově lze říci, že hospodářská politika v oblasti veřejných financí uvedená v aktualizaci je v zásadě v souladu s Hlavními směry hospodářské politiky na období 2003–2005 pro konkrétní zemi, které doporučily irským úřadům, aby zvýšily efektivitu veřejných výdajů, zdokonalily střednědobý rozpočtový rámec a jako prioritu určily infrastrukturální prvky Národního rozvojového plánu.Porovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpokladů2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (změna v %) | SP prosinec 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |KOM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | - |SP prosinec 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | - |HISP inflace (%) | SP prosinec 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |KOM říj. 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | - |SP prosinec 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | - |Saldo veřejných rozpočtů (v % HDP) | SP prosinec 20041 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |KOM říj. 20042 | -0,2 | -0,6 | -0,5 | - |SP prosinec 20031 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | - |Primární saldo (v % HDP) | SP prosinec 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |KOM říj. 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | - |SP prosinec 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | - |Cyklicky očištěná salda veřejných rozpočtů (v % HDP) | SP prosinec 20041 | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |KOM říj. 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | - |SP prosinec 20031 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | - |Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP prosinec 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |KOM říj. 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | - |SP prosinec 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | - |Poznámka: 1 Výpočty útvarů Komise na základě informací z programu 2 Prognóza útvarů Komise z podzimu 2004 Zdroje: Aktualizovaný stabilizační program Irska, prosinec 2003 a prosinec 2004 (SP), hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na které se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Přepracované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Přepracované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[5] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na které se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52013DC0374

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na období 2012–2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Slovinska
na rok 2013
a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský
potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie
(2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje soudržný rámec pro
činnost na úrovni členských států, Evropské unie a eurozóny a
využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Přijali rozhodnutí
o činnosti, která má být prováděna na úrovni členských
států, a zejména vyjádřili plné odhodlání dosáhnout cílů
strategie Evropa 2020 a provést doporučení pro jednotlivé země.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovinska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářské politiky 2013. Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci
a nápravě makroekonomické nerovnováhy také zprávu
mechanismu varování[7],
ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu[8] Slovinska, provedeného podle
článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise dospěla
k závěru, že Slovinsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou
nerovnováhou. Je zapotřebí učinit naléhavá politická opatření,
aby se zamezilo rychlému vytváření této nerovnováhy a zamezilo se jejímu dalšímu
rozvíjení. Doposud se úroveň soukromého a veřejného dluhu nachází pod
varovnými prahovými hodnotami srovnávacího přehledu a také čistý
zahraniční dluh je relativně pod kontrolou. Problémem však není
úroveň dluhu, ale jeho struktura, která je vysoce koncentrovaná v
podnikatelském sektoru. V situaci zrychlujících se negativních hospodářských
trendů to ohrožuje stabilitu finančního sektoru a komplikuje proces
snižování zadluženosti, mimo jiné i prostřednictvím vzájemné vazby s
úrovní státního dluhu. Tato rizika zesiluje omezená možnost korekce trhu práce
a kapitálového trhu a hospodářská struktura, pro kterou je
typické státní vlastnictví. Období politické nejistoty a právní
překážky zpomalující reformy bránily Slovinsku v odpovídajícím
řešení této nerovnováhy a posílení jeho schopnosti korekce, čímž
se zvýšila jeho zranitelnost v době velkého napětí souvisejícího
s financováním veřejných rozpočtů.
(8)       Dne 9. května 2013
předložilo Slovinsko svůj program stability na rok 2013, který se
týká období 2012–2016, a svůj národní program reforem na rok 2013. Aby se
vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
současně.
(9)       Dne 23. května 2013
zaslaly slovinské orgány Komisi dopis, v němž shrnují, mění a
objasňují své zásadní závazky v národním programu reforem.
(10)     Na základě posouzení
programu stability na rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se
Rada domnívá, že i přes značné úsilí o konsolidaci, i když až
v závěru období, které snížilo schodek z 6,2 % HDP v roce
2009 na 4,0 % HDP v roce 2012, se neočekává, že Slovinsko do roku
2013 opraví svůj nadměrný schodek, jak doporučila Rada na konci
roku 2009. To je zejména spojeno s horším hospodářským prostředím,
než se tehdy očekávalo. Makroekonomický scénář, z něhož
rozpočtové projekce v programu vycházejí, je obecně přijatelný
pro rok 2013, ale optimistický pro rok 2014. Orgány konkrétně
předpokládají, že po poklesu HDP o 2,3 % v roce 2012 a o 1,9 % v roce 2013
vzroste HDP v roce 2014 o 0,2 % za předpokladu, že budou přijata
fiskální opatření ke snížení schodku veřejných financí ze 4,2 % HDP
(s výjimkou rekapitalizace bank) v roce 2013 na 2,6 % HDP v roce 2014.
