               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , která Bulharsko uvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž obsahovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března přijala Komise sdělení
                  8
               , v němž představila výsledky hloubkového přezkumu. Výsledky analýzy Komise vedou k závěru, že Bulharsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Hospodářství je poznamenáno zejména nestabilitou finančního sektoru a vysokou zadlužeností podniků, a to v situaci vysoké nezaměstnanosti.

               (3)Dne 15. dubna 2016 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  9
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Na Bulharsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje postupné zlepšování celkového salda na –1,9 % HDP v roce 2016 a –0,2 % HDP v roce 2019. Očekává se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální deficit ve výši 1 % HDP – bude dosažen v roce 2017. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP by měl s 31,8 % dosáhnout svého vrcholu v roce 2018 a v roce 2019 se snížit na 30,8 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je mírně optimistický. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2017 však dosud nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko, že za předpokladu nezměněné politiky dojde v roce 2016 i 2017 k určitému odchýlení od postupu korekce vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Bulharsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v zásadě dodržet. Pro zajištění souladu v letech 2016 a 2017 však budou zapotřebí další opatření.

               (6)Bulharsko dosáhlo určitého pokroku při plnění doporučení z minulého roku, aby zefektivnilo své výdaje na zdravotní péči vypracováním přehledné mapy systému zdravotní péče, která by umožnila plánovat výdaje v této oblasti v souladu s územními kritérii a potřebami obyvatel. Bulharský systém zdravotní péče se potýká s velkými problémy, mezi něž patří omezený přístup, nedostatečné financování a chabé výsledky v oblasti zdravotní péče.  Navzdory nedávným snahám o lepší výběr daní zůstává šedá ekonomika závažným problémem, jenž má negativní dopady na veřejné příjmy. Nehlášená práce, včetně částečně přiznávaných odměn a vyhýbání se příspěvkům na sociální zabezpečení, narušují trh práce a snižují daňové výnosy.

               (7)Případy nerozvážných podnikatelských postupů v rámci finančního odvětví doprovázené nedostatečným dohledem vytvořily prostředí vhodné k nárůstu nerovnováh. Dokončení nedávno zahájených přezkumů v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a důchodových fondů, pokud proběhne transparentně a podle osvědčených mezinárodních postupů, a přijetí nezbytných nápravných opatření posílí důvěru ve finanční odvětví. Pokračující úsilí o zlepšení finančního dohledu jak v bankovním, tak v nebankovním odvětví bude mít důležitou úlohu při posilování finančního systému tak, aby podpořil rodící se makroekonomické oživení.

               (8)Na trhu práce došlo k jistému oživení, ale přetrvávající nedostatky nadále brání růstu a omezují přizpůsobivost ekonomiky. Přizpůsobení trhů práce brání strukturální povaha dlouhodobé nezaměstnanosti, zmenšující se a stárnoucí pracovní síla, nízká účast na trhu práce a případy nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Zatímco nezaměstnanost postupně klesá, přetrvávají značné problémy, například pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané a mladé lidi, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Při pomoci těmto skupinám v přístupu na trh práce by mohla sehrát větší roli aktivní politika na trhu práce. Navracení osob odkázaných na sociální dávky na trh práce brání roztříštěnost a omezená spolupráce mezi různými agenturami, které sociální dávky poskytují, a službami odpovědnými za začlenění na trhu práce. V rámci pilotního projektu byla vytvořena specializovaná centra pro zaměstnanost a sociální pomoc, jež slučují služby Úřadu práce a Agentury pro sociální pomoc, nebylo však zatím přijato žádné rozhodnutí o rozšíření tohoto projektu po jeho ukončení v prosinci 2016.

               (9)Přestože minimální mzda v Bulharsku je nejnižší v EU, od roku 2011 se zásadně zvýšila, absence objektivních kritérií pro stanovení její výše je však živnou půdou pro nejistotu. Navzdory práci, kterou vláda a sociální partneři v této oblasti vykonali, nemá Bulharsko žádné jasné zásady ani transparentní kritéria pro stanovování výše minimální mzdy, které by zohlednily její dopady na tvorbu pracovních míst, sociální podmínky a konkurenceschopnost.

               (10)Počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučení zůstává v Bulharsku velmi vysoký. Pokroku při odstraňování chudoby a sociálního vyloučení brání přetrvávající problémy se začleňováním romské populace mezi pracovní sílu, usnadňováním přechodu ze školy do zaměstnání a zlepšováním dosahu a účinnosti politik v sociální oblasti, v oblasti zdravotní péče a na trhu práce. Režim zajišťující všeobecný minimální příjem disponuje velmi omezenou úrovní podpory a je s to obsáhnout jen omezenou část populace. Výše dávek je pod hranicí chudoby a navzdory vývoji průměrné a minimální mzdy v posledních letech nedošlo k jejímu zvýšení. Odhady týkající se dosahu uvedeného režimu naznačují, že velký počet osob, kterým jsou dávky určeny, je nedostává. Zlepšení dosažitelnosti dávek pro cílové skupiny při současném udržení fiskální odpovědnosti by pomohlo zmírnit chudobu.

               (11)Vzdělávací systém má omezené kapacity k začlenění zranitelných skupin a zprostředkování relevantních dovedností. Zranitelné skupiny jako Romové a žáci z chudých rodin se nadále setkávají s obtížemi spojenými s přístupem ke vzdělávání a jeho ukončením. Úroveň účasti na vzdělávání je mezi Romy na všech jeho úrovních významně nižší než mezi ostatními skupinami obyvatelstva. Míra předčasných odchodů ze vzdělávání nepřestává růst a obzvláště vysoká je na venkově a v méně rozvinutých regionech. V zájmu lepších výsledků v oblasti vzdělávání a zabránění předčasnému ukončení školní docházky je nezbytné odstranit překážky účasti znevýhodněných dětí na předškolním vzdělávání. V září 2015 přijal parlament nový zákon o předškolním a školním vzdělávání, což je významný krok ke komplexní reformě školského systému. Provedení této právní úpravy by spolu s cílenými opatřeními na překonání jiných než legislativních překážek plné účasti znevýhodněných skupin na vzdělávání měly dlouhodobě přispět ke zlepšení růstového potenciálu bulharské ekonomiky a sociální soudržnosti. Míra účasti na terciárním vzdělávání a jeho dokončení je na vzestupu a míra zaměstnanosti čerstvých absolventů se pomalu zlepšuje, i když je stále významně pod průměrem EU.