Komise však předpovídá, že HDP v roce 2014 klesne o 0,1 % za
předpokladu, že nedojde ke změně politiky, což je scénář,
který přihlíží pouze k opatřením, jež byla přijata do poloviny dubna
2013, a na rok 2014 předpovídá schodek ve výši 4,9 % HDP. Hlavními cíli
rozpočtové strategie nastíněné v programu je opravit nadměrný
schodek do roku 2014, tj. o jeden rok později, než byla lhůta
stanovená Radou na konci roku 2009, dosáhnout vyrovnaného strukturálního
rozpočtu do roku 2017 a stabilizovat míru zadlužení pod 55 % HDP. Program
potvrzuje střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve
strukturálním vyjádření. Tento střednědobý cíl není v souladu s
požadavky Paktu o stabilitě a růstu, protože odpovídajícím
způsobem nezohledňuje implicitní závazky související se stárnutím
obyvatelstva. Plánované cíle celkového schodku státního rozpočtu v
programu jsou konzistentní s opravou nadměrného schodku do roku 2014. Avšak
vzhledem k optimistické prognóze ohledně růstu pro uvedený rok,
významným rizikům pro příjmové projekce a rovněž
nedostatečně specifikovaným výdajovým opatřením [se Rada
domnívá, že není pravděpodobné, že nadměrný schodek bude opraven do
roku 2014]. Za těchto okolností by měla být specifikována, přijata
a provedena další opatření strukturální konsolidace, aby se zajistilo, že
nadměrný schodek bude opraven nejpozději do roku 2015
důvěryhodným a udržitelným způsobem, jak doporučila Rada
[dne 21. června 2013]. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se více
než zdvojnásobil, a to z 22,0 % v roce 2008 na 54,1 % v roce 2012, a na
základě prognózy Komise z jara 2013 se předpokládá, že do roku 2014
dále vzroste na 66,5 %. Orgány očekávají, že poměr dluhu k HDP
dosáhne vrcholu ve výši 63,2 % v letech 2014 a 2015 a poté klesne na 62,8 % v
roce 2016. Rizika pro poměr dluhu k HDP se přiklánějí spíše
k vyššímu poměru, mimo jiné v důsledku rozsáhlých
podmíněných závazků a pravděpodobné vnitřní dynamiky dluhu
z převodu aktiv na společnost spravující aktiva bank, což není
zahrnuto v projekcích programu.
(11)     V květnu 2013
učinily orgány důležité kroky směrem ke konsolidaci
veřejných financí. Dosáhly dohody se sociálními partnery o dodatečném
snížení základních hrubých mezd ve veřejném sektoru o 1,25 %, kromě
3% snížení, které bylo dohodnuto v zákonu o vyrovnaných veřejných
financích z května 2012. Kromě toho parlament schválil ústavní základ
pro stanovení pravidla salda/přebytku rozpočtu veřejných financí
ve strukturálním vyjádření. Úplné provedení ustanovení fiskálního paktu
však bude zajištěno prostřednictvím zvláštního ústavního
prováděcího aktu, jehož schválení parlamentem se plánuje do listopadu
2013. Kromě toho parlament téměř jednohlasně zpřísnil
ústavní pravidla pro vyhlášení referenda, což by mělo usnadnit zavádění
opatření pro fiskální konsolidaci. Vzhledem k rychle
vzrůstajícímu dluhu má o to větší význam, aby rozpočtová
strategie na rok 2013 byla posílena a striktně prováděna a aby bylo
v následujících letech důsledně prosazováno zásadní úsilí o
konsolidaci. Jelikož některé daňové sazby jsou pod průměrem
EU, spoléhání na zvyšování daní nemůže na neurčito odsouvat
potřebu řešit dynamiku výdajů. Proto se zdá vhodné doplnit
opatření zvyšující příjmy dodatečným fiskálním úsilím
prostřednictvím škrtů ve strukturálních výdajích.
Střednědobý rozpočtový rámec a jeho výdajová pravidla se i
nadále nedostatečně zaměřují na dosažení
střednědobého rozpočtového cíle a zajištění dlouhodobé
udržitelnosti. Kromě toho se zdá, že nejsou důsledně prosazována
rozpočtová omezení u některých jednotek sektoru vládních institucí,
zejména nepřímých subjektů čerpajících z rozpočtu.
Kromě toho mezinárodní a vnitrostátní odhady naznačují, že velikost
šedé ekonomiky ve Slovinsku je nad průměrem EU, což svědčí
o tom, že existuje prostor pro zlepšení dodržování daňových povinností.
(12)     V prosinci 2012 byla
schválena důchodová reforma, která vstoupila v platnost v lednu
2013. Tato reforma řeší problémy uvedené v doporučeních z roku 2012,
avšak nikoli dostatečně, jelikož se očekává, že bude mít jen
střednědobý dopad na veřejné finance (do roku 2020). Tato
důchodová reforma sice představuje důležitý krok, ale
neposkytuje specifická opatření pro udržení kontroly nad náklady spojenými
se stárnutím obyvatelstva po roce 2020. Vyžaduje se další úsilí v oblasti
reforem, aby se z dlouhodobého hlediska zlepšila udržitelnost výdajů
na důchody, mimo jiné prostřednictvím propojení zákonného věku
odchodu do důchodu s prodlužující se nadějí dožití a dalším
omezením předčasných odchodů do důchodu. V oblasti dlouhodobé
péče převyšuje poptávka po službách jejich nabídku, zatímco výdaje
zůstávají stále na relativně nízké úrovni. Poptávka po dlouhodobé
péči a související výdaje se podle projekce vzhledem k trendům
stárnutí obyvatelstva významně zvýší. Další hodnocení stávajících
opatření by přispělo k takové tvorbě politiky v této
oblasti, která by byla více založena na důkazech.
(13)     Velikost slovinského bankovního
sektoru je sice relativně malá a je menší než polovina průměru
eurozóny, ale největší banky se potýkají s trvalým tlakem na
kapitálové polštáře, které zůstávají v regionálním srovnání
nízké, a jejich závislost na státu, pokud jde o kapitál, je závažnou hrozbou
pro hospodářství. Potřeba opakované rekapitalizace se soustředí
v domácích bankách vlastněných státem. Úrovně celkového
soukromého dluhu jsou sice pod průměrem eurozóny a pod varovnými
prahovými hodnotami srovnávacího přehledu makroekonomické nerovnováhy, ale
tento problém má strukturální povahu. Většina dluhu je
soustředěna v podnikatelském sektoru a mnoho společností je
nadměrně zadluženo, což způsobuje další nárůst
úvěrů v selhání. Na konci roku 2012 bylo 23,7 % podnikatelských
úvěrů ve stavu nedoplatku se zpožděním 90 dnů nebo více. Je
zapotřebí úvěrů pro oživení podnikatelského sektoru, aby se zjednodušily
investice, zvýšila produktivita a konkurenceschopnost. V programu
stability se počítá s dalšími rekapitalizacemi. Orgány písemně
potvrdily svůj závazek poskytnout v případě potřeby
dodatečný kapitál. Úvěry se omezují a interakce mezi slabými bankami
a státní bankou je nyní intenzivnější. Úroková sazba u podnikatelských
úvěrů (pro úvěry nad 1 milion EUR) je ve Slovinsku o více než 2
procentní body vyšší než v eurozóně jako celku a toto rozpětí se
v roce 2012 znovu zvýšilo. Byly přijaty rámcové právní předpisy
pro restrukturalizaci bank, ale ještě je nutné je účinně
provést. Společnost spravující aktiva bank zůstává ústřední
institucionální platformou pro sanaci bank. Národní program reforem
doplněný o nedávné informace poskytnuté vládou počítá s převody
na společnost spravující aktiva bank na základě zátěžových
testů provedených zdola nahoru slovinskou národní bankou. Orgány
písemně potvrdily, že jsou připraveny spolupracovat s Komisí a
ECB, aby se zajistilo, že budou provedeny nezávislé přezkumy kvality aktiv
u vybraných bank. Tyto přezkumy by se měly týkat celého systému, aby
se zajistila trvalá stabilita bankovního sektoru. V jiných zemích se
ukázalo, že tento přístup má zásadní význam pro opětovné získání
důvěry, věrohodnosti a přístupu na trh. Informace získané
důkladným externím posouzením jsou nezbytným základem pro celkovou
strategii pro finanční sektor.
(14)     Národní program reforem
neuvádí žádné dodatečné kroky pro posílení bankovního dohledu, které bylo
na základě hloubkového přezkumu z roku 2013 určeno
jako nezbytné. Pokud jde o činnosti v rámci dohledu nad bankami,
jediná nová informace v programu se týká nového zátěžového testu
slovinské národní banky. Další zkoumání opatření, jako jsou vhodné
obezřetnostní politiky na makroúrovni, nebylo provedeno.
(15)     V březnu 2013 byla
přijata reforma trhu práce za účelem omezení segmentace trhu práce a
zvýšení flexibility na trhu práce. Tato reforma omezuje ochranu smluv na dobu
neurčitou tím, že zjednodušuje proces propouštění v případě
individuálních i hromadných propouštění a že snižuje náklady na
propouštění. Regulace smluv na dobu určitou byla ještě více
zpřísněna, aby se omezilo zneužívání, přičemž bylo omezeno
využívání dočasné agenturní práce. I když tato reforma míří správným
směrem, teprve se uvidí, zda je dostatečně ambiciózní na to, aby
mohla mít významný dopad na segmentaci trhu práce a jeho flexibilitu a na
atraktivitu Slovinska pro přímé zahraniční investice. Zatím nebylo
přijato žádné opatření k řešení duálního trhu práce
v důsledku regulace studentské práce. Národní program reforem
navrhuje opatření vedoucí správným směrem. Míra nezaměstnanosti
mladých lidí ve Slovinsku silně vzrostla, a sice o 4,9 procentního bodu na
20,6 % v roce 2012, zatímco míra nezaměstnanosti vzrostla o 0,7
procentního bodu na 9 % v roce 2012. I přes vzrůstající
nezaměstnanost se podle předběžných vnitrostátních údajů
v roce 2012 významně snížil počet nezaměstnaných lidí
účastnících se opatření aktivní politiky trhu práce, která jsou
financována Evropským sociálním fondem. Nebyla přijata žádná opatření
pro přizpůsobení pracovního prostředí delšímu pracovnímu životu
a nebyla přijata žádná opatření v oblasti celoživotního
učení přizpůsobená potřebám ani aktivní opatření trhu
práce, aby se zvýšila zaměstnanost mladých absolventů terciárního
vzdělávání, starších pracovníků a osob s nižší kvalifikací. Slovinsko
přijalo určitá opatření k lepšímu sladění dovedností s
potřebami trhu práce. V současné době se na úrovni
veřejných služeb zaměstnanosti provádí pilotní projekt týkající se
toho, jak tyto potřeby vyhodnocovat, ale spolupráci se
zúčastněnými stranami je třeba ještě více rozvinout. Je
zapotřebí učinit více pro zlepšení atraktivity programů
odborného vzdělávání a přípravy. Provádějí se rovněž
dodatečná opatření v oblasti profesního poradenství v malých a
středních podnicích. Je třeba posílit úlohu zaměstnavatelů
v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Zlepšením v této
oblasti by se zvýšila produktivita a konkurenceschopnost.