               (12)Rizika pocházející z vysokého zadlužení podniků a překážky zabraňující snižování páky jsou stále vysoké. Stávající insolvenční rámec skýtá málo prostoru pro účinný postup při oddlužení a příliš neřeší vysokou úroveň zadluženosti podniků. Reformy na zjednodušení postupů pro řešení platební neschopnosti podniků by mohly zlepšit snižování páky a otevřít cestu k novým úvěrům a investicím.

               (13)Systém zadávání veřejných zakázek v Bulharsku nepřestává zápasit se strukturálními nedostatky, včetně systematických nesrovnalostí při zadávacích řízeních, nedostatku administrativních kapacit a špatně fungujících kontrolních mechanismů, k čemuž ještě přistupuje praxe systematických soudních odvolání, která často znamenají odklady reálné činnosti. Při přechodu na elektronické zadávání zakázek bylo dosaženo jen nepatrného pokroku. Nedostatky bulharského systému zadávání veřejných zakázek měly za následek přerušení plateb z programů financování EU, jakož i finanční opravy a podepisují se negativně také na širším podnikatelském prostředí.

               (14)Nestabilita v politice a chybějící důvěra v klíčové instituce jako soudnictví významným způsobem odrazují od investic do bulharské ekonomiky. Pomalé provádění reforem veřejné správy, jakož i reforem v jednotlivých odvětvích jako výzkum, inovace a energetika jsou překážkou pokroku při zlepšování investičních podmínek. Ačkoliv Bulharsko přijalo strategický rámec reforem a modernizace své veřejné správy, je pokrok pomalý a realizace jednotlivých kroků se často odkládá. Nové právní předpisy nejsou podrobeny systematickému posuzování dopadů, ačkoliv zde byly určité snahy to změnit. Časté změny právního rámce vedou k nejistotě a negativně se odráží na podnikatelském prostředí. Korupce zůstává významným problémem a reakci vnitrostátních orgánů v této oblasti stojí i nadále v cestě slabé a roztříštěné instituce. V rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování jsou Bulharsku adresována doporučení k reformě soudnictví, boji proti korupci a organizovanému zločinu. Tyto oblasti mají zásadní význam pro celkové podnikatelské prostředí, avšak z uvedeného důvodu se na ně nevztahuje Bulharsku určené doporučení pro jednotlivé země.

               (15)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku za rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (16)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Bulharska, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Bulharsku v období 2016–2017:

               1.Dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP směřující k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 i 2017. Dále zlepšit výběr daní a přijmout opatření vedoucí k potlačení neformální ekonomiky, včetně nehlášené práce.

               2.Do konce roku 2016 dokončit přezkum kvality aktiv a zátěžové testy u bank. Do konce roku 2016 dokončit přezkum rozvah a zátěžové testy pojišťoven a přezkum aktiv soukromých důchodových fondů. Přijmout nezbytná nápravná opatření ve všech třech odvětvích a pokračovat ve zlepšování bankovního a nebankovního dohledu.

               3.Posílit a integrovat sociální služby a aktivní politiku na trhu práce, zejména pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané a mladé lidi, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Rozšířit poskytování kvalitního vzdělávání znevýhodněným skupinám, včetně Romů. Zlepšit efektivitu systému zdravotní péče zlepšením přístupu a financování a výsledků v této oblasti. Na základě konzultací se sociálními partnery přijmout zásady a kritéria pro stanovování výše minimální mzdy. Zlepšit dosah a adekvátnost režimu zajišťujícího minimální příjem.

               4.
                     Za účelem rychlejšího průběhu ozdravných postupů a postupů pro řešení problémů provést reformu insolvenčního rámce a zlepšit efektivitu a transparentnost těchto postupů. Zvýšit kapacitu soudů v případě insolvenčních řízení. Posílit kapacity úřadu pro veřejné zakázky a veřejných zadavatelů a zkvalitnit koncepci a kontrolu veřejných nabídkových řízení. Zrychlit zavádění elektronického zadávání zakázek.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