(16)     Opatření politiky pro
zlepšení konkurenceschopnosti v oblasti nákladů jsou dosud jen
omezená. V roce 2012 snížila vláda nominální hrubé mzdy na jednoho
zaměstnance ve veřejném sektoru asi o 3 %. Další snížení nákladů
práce ve veřejném sektoru bylo dohodnuto se sociálními partnery
v polovině května 2013. Minimální mzda patří mezi nejvyšší
v EU jakožto procento průměrné mzdy, je indexována podle inflace
a v roce 2010 zaznamenala výrazný nárůst. Přestože míra růstu
nominální kompenzace na jednoho zaměstnance byla v roce 2012
negativní (–0,4 %), zaznamenaly nominální jednotkové náklady práce v roce
2012 mírný pozitivní růst (0,7 %) v důsledku negativnějšího
růstu produktivity (–1,1 %). Opatření pro podporu růstu produktivity
a udržitelného pokroku při snižování jednotkových nákladů práce by
pomohla obnovit konkurenceschopnost.
(17)     Vlastnictví státu hraje ve
slovinském hospodářství důležitou roli a mnohé jeho charakteristiky
zůstávají v nezměněném stavu již od přechodného období
v 90. letech 20. století. Nástroje privatizace a podnikové
restrukturalizace přijaté během uvedeného období způsobily, že
stát zůstává dominantním vlastníkem, zejména ve finančním sektoru.
V roce 2011 představovaly státní podniky jednu šestinu celkové přidané
hodnoty slovinského hospodářství, asi polovinu celkových ztrát
v podnikatelském sektoru a zaměstnávaly každého osmého
člověka. Kromě toho mají státem kontrolované fondy a podniky
vliv na veřejné finance prostřednictvím interakce mezi zvýšenými
úrovněmi dluhu, potřebami rekapitalizace a významnými vládními
zárukami. Velikost a slabá odolnost státních podniků brání
hospodářskému rozvoji a růstu a přispívá k současné
nerovnováze. Dominantní postavení státu a často selhávající správa
státních aktiv brání soukromým domácím a zahraničním investicím a snižují
produktivitu a konkurenceschopnost. Křížové vlastnictví státních
podniků v nefinančním sektoru se státními finančními
institucemi vytváří riziko přenosu, omezuje korekci a narušuje
přidělování zdrojů, zejména v oblasti nových investic.
(18)     Národní program reforem
vymezuje priority politiky v oblastech státního vlastnictví a snižování
zadluženosti společností, ale neuvádí podrobnosti o plánovaných
opatřeních. Hloubkový přezkum z roku 2013 uvádí hospodářské
výsledky ve vztahu ke státnímu vlastnictví, vyjádřené jako přímé a
případné fiskální náklady a narušení běžných obchodních operací. Národní
program reforem však uvádí pouze nedostatečnou koordinaci jako negativní
prvek v důsledku jednání státu jako vlastníka nefinančních
podniků. Obecně obsahuje národní program reforem pozitivní prvky, ale
neposkytuje dostatek informací o strategické orientaci pro společnosti,
které zůstanou ve vlastnictví státu, ani podrobné časově
ohraničené závazky pro zlepšení jejich finanční výkonnosti a
řízení. Byly provedeny určité první kroky ke zlepšení řízení
podniků, jak bylo doporučeno v doporučeních pro jednotlivé
země v roce 2012, a k privatizaci některých státních
podniků. Byly přijaty právní předpisy za účelem
zřízení budoucího slovinského státního holdingového úřadu, ale ty
musí být ještě účinně provedeny. Rejstřík osob jmenovaných do
řídících a správních rad ve státních podnicích s požadavky na
zveřejňování zájmů by pomohl zvýšit transparentnost. Národní
program reforem avizuje přípravu strategie pro privatizaci nejpozději
v posledním čtvrtletí roku 2013, která má být na základě dopisu
ze dne 23. května 2013 posunuta již do třetího čtvrtletí.
Mezitím vláda navrhla parlamentu seznam 15 společností k privatizaci.
Kromě menšinových podílů a malých a středních podniků jsou
na tomto seznamu i významné společnosti, jako je druhá největší banka
– NKMB.
(19)     Slovinsko má vysoký počet
regulovaných povolání a v této oblasti je prostor pro významné omezení
překážek vstupu, které by mohlo mít pozitivní vliv na zaměstnanost a
hospodářskou soutěž. Slovinské orgány zahájily v roce 2012
proces reforem za účelem revize řady regulovaných povolání
s cílem lépe vymezit stávající regulovaná povolání, snížit administrativní
náklady a zjednodušit přístup k povoláním. První sada zákonů
v oblasti řemesel, cestovního ruchu a stavebnictví měla být
přijata parlamentem na začátku roku 2013. Reforma však má zpoždění,
s výjimkou odvětví řemesel. Slovinsko stanovilo právní
předpoklady pro nezávislou agenturu na ochranu hospodářské
soutěže, ale ještě je třeba zajistit, aby byly soustavně
zaručeny přiměřené počty pracovníků. Právní
předpisy by měly být ještě více změněny, aby byla
agentuře poskytnuta zvláštní rozpočtová položka, což je nutné pro
zajištění její finanční nezávislosti. Soudní řízení v
občanských a obchodních sporech v prvním stupni a řízení o
úpadku jsou příliš dlouhá. I přes viditelný pozitivní trend při
zkracování délky občanských a soudních sporů je zapotřebí
soustavného úsilí pro řešení těchto otázek, jelikož brání
podnikatelské činnosti a snižují atraktivitu Slovinska pro přímé
zahraniční investice. V této souvislosti by plánované škrty v
počtu soudců na jednoho obyvatele, jak jsou stanoveny v národním
programu reforem, měly být vyváženy významným zvýšením účinnosti.
(20)     Národní program reforem
potvrzuje potřebu restrukturalizace nefinančních sdružení, která mají
finanční problémy, ale tato politická výzva a politická reakce, pokud jde
o restrukturalizaci společností, musí být důkladněji rozpracovány
a musí se zaměřit na tržní řešení. Je zapotřebí
doplňkových opatření pro přilákání soukromých investic,
včetně přímých zahraničních investic, a zajistit
dostatečné sdílení soukromé zátěže, aby byly chráněny zdroje od
daňových poplatníků. Proces restrukturalizace by měl vyústit
v prodej restrukturovaných společností bez zapojení finančních
prostředků z veřejných zdrojů.
(21)     Slovinsko je v procesu
změny právních předpisů za účelem zvýšení účinnosti
úpadkových řízení. Vláda změnila zákon o finančních operacích,
úpadkových řízeních a povinném rozpuštění společnosti
v dubnu 2013. Změny zahrnují upřesnění definice úpadku a
zavedení pobídek pro řídící pracovníky, aby podali návrh na úpadkové
řízení včas. Stávající rámec pro úpadky neobsahuje dostatečné
pobídky a sankce, aby se zajistilo, že společnosti budou podávat návrh na
úpadkové řízení v rané fázi. Povinné postupy urovnání (reorganizace u
soudu) jsou složité a vstřícné pro dlužníky, zejména malé a střední
podniky a mikropodniky. Neexistuje dostatek pobídek pro včasné
alternativní řešení, které by mohly pomoci zajistit zachování
životaschopných podniků. Byly avizovány nové právní předpisy, aby se
umožnila finanční restrukturalizace nadměrně zadlužených
společností již v raném stadiu, a do konce května 2013 navrhne
ministr spravedlnosti změny zákonů pro zjednodušení mimosoudní
restrukturalizace a konverze dluhu. Vhodný právní rámec, který by poskytoval
kompatibilní pobídky pro věřitele, vlastníky a vedení, by měl
zásadní význam pro zjednodušení finanční restrukturalizace
společností, kterým chybí hotovost, ale jsou životaschopné.
(22)     V souvislosti s
evropským semestrem provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky
Slovinska. Posoudila program stability a národní program reforem a
předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských
států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci
evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 9.
(23)     Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala slovinský program stability a její stanovisko[9] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1.
(24)     Na základě hloubkového
přezkumu a posouzení Komise přezkoumala Rada národní program reforem
a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení
(EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do všech níže uvedených doporučení.
(25)     V souvislosti s evropským
semestrem provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na tomto základě vydala Rada zvláštní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Slovinsko by rovněž
mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,
DOPORUČUJE, aby Slovinsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           V roce 2013 a v následujících
letech provést a posílit udržitelnou rozpočtovou strategii podpořenou
dostatečně přesnými strukturálními opatřeními, zajistit do
roku 2015 opravu nadměrného schodku a zlepšení strukturálního salda, jak
je uvedeno v doporučení Rady v rámci postupu při
nadměrném schodku. Po opravě nadměrného schodku usilovat o
provedení strukturální korekce, což Slovinsku umožní dosáhnout střednědobého
rozpočtového cíle do roku 2017. Trvalá oprava fiskální nerovnováhy
vyžaduje provedení ambiciózních strukturálních reforem, čímž by se zvýšila
kapacita hospodářství pro korekce a podpořil by se potenciální
růst a zaměstnanost. Zajistit výdaje na podporu růstu,
přijmout opatření pro zlepšení dodržování daňových povinností a
provést opatření na straně výdajů, která budou podpořena
systematickými přezkumy veřejných výdajů na všech úrovních státní
správy. Do konce roku 2013 zlepšit důvěryhodnost konsolidace,
dokončit přijetí pravidla salda/přebytku rozpočtu
veřejných financí ve strukturálním vyjádření, učinit
střednědobý rozpočtový rámec závazným, všezahrnujícím a
transparentním a posílit úlohu nezávislých subjektů monitorujících
fiskální politiku. Přijmout opatření k postupnému snižování
podmíněných závazků státu.
2.           Posílit dlouhodobou
udržitelnost důchodového systému po roce 2020 další korekcí všech
příslušných parametrů, mimo jiné propojením zákonného věku
odchodu do důchodu s prodlužující se nadějí dožití, a
zároveň zachovat přiměřenost důchodů. Udržet
kontrolu nad výdaji spojenými se stárnutím populace souvisejícími
s dlouhodobou péčí a zlepšit přístup ke službám tím, že se
poskytování péče místo ústavní péče zaměří spíše na domácí
péči, zpřísnit cílení a testování dávek a posílit prevenci, aby se
omezila zdravotní postižení / závislost.
3.           Zajistit, aby vývoj
v oblasti mezd, včetně minimální mzdy, podporoval
konkurenceschopnost a tvorbu pracovních míst. Podrobně monitorovat
účinky nedávné reformy trhu práce a v případě potřeby
určit oblasti, kde je zapotřebí dalších opatření na podporu
tvorby pracovních míst a řešení segmentace, mimo jiné prostřednictvím
regulace studentské práce. Přijmout další opatření pro zvýšení
zaměstnanosti mladých absolventů terciárního vzdělávání,
starších osob a osob s nižší kvalifikací tím, že zdroje budou
směřovány na aktivní opatření politiky trhu práce
přizpůsobená potřebám a zvýší se jejich účinnost.
Řešit nesoulad mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu práce
tím, že se zlepší atraktivita příslušných programů odborného vzdělávání
a přípravy a více se rozvine spolupráce s příslušnými
zúčastněnými stranami při posuzování potřeb trhu práce.