                EVROPSKÁ
                KOMISE
                                      V Bruselu dne 13.5.2015
                                      COM(2015) 274 final
                          Doporučení pro
                      DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015
   a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015
CS                                                              CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                        k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2015
                   a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2015
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)       Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii
             pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci
             hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba
             přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a
             konkurenceschopnost.
   (2)       Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o
             hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–
             2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
             zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované
             hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých
             vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   (3)       Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
             Slovenska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability
             Slovenska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           COM(2015) 274.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
CS                                                   2                                              CS
 ---pagebreak---          nařízením (EU) č. 473/20134 stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na
         rok 20155.
   (4)   Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu6, jež zahájila evropský
         semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na
         základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování7, ve které
         Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
         přezkum.
   (5)   Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic,
         urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.
   (6)   Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Slovensku pro rok 20158. V
         této zprávě byl posouzen pokrok, který Slovensko učinilo v plnění jemu určených
         doporučení přijatých dne 8. července 2014.
   (7)   Dne 29. dubna 2015 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2015
         a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba
         programy posuzovány současně.
   (8)   Na Slovensko se aktuálně vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda
         v programu stability z roku 2015 plánuje postupně zlepšovat celkový schodek
         vládního sektoru, který má dosahovat 2,5 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce
         2018. Střednědobého cíle, tj. strukturálního deficitu ve výši 0,5 % HDP, by podle
         programu stability mělo být dosaženo od roku 2017. Míra veřejného zadlužení by se
         měla v roce 2015 nepatrně snížit na 53,4 % a klesat by měla i následně, přičemž v
         roce 2018 by měla činit 50,3 %. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto
         rozpočtové projekce založeny, je realistický. Prozatím však nebyla dostatečně přesně
         vymezena opatření, která budou dosažení plánovaných cílů pro schodek od roku
         2016 podporovat. Podle prognózy Komise z jara 2015 se bude čistý růst výdajů
         nacházet v roce 2015 i v roce 2016 pod referenční hodnotou, a bude tudíž splňovat
         požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě posouzení slovenského programu
         stability a s přihlédnutím k prognóze Komise z jara 2015 dospěla Rada k názoru, že
         Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.
   (9)   Trh práce vykázal v roce 2014 známky oživení, avšak nezaměstnanost zůstává
         vysoká. Došlo k omezení překážek v systému sociálního zabezpečení a určitý pokrok
         byl zaznamenán ve snižování nezaměstnanosti mladých lidí, nicméně velkým
         problémem je i nadále dlouhodobá nezaměstnanost a přetrvává také nízká míra
         zaměstnanosti u Romů a málo kvalifikovaných pracovníků. Přestože Slovensko
         podniklo určité první kroky ke zlepšení veřejných služeb zaměstnanosti, tyto služby
         mají omezenou kapacitu k poskytování individualizovaných služeb, především pak
         pro ty, kteří jsou trhu práce vzdáleni nejvíce. Míra zaměstnanosti žen zůstává
         výrazně pod průměrem EU, což je dáno nedostačující nabídkou kvalitních a cenově
         dostupných služeb péče o děti a poměrně dlouhou rodičovskou dovolenou.
   (10)  Slovensko učinilo určitý pokrok, pokud jde o učení se prací, když přijalo nový zákon
         o odborném vzdělávání a přípravě, který by měl vstoupit v platnost v roce 2015.
         Omezeně se však pokročilo ve zlepšování učitelských podmínek, v podpoře zavádění
   4
        Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
   5
        C(2014) 8814 final.
   6
        COM(2014) 902.
   7
        COM(2014) 904.
   8
        SWD(2015) 44 final/2.
CS                                            3                                                CS
 ---pagebreak---         více profesně orientovaných bakalářských programů a ve zvyšování podílu Romů
        mezi dětmi v předškolní docházce a pečovatelských zařízeních. Země nepřijala žádná
        opatření, která by zvýšila účast Romů na odborné přípravě a vysokoškolském
        vzdělávání. Pouze omezeného pokroku se dosáhlo při řešení nedostatků ve
        slovenském systému výzkumu a inovací, kde je především třeba zlepšit kvalitu a
        relevanci vědecké základny a podpořit spolupráci mezi akademickou obcí,
        výzkumem a podnikatelským sektorem.
   (11) Nedostatečná kvalita podnikatelského prostředí snižuje atraktivnost Slovenska pro
        zahraniční i domácí investice. Podnikatelskému prostředí obzvláště škodí
        neadekvátní efektivita a kvalita veřejné správy a justice. Státní služba trpí vysokou
        fluktuací zaměstnanců a neefektivním řízením lidských zdrojů. Snahy řešit korupci
        byly doposud skrovné. Slovensko se konkrétně nezabývá potřebou posílit
        analytickou a auditní kapacitu daňové správy. Zadávání veřejných zakázek je
        provázeno zakořeněnými nedostatky, které negativně ovlivňují přidělování veřejných
        prostředků.
   (12) Nedávné změny v daňovém systému sice přispěly ke zlepšení stavu veřejných
        financí, ale na dluhovou pozici Slovenska, která je v současnosti poměrně zdravá,
        budou do budoucna doléhat náklady spojené se stárnutím obyvatelstva. Dlouhodobá
        udržitelnost veřejných financí závisí na schopnosti vlády zlepšit nákladovou
        efektivnost ve zdravotnictví. Celková úroveň efektivity ve slovenském systému
        zdravotní péče je chabá a ve srovnání se zbytkem EU si země v tomto ohledu nestojí
        dobře. Ve snaze řešit nedostatky státního systému zdravotní péče přijala slovenská
        vláda pro odvětví zdravotnictví novou strategii pokrývající období 2014–2020. Tato
        strategie se provádí, ale většina opatření ještě neplatí. Země se také stále potýká s
        neefektivností při výběru a správě daní.
   (13) Chabé výsledky, které jsou v posledních letech pozorovány v oblasti investic, by
        mohly mařit vyhlídky Slovenska na dlouhodobý růst. V období 2008–2013 zvlášť
        silně klesly investice soukromého sektoru, přičemž 90% podíl na propadu celkových
        investic v důsledku nižších přímých zahraničních investic měly nefinanční podniky.
        Ještě v roce 2013 byly investice do kapitálových statků v reálném vyjádření o
        přibližně 13 % nižší než v roce 2008. Veřejné investice se sice snížily podstatně
        méně, avšak pokud se zohlední rozsáhlé projekty dopravní infrastruktury, které mají
        stěžejní význam pro využití růstového potenciálu centrálních a východních regionů,
        pokles těchto investic má i tak výrazné důsledky. Veřejným investicím stojí v cestě
        administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také
        netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení.
        Velmi vysoký podíl na celkových veřejných investicích mají na Slovensku
        prostředky EU – v jiných členských státech regionu je jejich podíl nižší. Čerpání
        prostředků z EU je ztěžováno neadekvátním řízením plánovacích postupů, špatným
        koncipováním a výběrem projektů a nedodržováním požadavků, pokud jde o
        posuzování vlivů na životní prostředí. V oblasti veřejných zakázek je vydávána
        zadávací dokumentace šitá na míru, což omezuje hospodářskou soutěž a prodražuje
        konečné ceny. Tyto problémy by pomohl překonat lepší dohled a také větší
        odbornost v rámci veřejných subjektů, které zakázky zadávají. Podnikatelskému
        prostředí škodí zejména nedostatečná efektivita a kvalita veřejné správy a justice;
        země také doposud neřešila např. reformu občanského práva procesního nebo
        nerovnoměrné rozložení práce u soudů.
   (14) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
        politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2015.
CS                                            4                                               CS
 ---pagebreak---            Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá
           v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech.
           V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
           politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož
           celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí
           rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v
           rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
   (15)    Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Slovenska a
           přijala stanovisko9, že Slovensko plní Pakt o stabilitě a růstu.
   (16)    V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské
           politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní
           doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Včasné a plné provedení
           těchto doporučení by mělo zajistit i Slovensko,
   DOPORUČUJE Slovensku v období 2015–2016:
   1.      Zvýšit nákladovou efektivnost ve zdravotnictví, a to mimo jiné zlepšením řízení
           nemocniční péče a posílením primární zdravotní péče. Přijmout opatření, která zlepší
           výběr daní.
   2.      Dále řešit dlouhodobou nezaměstnanost, a to zavedením aktivačních opatření,
           vzdělávacích programů druhé šance a vysoce kvalitní odborné přípravy uzpůsobené
           konkrétním potřebám jednotlivců. Zlepšit nabídku zařízení péče o děti, a více tak
           motivovat ženy, aby zůstaly v zaměstnání nebo se do něho vrátily.
   3.      Zlepšit odbornou přípravu učitelů a zvýšit atraktivnost učitelského povolání, aby se
           zamezilo zhoršování, pokud jde o výsledky vzdělávání. Zajistit větší zapojení
           romských dětí do běžného vzdělávání a vysoce kvalitního předškolního vzdělávání.
   4.      Podpořit investice do infrastruktury a zlepšit a racionalizovat správní postupy k
           získání územních a stavebních povolení. Zajistit větší hospodářskou soutěž ve
           veřejných nabídkových řízeních a zlepšit mechanismy dohledu nad zadáváním
           veřejných zakázek.
   V Bruselu dne
                                                      Za Radu
                                                      předseda
   9
         Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                      5                                       CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 328 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Irska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Irska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Irsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby byla uvedená doporučení splněna v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Irsku za rok 2016
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Irsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž obsahovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise představila výsledky hloubkového přezkumu
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména je důležité řešit velký objem čistých vnějších závazků a veřejného i soukromého dluhu, který představuje zranitelné místo, a to i přes jistá zlepšení.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)[Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Irsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení.] Vláda ve svém programu stability z roku 2016, který je založen na předpokladu nezměněné politiky, plánuje postupné zlepšování celkového salda, jež by mělo v roce 2018 dosáhnout přebytku ve výši 0,4 % HDP. Očekává se, že revidovaný střednědobý rozpočtový cíl – strukturální deficit ve výši 0,5 % HDP – bude dosažen v roce 2018. Roční změna přepočítaného
                  11
                strukturálního salda ve výši 0,1 % HDP v roce 2016 však nezaručuje dostatečný pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 klesnout na 88,2 % a poté dále na 85,5 % v roce 2017. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků od roku 2017 však dosud nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje v roce 2016 riziko určitého odchýlení od doporučené fiskální korekce, kdežto v roce 2017 by s ní Irsko za předpokladu nezměněné politiky mělo být v souladu. Předpokládá se, že Irsko v letech 2016 a 2017 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Irsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v zásadě dodržet. Pro zajištění souladu v roce 2016 však budou zapotřebí další opatření.