4.           Přijmout do června
2013 nezbytné kroky s přispěním evropských partnerů pro uzavření
smlouvy s nezávislým externím poradcem za účelem provedení
přezkumu kvality bankovních aktiv v celém systému. Dokončit
tento úkol ještě v roce 2013 a postupovat přitom rychleji
v případě dvou bank, které jsou již předmětem
řízení o státní podpoře, aby se urychlila korekce jejich rozvahy. Být
připraveno poskytnout dodatečný kapitál, pokud převod aktiv nebo
přezkum kvality aktiv odhalí další nedostatky. Všechna opatření,
včetně objektivního posouzení kapitálových potřeb, převodu
aktiv na společnost spravující aktiva bank, programu ochrany aktiv a
operačního provádění restrukturalizačních opatření, by
měla být provedena plně v souladu s pravidly státní
podpory, pokud se jedná o státní podporu. Zároveň do března 2014
vyvinout a provést komplexní odvětvovou strategii pro zajištění
vysokého standardu řízení reformovaných bank a pro zásadní zdokonalení
správy, řízení rizik a ziskovosti v tomto odvětví, mimo jiné
prostřednictvím konsolidace, kde to bude vhodné. Urychleně provést
přípravy avizované privatizace NKBM a do září 2013 zavést ambiciózní
harmonogram pro snížení velikosti přímých a nepřímých podílů
státu v bankách.
5.           Do konce roku 2013
přezkoumat regulační rámec pro banky a na základě tohoto
přezkumu posílit kontrolní kapacitu, transparentnost a zpřístupňování
statistických údajů.
6.           Urychlit reformu regulovaných
služeb, včetně významného omezení překážek vstupu. Zlepšit
podnikatelské prostředí, mimo jiné tím, že bude zaručena nezávislost agentury
na ochranu hospodářské soutěže a bude jí poskytnuto dostatečné a
autonomní financování.
7.           Na základě
předchozího úsilí ještě více zkrátit délku soudních řízení u
soudů prvního stupně u občanských a obchodních sporů a
snížit počet případů čekajících na vyřízení, zejména
případů prosazování práva.
8.           Jako součást plánované
vládní strategie, která má být dokončena do září 2013, klasifikovat
podstatná a méně důležitá státní aktiva podle hospodářských
kritérií s cílem snížit velikost méně důležitých aktiv.
Plně a včas zprovoznit slovinský státní holdingový úřad a na
tento úřad převést vlastnictví i řízení všech podílů,
s možným vyloučením těch, které jsou na seznamu pro
bezprostřední úplnou privatizaci. Zajistit již od počátku
profesionální řízení uvedeného úřadu, s možným zahrnutím
mezinárodní expertízy, a jasně vymezený standardní vztah s dotčenými
společnostmi. Pro podstatná aktiva vyvinout strategie pro jednotlivá
odvětví, aby se zlepšila ziskovost a řízení podniků. Zřídit
povinný a veřejně přístupný rejstřík osob jmenovaných do
řídících a správních rad ve státních podnicích s požadavky na
zveřejňování zájmů. Zajistit, aby regulační rámec
ulehčoval snižování velikosti méně důležitých státních aktiv a
aby se minimalizovaly administrativní překážky.
9.           Identifikovat všechny
stávající právní a administrativní překážky pro udržitelnou
restrukturalizaci společností, které jsou nadměrně zadlužené / podkapitalizované,
ale životaschopné, a začít pracovat na odstraňování těchto
překážek prostřednictvím tržních řešení. V této souvislosti
přijmout opatření pro zajištění dostatečného sdílení
soukromé zátěže, aby se zvýšily soukromé investice, včetně
přímých zahraničních investic, a pro dosažení lepší účinnosti u společností,
které se potýkají s problémy, jakožto součást procesu
restrukturalizace. Přijmout do září 2013 nezbytný právní rámec pro
mimosoudní restrukturalizaci, zajistit, aby byl soudržný se stávajícími
ustanoveními o úpadku a poskytoval pobídky pro věřitele i
akcionáře k tomu, aby bylo dosaženo mimosoudních dohod o
restrukturalizaci. Zlepšit prosazování postupů pro řešení platební
neschopnosti podniků a řešení u soudů, včetně rychlého
řešení soudních případů čekajících na vyřízení, které
se týkají úpadkového řízení, aby se maximalizovala hodnota, která je
získána zpět, a aby se usnadnilo včasné a účinné řešení
úvěrů v selhání.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0233

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007  /* SEK/2005/0233 konecném znení */

	V Bruselu dne 16.2.2005SEK(2005) 233 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007(předložená Komisí)  DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.Deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu. Tyto země se zavázaly, že předloží své konvergenční programy do 15. května 2004 a jejich první aktualizaci koncem roku 2004.První konvergenční program Slovinska zahrnující období 2004-2007 byl předložen dne 14. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Slovinsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 10. ledna 2005. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:-  Dne 10. ledna 2005 předložilo Slovinsko první aktualizaci svého konvergenčního programu zahrnující období 2004-2007. O šestitýdenní odklad bylo požádáno kvůli změně vlády po parlamentních volbách, které se konaly v říjnu 2004. Program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména vládní účty ještě zcela nesplňují standard ESA95, jak je patrné z velkého množství „ostatních“ příjmů a výdajů vyjádřených v procentech HDP. Proto se Slovinsko vybízí k zajištění souladu s požadavky kladenými na tyto údaje.-  Makroekonomický scénář, z něhož tento aktualizovaný konvergenční program vychází, byl od doby předložení konvergenčního programu v květnu 2004 upraven směrem nahoru se zřetelem k příznivému vývoji domácího i mezinárodního prostředí. Vzhledem k tomu, že nový scénář je víceméně v souladu s prognózami útvarů Komise z podzimu 2004 do roku 2006, je možné jej považovat za hodnověrný. Reálný růst HDP pohybující se těsně pod úrovní 4 % v průběhu programového období předpokládá, že ekonomika zůstane pružná. Podle výpočtů útvarů Komise na základě společně dohodnuté metodiky se očekávané tempo růstu velmi blíží potenciálnímu růstu ve shodě s programem. Předpoklad poklesu inflace pod úroveň 3,0 % (inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen) po roce 2005 prozrazuje spíše příznivá očekávání budoucího vývoje cen. Útvary Komise zaujímají k deflačnímu procesu opatrnější postoj z důvodu strukturálních nedostatků, zejména v neobchodovatelném sektoru, které udržují inflaci značně nad průměrem EU.-  Deflační proces se zastavil v květnu 2004, kdy roční míra růstu inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) rychle stoupla na téměř 4 % poté, co se v období od ledna do března snížila na 3,5 %. Náhlý vzestup inflace byl podle příslušných orgánů vyvolán hlavně vyššími cenami ropy a vyššími spotřebními daněmi na tabák. Zatímco se meziroční inflace do října vrátila na úroveň 3,4 %, v listopadu se opět zvýšila na 3,8 % v důsledku vyšších cen potravin a pohonných látek. Vedle nižší inflace také poklesly krátkodobé úrokové sazby ze 6 % na 4 %, zatímco se dlouhodobé úrokové sazby snížily z více než 5 % na necelá 4 %. Dne 28. června 2004 se Slovinsko připojilo k mechanismu směnných kurzů (ERM II) se standardním pásmem výkyvů ±15 % kolem centrální parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Tím bylo ukončeno dlouhé období nepřetržitého znehodnocování vůči euru (tempem asi 3–5 % za rok) a tolar je od té doby velmi stabilní. Nová vláda, která se ujala úřadu dne 3. prosince 2004, potvrdila, že přijetí eura začátkem roku 2007 je jedním z jejích hlavních cílů.-  Tento aktualizovaný konvergenční program usiluje o dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, ne však během tohoto programového období. Schodek v průběhu čtyř dalších let poklesne na polovinu, přičemž profil narovnávání vykazuje důraz na pozdější období. Zatímco se v roce 2005 nepředpokládá žádné snižování – schodek veřejných financí tudíž zůstane na stejné úrovni jako v roce 2004 (2,1 % HDP) – měl by být v roce 2006 zaznamenán pokles schodku na 1,8 % HDP a další pokles v roce 2007 na 1,1 %. V porovnání s předcházejícím programem je cílový schodek v každém roce vyšší o ¼ % HDP a odráží tak nedávné překlasifikování dvou mimorozpočtových fondů do sektoru veřejných financí. Očekává se, že primární saldo přejde do roku 2007 do kladných hodnot. Odhaduje se, že fiskální konsolidace bude dosaženo hlavně snížením podílu výdajů do roku 2006. Podstatné snížení schodku očekávané v roce 2007 je však výhradně důsledkem významného zvýšení podílu příjmů založeného na předpokladu, že by Slovinsko bylo čistým příjemcem z rozpočtu EU ve výši až 0,8 % HDP oproti úrovni 0,4 % HDP předpokládané pro roky 2005-2006. Celkově se způsob konsolidace jeví při vytyčování rozpočtových cílů jako spíše nenáročný, neboť současná aktualizace v zásadě potvrzuje plánované úpravy v předcházejícím programu na pozadí mírně příznivějšího makroekonomického scénáře.-  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně hodnověrný makroekonomický scénář podporuje cílový schodek. Dále je na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílový schodek v případě, že bude ohrožen nepříznivými poměry, jak tomu bylo v roce 2004. Kromě toho je možné, že je roční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP nadhodnocena vzhledem k tomu, že předpoklady příjmů se jeví jako nadmíru opatrné. Na druhé straně některé odhady, na nichž jsou založeny fiskální výhledy, vyvolávají znepokojení nad veřejnými financemi ve střednědobém horizontu. Zejména výsledek za rok 2007 závisí částečně na nové finanční perspektivě EU na období 2007–2013 předpokládající významný nárůst čistého rozpočtového přírůstku z rozpočtu EU ve výši 0,8 % HDP oproti 0,4 % v roce předchozím. Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména co se týče nákladů souvisejících s důchody, pokud by revize současného penzijního valorizačního vzorce ohlášená na rok 2006 vedla k uvolnění parametrů.-  Vzhledem k tomuto posouzení rizik by přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nemusel poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech v průběhu programového období. Kromě toho není postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období.-  Hrubý státní dluh je poměrně nízký a v průběhu celého programu zůstane na stejné úrovni. Odhaduje se, že se dluh v roce 2004 zvýšil na 30,2 % HDP. Hlavně na základě úprav mezi stavovými a tokovými veličinami (stock-flow adjustment) vláda předpokládá další zvyšování míry zadlužení během dvou příštích let s dosažením maxima 30,9 % HDP v roce 2006. Očekává se, že do roku 2007 dluh poklesne pod 30 % HDP a dosáhne úrovně 29,7 %, protože se předpokládají příznivé úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami. Příslušné orgány se domnívají, že nehrozí bezprostřední rizika zatěžující udržitelnost míry zadlužení v souvislosti s podmíněnými závazky. Kromě toho lze splatnost a měnovou strukturu dluhového portfolia považovat za přiměřenou, protože je dlouhodobý splátkový profil rovnoměrně rozložen do delšího období se zvyšujícím se podílem dluhu denominovaného v tolarech, přičemž zahraniční dluh je převážně denominovaný v eurech.-  Aktualizace zmiňuje vládní program strukturálních reforem zaměřený na zlepšení hospodářské konkurenceschopnosti podporou podnikání a zvyšováním rozpočtových nákladů na výzkum a vývoj. Podíl financování z veřejných prostředků, nejvyšší mezi deseti novými členskými státy a v současné době dosahující 1,5 % HDP, se má přiblížit průměru EU, přičemž politická opatření budou zaměřena zejména na projekty aplikovaného výzkumu a na transfer know-how do soukromého sektoru. Aktualizace také vytyčuje opatření k podpoře hospodářského růstu, např. zlepšování vzdělávání a odborné přípravy, jakož i podporu investic zaměřených na vytváření pracovních příležitostí a odstraňování strukturální nepružnosti na trhu práce. Kromě toho byla navržena celá řada opatření k omezení vysokého podílu mandatorních výdajů, které jsou i nadále klíčem ke zvyšování fiskální pružnosti. Příslušné orgány se v aktualizaci konvergenčního programu snažily kvantifikovat vliv plánovaných reforem na předpoklady hlavních fiskálních agregátů. Odhaduje se, že celkový vliv snižování a restrukturalizace výdajů veřejných financí povede k úsporám, které se do roku 2007 zvýší z úrovně 0,4 % HDP na 1,3 % HDP.