               (6)Úsilí o rozšíření daňové základny bylo omezené a nedávná daňová opatření se zaměřila na snižování daní a daňové úlevy. Mělo by dojít k dalšímu pokroku tak, aby daňový systém byl efektivnější a více podporoval růst. Irské orgány provádějí průběžný program přezkumu daňových výdajů, jehož výsledky se zveřejňují ve výroční zprávě. Přezkum však nezahrnuje daňové výdaje související s DPH a stále je prostor pro rozšíření daňové základny prostřednictvím zvýšení nejméně narušujících daní.

               (7)Kritickými problémy systému zdravotní péče zůstávají nákladová efektivnost, rovný přístup a udržitelnost. Konkrétní prvky reforem se daří naplňovat, avšak výdaje na léčiva, zejména v důsledku vysokých nákladů na léky s jediným dodavatelem, nadále snižují nákladovou efektivnost. Finanční řízení a informační systémy jsou stále slabé a přetrvává problém nerovného přístupu k primární péči. Přibližně 40 % populace má přístup k všeobecnému lékaři zdarma, zatímco ostatní hradí náklady v plné výši. Celkovou reformu systému zdravotní péče obklopuje značná nejistota, jelikož model všeobecného zdravotního pojištění je nejasný.

               (8)Měly by být řešeny potřeby v oblasti infrastruktury, aby se podpořil trvalý a vyvážený růst v budoucnosti. Poté, co v roce 2008 veřejné investice dosáhly nejvyšší hodnoty 5,2 % HDP, poklesly v roce 2013 na 1,8 % HDP a v roce 2014 pak lehce stouply, avšak stále byly hluboko pod průměrem EU. Kromě toho krize zřejmě vyvolala strukturální změny ve složení veřejných výdajů, které se odklánějí od investic a více směřují na běžné výdaje. Kapitálové výdaje tvořily v letech 2010–2013 v průměru pouze 4,8 % celkové částky, což je méně než polovina dlouhodobého průměru v období 1995–2008. Sedmileté období značně snížených veřejných investic mělo negativní dopad na kvalitu a přiměřenost infrastruktury a na vládní podporu nehmotných investic. V oblasti bydlení, vodohospodářství, veřejné dopravy a kapacity pro zmírňování změny klimatu existují zásadní nedostatky. Poptávka po novém bydlení v hlavních městských oblastech země v současné době výrazně převyšuje nabídku. Ceny obytných nemovitostí i nájemné v městských oblastech v důsledku toho v roce 2014 prudce vzrostly, načež se růst v roce 2015 zpomalil. V současnosti nic neukazuje na nadhodnocení, ale překážky omezující odvětví stavebnictví a nabídku bydlení, z nichž některé souvisejí s veřejnou infrastrukturou, by v případě jejich neřešení mohly vést k riziku nerovnováhy. Přesuny vládních výdajů mají rovněž dopad na podporu výzkumu, vývoje a inovací z veřejného sektoru, která byla v roce 2014 pod úrovní z roku 2007. Pokud jde o veřejný výzkum a vývoj vyjádřený v procentech HDP, řadí se Irsko v současné době na 22. místo v EU. To má negativní dopad na konkurenceschopnost malých a středních podniků.

               (9)Míra nezaměstnanosti je nižší než průměr EU, přičemž v březnu 2016 dosahovala 8,6 %. Dlouhodobá nezaměstnanost a nízká intenzita práce domácností však nadále vyvolávají obavy. Konkrétně podíl dlouhodobé nezaměstnanosti na celkové nezaměstnanosti dosahoval ve čtvrtém čtvrtletí roku 2015 stále vysoké hodnoty 56,3 %, což je více než průměr EU (48,3 %). Podíl obyvatel žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce byl v roce 2014 (poslední srovnatelné údaje) nejvyšší v EU (21,1 %) a obzvláště se týkal domácností s jedním rodičem. Podíl dětí (ve věku 0 až 17 let) ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesl v roce 2014 na 30,3 %, je však i nadále vyšší než průměr EU (27,8 %). Odpovídající údaj pro ohrožené osoby v domácnostech s jedním rodičem (62,5 % v roce 2014) je mnohem vyšší než průměr EU (48,2 %).

               (10)Irsko začalo postupně zavádět program JobPath, který má řešit potřeby dlouhodobě nezaměstnaných osob, a rozvíjí aktivační přístup na podporu těch, kteří mohou a přejí si hrát aktivnější úlohu v rámci pracovní síly. Nadále se ovšem potýká s problémem, jak rozšířit služby na podporu zaměstnanosti na osoby tradičně vyloučené z trhu práce, včetně osob se zdravotním postižením a s pečovatelskými povinnostmi. Celkově systém sociálního zabezpečení funguje dobře v tom, že zmírnil vliv krize na chudobu a nerovnost, přetrvávají ale překážky růstu podporujícího začlenění. Bylo dosaženo jistého pokroku v oblasti degresivního vyplácení dávek, avšak u některých domácností přetrvávají obavy ohledně „pasti neaktivity“. Čisté náklady na péči o dítě v Irsku vyjádřené jako procento ze mzdy patří k nejvyšším v EU; u párů jsou druhé nejvyšší a pro rodiče samoživitele nejvyšší vůbec. Přetrvávají obavy ohledně kvality péče o děti. Například v roce 2014 byl počet absolventů vysokých škol, kteří pracují v oblasti předškolního vzdělávání a péče (15 %), nadále výrazně pod doporučenou úrovní. Stále existuje nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a v některých oblastech se objevil nedostatek kvalifikovaných pracovních sil, zatímco možnosti zvyšování kvalifikace a rekvalifikace zůstávají nedostatečné a snižování výdajů v oblasti vzdělávání by mohlo mít v budoucnu negativní dopad na výsledky vzdělávacího procesu.

               (11)Vysoké zadlužení soukromého sektoru odráží přetrvávající problémy znehodnocení úvěrů. Na konci června 2015 dosahoval nekonsolidovaný dluh soukromého sektoru 266,3 % HDP, což je výrazně nad průměrem eurozóny. Ačkoli podíl úvěrů v selhání v důsledku hospodářské obnovy a restrukturalizace klesá, na konci roku 2015 patřil k nejvyšším v eurozóně a představoval přes 16 % všech domácích bankovních úvěrů. Kromě toho bylo na konci roku 2015 v prodlení 14,7 % hypoték, přičemž úvěry v prodlení více než dva roky představovaly téměř 10 % celkové hodnoty hypotečních úvěrů. Většina restrukturalizace hypoték je dočasná, což ukazuje na riziko opětovného selhání, zejména v případě zhoršení makroekonomických podmínek nebo vnějších otřesů. Problematickými oblastmi zůstávají rovněž úvěry na komerční nemovitosti držené domácími bankami a úvěry malých a středních podniků / podnikatelské úvěry, kde podíl úvěrů v selhání činí 37,3 %, resp. 13,8 %. Udržitelná restrukturalizace těchto úvěrů bude vyžadovat mnohem více času a úsilí. Stále nejsou dostatečně využívána úpadková řízení fyzických osob a podniků, tzv. examinership (soudní ochrana pro podniky v obtížích podle irského práva) a další prostředky pro částečné oddlužení domácností a podniků zaměřené na obnovu životaschopnosti. Zavádění centrálního registru úvěrů postupuje pomalu, ačkoli má zásadní význam pro podporu opatrné úvěrové politiky.

               (12)Zákon o regulaci právních služeb z roku 2015 byl sice přijat, ale v pozdní fázi legislativního procesu byly učiněny ústupky právnickým profesím, které původní ambice reformy výrazně snížily. Provádění nového rámce je teprve na počátku a ještě je příliš brzy tvrdit, že skutečně posílí hospodářskou soutěž a sníží náklady. Právní služby jsou nutné pro všechna odvětví hospodářství a jejich cena ovlivňuje irskou konkurenceschopnost. Skutečného snížení nákladů lze dosáhnout pouze tehdy, pokud ustanovení plánovaného regulačního rámce, jejichž cílem je posílit hospodářskou soutěž a snižovat náklady, budou po provedení veřejných konzultací uzákoněna nebo začleněna do předpisů vydávaných orgánem pro regulaci právních služeb.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku za rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru se promítají do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala program stability Rada a její stanovisko
                  12
                se promítá zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (15)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se promítá do níže uvedených doporučení č. 1 a 3,

               DOPORUČUJE Irsku v období 2016–2017:

               1.V návaznosti na nápravu nadměrného schodku dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směřující k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v letech 2016 a 2017. Využít neplánované příjmy plynoucí z dobrých hospodářských a finančních podmínek, jakož i z prodeje aktiv k rychlejšímu snižování zadlužení. Omezit zranitelnost hospodářskými fluktuacemi a otřesy, mimo jiné rozšířením daňové základny. Zlepšit kvalitu výdajů, zejména zvýšením nákladové efektivnosti zdravotní péče a důrazem na veřejné kapitálové výdaje na výzkum a vývoj a veřejnou infrastrukturu, především v oblasti dopravy, vodohospodářství a bydlení.

               2.Rozšířit a urychlit provádění aktivačních politik s cílem zvýšit intenzitu práce domácností a řešit ohrožení dětí chudobou. Provádět opatření ke stimulaci zaměstnanosti prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a doplňkových plateb. Zlepšit poskytování kvalitní, cenově dostupné celodenní péče o děti.