-  Zdá se, že Slovinsko je, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva, v určitém nebezpečí. Probíhající důchodová reforma měla sice kladný rozpočtový dopad, avšak předpokládané zvyšování výdajů na důchody po roce 2020 zůstává velmi vysoké. Navíc i přes zavedení některých racionalizačních opatření ve zdravotnictví v roce 2004 by další, významná reforma systému zdravotní péče mohla přispět ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.***Vzhledem k výše uvedenému posouzení by bylo žádoucí, aby Slovinsko(i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a(ii) provedlo další reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska a postupuje je Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne[8. března 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovinska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména vládní účty ještě zcela nesplňují standard ESA95, jak je patrné z velkého množství „ostatních“ příjmů a výdajů vyjádřených v procentech HDP. Proto se Slovinsko vybízí k zajištění souladu s požadavky kladenými na údaje.2.  Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, odráží hodnověrné předpoklady růstu. Očekává, že reálný růst HDP odhadovaný na 4,0 % v roce 2004 nadále poroste na přibližně stejné úrovni v průběhu zbývajícího programového období. Předpoklady inflace se na druhé straně jeví v současné prognóze jako poměrně nízké.3.  Rozpočtová strategie, z níž tento program vychází, usiluje o dosažení zdravých veřejných financí, jak je definováno téměř vyrovnaným stavem rozpočtu, nikoli však během tohoto programového období. Program očekává postupné snižování schodku veřejných financí v průběhu daného období v souladu s dlouhodobým snižováním podílu výdajů vyjádřeném v procentech HDP. Podíl příjmů se po soustavném klesání do roku 2006 zotaví koncem programového období vzhledem k celkovému kladnému rozpočtovému dopadu členství v EU. Podle navrhovaného způsobu narovnání poklesne schodek v průběhu čtyř dalších let na polovinu a v roce 2007 dosáhne úrovně těsně překračující 1 %. V porovnání s přecházejícím programem současná aktualizace v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí mírně příznivějšího makroekonomického scénáře.4.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně hodnověrný makroekonomický scénář podporuje cílový schodek. Je také na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílový schodek v případě, že by byl ohrožen nepříznivými poměry, jak učinila v roce 2004. Kromě toho je možné, že každoroční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP rozpočtovaná na roky 2005-2007 je nadhodnocena, čímž se předpovědi příjmů z daní stávají nadmíru opatrnými. Na druhé straně výhled na rok 2007 částečně zohledňuje novou finanční perspektivu EU na období 2007–2013 předpokládající významný růst čistého rozpočtového přírůstku z rozpočtu EU. Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména co se týče nákladů souvisejících s důchody, pokud by revize současného penzijního valorizačního vzorce ohlášeného na rok 2006 vedla k uvolnění parametrů.5.  Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik by přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nemusel poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Kromě toho není postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do roku 2007.6.  Hrubý státní dluh je poměrně nízký: odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla úrovně 30,2 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy, a že do roku 2007 dosáhne úrovně 29,7 %.7.  Zdá se, že Slovinsko je, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva, v určitém nebezpečí. Probíhající důchodová reforma měla sice kladný rozpočtový dopad, avšak předpokládané zvyšování výdajů na důchody po roce 2020 zůstává velmi vysoké. Navíc i přes zavedení některých racionalizačních opatření ve zdravotnictví v roce 2004 by další, významná reforma systému zdravotní péče mohla přispět ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.* * *Vzhledem k výše uvedenému posouzení je Rada toho názoru, že Slovinsko by mělo:(i) využít veškerých příležitostí k urychlení snižování schodku veřejných financí;(ii) provést další reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (% změna) | CP leden 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |KOM říjen 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | neuved. |CP květen 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen1 (HISC, %) | CP leden 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |KOM říjen 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | neuved. |CP květ. 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Saldo veřejných financí (% HDP) | CP leden 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |KOM říjen 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | neuved. |CP květen 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Primární saldo (% HDP) | CP leden 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |KOM říjen 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | neuved. |CP květen 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Hrubý státní dluh (% HDP) | CP leden 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |KOM říjen 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | neuved. |CP květen 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |Poznámka: 1 Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen (ISC) pro konvergenční programy. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Veškeré dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.