               3.
                     Dokončit trvalá restrukturalizační řešení, která omezí úvěry v selhání, zajistí udržitelnost dluhu domácností a podpoří věřitele, aby snížili zadlužení předlužených, avšak životaschopných podniků. Urychlit zavádění plně funkčního centrálního registru úvěrů, který bude zahrnovat všechny kategorie věřitelů i dlužníků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturální saldo přepočítané Komisí podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v konvergenčním programu.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 245 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království
            {SWD(2015) 112 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Spojeném království

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Podle odstavce 4 Protokolu (č. 15) o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se povinnost stanovená v čl. 126 odst. 1 SFEU vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí na Spojené království nepoužije, pokud nepřijme euro. Odstavec 5 protokolu stanoví, že se Spojené království snaží nadměrných schodků veřejných financí vyvarovat.

               (3)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (4)Dne 8. července 2008 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že Spojené království má nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 2009 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku vydala doporučení k nápravě nadměrného schodku nejpozději do rozpočtového roku 2009–2010
                  1
               ,
                  2
               .

               (5)Rada dne 27. dubna 2009 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES rozhodla, že Spojené království nepřijalo opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 8. července 2008. Dne 2. prosince 2009 Rada podle čl. 126 odst. 7 SFEU vydala revidovaná doporučení, v nichž Spojenému království doporučuje odstranit nadměrný schodek do období 2014–2015. Dne 6. července 2010 Komise dospěla k závěru, že na základě prognózy útvarů Komise z jara 2010 přijalo Spojené království účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 2. prosince 2009 a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou proto v dané chvíli nutné.

               (6)Dne [X. června 2015] Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 stanovila, že Spojené království v období let 2010–2011 až 2014–2015 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009.

               (7)V souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

               (8)Aktualizovaná prognóza Komise z jara 2015
                  3
                předpokládá, že po růstu v letech 2014–2015
                  4
                ve výši 2,8 % vzroste reálný HDP v letech 2015–2016 o 2,4 % a v letech 2016–2017 o 2,1 %.  Růst v obou letech vychází zejména z domácí poptávky. Očekává se, že soukromá spotřeba v časovém horizontu prognózy postupně poroste, neboť se bude zrychlovat růst nominálních mezd a inflace zůstane nízká. Inflace od září 2011, kdy dosáhla svého vrcholu ve výši 5,2 %, prudce klesá a v prvním čtvrtletí roku 2015 dosáhla 0,1 %. Při zohlednění ročního odhadu ve výši 0,4 % se očekává, že v posledním čtvrtletí roku 2015 vzroste na 1,1 % a v roce 2016 dále na 1,6 %. Investice by měly od roku 2014 poněkud klesnout, avšak vzhledem k příznivým úvěrovým podmínkám, zdravým ziskům podniků a silné poptávce by měly zůstat i nadále poměrně vysoké.  Předpokládá se, že vnější sektor bude i nadále přispívat k růstu negativně, avšak v menší míře, neboť se zlepšuje výhled v eurozóně, která je největším obchodním partnerem Spojeného království. Míra zaměstnanosti je vysoká a očekává se, že míra nezaměstnanosti klesne v roce 2015 na 5,4 % a v roce 2016 na 5,3 %.

               (9)Schodek veřejných financí se v období 2014–2015 snížil na 5,2% HDP poté, co v období 2009–2010 dosáhl svého vrcholu ve výši 10,9 % HDP. Strukturální saldo se během téhož období snížilo z 8,0 % HDP na 4,7 % HDP. Průměrné roční zlepšení strukturálního úsilí dosáhlo v období 2010–2011 až 2014–2015 výše 0,7 %. Po korekci z důvodu dopadů revizí potenciálního růstu výkonnosti mezi aktuální prognózou a prognózou, z níž vycházela doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009, a z důvodu dopadu vývoje příjmů ve srovnání s obvyklými elasticitami ve vztahu k růstu HDP se předpokládá, že výše průměrného ročního očištěného strukturálního úsilí v tomto období bude činit 1,1 % HDP. Převážná většina opatření pro plán konsolidace byla stanovena v mimořádném rozpočtu v červnu 2010, který v období 2010–2011 až 2014– 2015 činil 2,5 % HDP. O něco více než jednu čtvrtinu z těchto opatření tvořila daňová opatření, přičemž zbývající tři čtvrtiny připadaly na krácení výdajů. Zbývající fiskální konsolidace ve výši přibližně 1 % HDP byla prováděna až do listopadu 2014 prostřednictvím dvou fiskálních oznámení před rozpočtem z června 2010 a následnými rozpočty a zprávami z podzimu. Došlo k určitým přesunům mezi běžnými a kapitálovými výdaji a období konsolidace bylo prodlouženo až do období 2018–2019.

               (10)Hrubý veřejný dluh se zvýšil z 42,7 % HDP v období 2007–2008  na 88,4 % HDP v období 2014–2015; od období 2009–2010 je trvale nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Dynamika primárního schodku a zásahy do finančního sektoru, které vedly ke znárodnění dvou bank, k tomuto nárůstu dluhu přispěly. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že poměr dluhu k HDP dále mírně vzroste. Současně by podrozvahové položky týkající se zásahů do finančního sektoru mohly mít na budoucí vývoj dluhu pozitivní vliv.

               (11)Vzhledem k tomu, že celkový schodek státního rozpočtu v období 2014–2015 činil 5,2 % HDP, Spojené království neodstranilo nadměrný schodek ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009. Důvodem byla nedostatečná opatření a mnohem méně příznivá výchozí pozice pro růst, kdy revize upravily růst HDP v období 2008–2009 o 1 procentní bod směrem dolů, a to na –2,3 %. Revidované doporučení pro Spojené království podle čl. 126 odst. 7, které stanoví novou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, je opodstatněné a je v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)V situaci, kdy je hospodářský i rozpočtový vývoj nejistý, je třeba v zájmu zajištění účinné a trvalé nápravy v požadované lhůtě rozpočtový cíl doporučený pro konečný rok v období nápravy stanovit poněkud nižší, než je referenční hodnota stanovená ve Smlouvě.

               (13)V případě Spojeného království by prodloužení o další rok, což je podle nařízení Rady (ES) č. 1467/97 obecným pravidlem, bylo příliš náročné, neboť by to znamenalo úpravu celkového schodku ve výši 2,2 % HDP. Taková úprava v období 2015–2016 by mohla podstatně ovlivnit nedávné zvýšení růstu reálných mezd a mohla by tak mít negativní důsledky pro růst. Vyžadovala by rovněž, aby ve velmi omezeném časovém plánu byla přijata další opatření. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 by taková úprava měla velmi negativní dopad na hospodářský růst. Z tohoto důvodu se zdá vhodné prodloužit lhůtu Spojeného království k odstranění nadměrného schodku o dva roky.

               (14)Udělení dodatečných dvou let na odstranění nadměrného schodku by znamenalo střednědobé cíle celkových schodků na úrovni 4,1 % HDP v období 2015–2016 a 2,7 % HDP v období 2016–2017. Zlepšení strukturálního rozpočtového salda vyplývající z těchto cílů dosahuje 0,5 % HDP a 1,1 % HDP. Základním scénářem je aktualizovaná prognóza Komise z jara 2015, která zahrnuje již dříve ohlášená diskreční opatření ve výši 1,4 % HDP v letech 2015–2016 a 2016–2017, z nichž přibližně tři čtvrtiny představují výdajové škrty. Tento postup korekce poskytuje dostatečnou bezpečnostní rezervu vůči referenční hodnotě schodku ve výši 3 % HDP a předpokládá se, že bude nejméně nepříznivý pro růst, přičemž zároveň umožní dodržení minimálního požadovaného ročního strukturální zlepšení ve výši 0,5 % HDP. K dosažení těchto cílů musí Spojené království v plném rozsahu a včas provést opaření oznámená až do rozpočtu na rok 2015 včetně, přičemž případné změny ve vztahu k současným plánům musí být fiskálně neutrální; v tom případě nebudou kromě již oznámených opatření potřebná žádná další opatření,

               PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               (1)Spojené království by mělo odstranit současný nadměrný schodek nejpozději do období 2016–2017.

               (2)V období 2015–2016 by Spojené království mělo dosáhnout celkového schodku ve výši 4,1 % HDP a v období 2016–2017 ve výši 2,7 % HDP, což by podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 mělo odpovídat zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP v období 2015–2016 a 1,1 % HDP v období 2016–2017.

               (3)Spojené království by v zájmu dosažení doporučovaného strukturálního úsilí mělo plně provést konsolidační opatření, která jsou obsažena ve všech rozpočtech a zprávách z podzimu, až do rozpočtu na rok 2015 včetně, přičemž všechny úpravy musí být ve vztahu k současným plánům fiskálně neutrální. Spojené království by mělo v nadcházejícím přezkumu výdajů dále uvést podrobné informace týkající se výdajových škrtů. Tyto škrty jsou nezbytné pro zajištění odstranění nadměrného schodku do období 2016–2017.

               (4)Spojené království by mělo urychlit snížení celkového schodku v období 2015–2016 a 2016–2017, jestliže se hospodářská, finanční nebo rozpočtová situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti předpokládá. Opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Zejména by se mělo předejít dalším škrtům v kapitálových výdajích.

               (5)Rada stanoví lhůtu do [15. října] 2015, aby Spojené království přijalo účinná opatření a v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem dosažení cílů.

               Kromě toho by orgány Spojeného království měly i) splnit povinnost stanovit střednědobý cíl podle Paktu o stabilitě a růstu a ii) provést plánované reformy ke zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu v zájmu posílení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

               V zájmu zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace bude rovněž důležité, aby byla fiskální konsolidace podpořena komplexními strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady, jež byla Velké Británii adresována v rámci evropského semestru, a zejména těmi, která se týkají preventivní složky postupu při makroekonomické nerovnováze.

               Toto doporučení je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Všechny dokumenty týkající se postupu o nadměrném schodku Spojeného království jsou k dispozici na internetové stránce:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  Růst HDP za první čtvrtletí roku 2015 byl zveřejněn po dokončení prognózy Komise z jara 2015, což znamená, že současné posouzení účinných opatření vychází z aktualizované prognózy.

                     (4)
                  Zveřejněná jarní prognóza uvádí pouze údaje kalendářního roku. Hodnoty za rozpočtový rok se vypočítají ze čtvrtletního profilu zveřejněné prognózy.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 508 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Španělska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Španělska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o  o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy,
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017.  Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017
                  7
                jej přijala Rada.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Španělsku
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, jež mají přeshraniční význam. Zejména přebytky běžného účtu se promítají do snižování čistých vnějších závazků Španělska, které však nadále zůstávají značné a vystavují zemi rizikům vyplývajícím ze změn tržních nálad. Dluh soukromého sektoru se výrazně snížil, zejména v případě korporací, avšak zadlužení domácností zůstává vysoké. Hospodářský růst se stal hlavní hnací silou snižování zadlužení, avšak rizika související s fiskální udržitelností zůstávají ve střednědobém horizontu vysoká.  Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků nerovnováh na španělské hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam. Finanční sektor i nadále vykazuje vysoký stupeň stability, k čemuž přispívá jeho probíhající restrukturalizace, nízké náklady na financování a hospodářské oživení. V posledních letech je vytvářen velký počet pracovních míst a nezaměstnanost rychle klesá, nicméně zůstává velmi vysoká. Významnou hnací silou intenzivní tvorby pracovních míst a zvýšení konkurenceschopnosti v nedávných letech byly reformy trhu práce a zpomalování růstu mezd.

               (4)Dne 28. dubna 2017 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 29. dubna 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Jak předpokládají právní předpisy, které upravují fondy ESI
                  10
               , pokud je nutné podpořit provádění doporučení Rady pro danou zemi, může Komise požádat členský stát, aby své příslušné programy v rámci ESI fondů přezkoumal nebo změnil. Komise poskytla k uplatňování uvedených pravidel další pokyny
                  11
               .

               (6)Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 Španělsko plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2018 v souladu s výzvou Rady ze dne 8. srpna 2016. Plánuje se, že celkový schodek státního rozpočtu bude dále klesat a v roce 2020 dosáhne 0,5 % HDP. Prognózy výdajů v programu zahrnují naplnění podmíněných závazků spojených s dálnicemi a finančním sektorem, které budou v roce 2017 činit téměř 0,4 % HDP a v roce 2018 to bude 0,2 % HDP. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability neplánuje. Očekává se, že přepočítané strukturální saldo
                  12
                v roce 2020 dosáhne –1,9 % HDP. V programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 98,8 %, v roce 2018 na 97,6% a v roce 2020 na 92,5 %. Makroekonomické předpoklady programu jsou do roku 2018 věrohodné, v pozdějším období se však zdají být poněkud optimistické. Plánované dosažení cílů je nadále závislé na silném ekonomickém výhledu, který nicméně podléhá rizikům. Další rizika dosažení fiskálních cílů se týkají nejistoty ohledně dopadu nedávno přijatých opatření v oblasti daní. Navíc pokud zohledníme přepokládané naplnění podmíněných závazků (které nejsou zahrnuty v předpovědi prognózy), program spoléhá na výrazně vyšší omezení výdajů, než předpokládá prognóza Komise v roce 2017 a 2018. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2018 nebyla dosud dostatečně specifikována.

               (7)Dne 8. srpna 2016 vyzvala Rada Španělsko, aby do roku 2018 nadměrný schodek odstranilo, a zejména aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 4,6 % HDP v roce 2016, 3,1 % HDP v roce 2017 a 2,2 % HDP v roce 2018. Toto zlepšení salda veřejných financí na základě aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se považovalo za odpovídající zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018. Španělsko dosáhlo v roce 2016 celkového schodku vládního rozpočtu 4,5 % HDP, což je mírně pod úrovní cíle stanoveného Radou. Podle prognózy Komise z jara 2017 za předpokladu nezměněné politiky schodek vládního rozpočtu v roce 2017 klesne na 3,2 % HDP a v roce 2018 dále na 2,6 % HDP, což je o 0,1 % a 0,4 % HDP nad cíli hodnoty celkového schodku uvedenými v programu stability a cíli stanovenými Radou. Na rozdíl od programu stability předpověď nepředpokládá naplnění výše uvedených podmíněných závazků. Očekává se, že kumulativní fiskální úsilí v období 2016–2017 bude zajištěno jen těsně a v roce 2018 se za předpokladu nezměněné politiky předpokládá, že finanční úsilí nedosáhne výše požadované Radou. Navíc v srpnu 2016 Rada požádala Španělsko, aby přijalo opatření ke zlepšení svého fiskálního rámce, avšak program stability neuvádí plány na posílení příspěvku pravidla o výdajích v zákoně o stabilitě k udržitelnosti veřejných financí. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, a zejména pokud jde o výzvu Rady ze dne 8. srpna 2016, budou nezbytná další opatření, zejména v roce 2018.

               (8)Španělsko dosud nemá jasný a jednotný rámec politiky pro zadávání veřejných zakázek, který zajišťuje dodržování právních předpisů, vysokou úroveň hospodářské soutěže a hospodářské efektivity, zejména prostřednictvím účinných kontrolních mechanismů ex ante a ex post, větší transparentnost a koordinaci u všech veřejných zadavatelů na všech úrovních správy. Vláda v roce 2017 předložila některá opatření, která by mohla zlepšit systém dohledu nad zadáváním veřejných zakázek, a tato opatření v současné době čekají na schválení parlamentem.

               (9)Španělsko dosáhlo pokroku v boji proti korupci, zejména pokud jde o transparentnost správního rozhodování, a konkrétněji v oblasti přijímání právních předpisů o transparentnosti financování politických stran, majetkových přiznání a střetu zájmů. Nyní je třeba se zaměřit na provádění těchto opatření. Avšak i přes nárůst vyšetřování korupce zahrnující případy na místní a regionální úrovni nebyly na uvedených úrovních správy vytvořeny speciálně uzpůsobené preventivní strategie ke zmírnění rizik korupce a na úrovních správy neexistuje ani sdílená preventivní strategie. Další nedostatky, jako je neexistence právních předpisů na ochranu oznamovatelů (whitle-blowers), úroveň nezávislosti nedávno vytvořeného Úřadu pro střet zájmů a neexistence právních předpisů v oblasti lobbyingu nebyly dosud předmětem zvláštních následných opatření. Další problematickou otázkou jsou vleklá soudní řízení týkající se případů korupce. Trestní právo procesní bylo v roce 2015 novelizováno s cílem omezit dobu vyhrazenou na vyšetřování a snížit nepřiměřené prodlevy v trestním řízení, avšak toto opatření by mohlo vést k beztrestnosti ve složitých případech korupce, kde by časové omezení nebylo dostatečné pro shromáždění informací a důkazů.

               (10)Ačkoli základní sazba DPH odpovídá průměru EU, jsou příjmy z DPH ve Španělsku relativně nízké. Je to způsobeno zejména tím, že Španělsko u různých výrobků a služeb ve velké míře uplatňuje osvobození od daně nebo snížené sazby. V důsledku toho Španělsko zaznamenalo v roce 2014 největší slabiny v oblasti této politiky v rámci EU (59 % oproti průměru EU ve výši přibližně 44 %). Obdobně příjmy Španělska z daní souvisejících s životním prostředím patří mezi nejnižší v EU, i když v posledních letech byla přijata určitá opatření, zejména v odvětví energetiky. Daně za znečistění a využívání zdrojů mohou přinést vyšší příjmy a mít významné sociální a environmentální dopady. Normativní předpisy nejsou soudržné, což má za následek různorodý přístup k některým ekologickým daním na regionální úrovni. Pokud jde o výdaje, vláda pověřila španělskou nezávislou fiskální organizaci AIReF provedením přezkumu výdajů, který bude zahrnovat všechny úrovně veřejné správy. Přezkum může pomoci určit oblasti, kde potřeby výdajů je možné naplnit účinnějším využíváním zdrojů.

               (11)V posledních letech byl vytvořen velký počet pracovních míst, který byl podporován reformami trhu práce a zpomalením růstu mezd. Nezaměstnanost rychle klesá, avšak zůstává jednou z nejvyšších v EU, a to zejména mezi mladými lidmi a osobami s nízkou úrovní dovedností, což s sebou nese riziko odchodu z trhu práce. Téměř polovina nezaměstnaných je bez práce déle než jeden rok. Španělsko přijímá opatření na podporu mladých lidí, zejména rozšiřováním kritérií způsobilosti záruky pro mladé lidi, a na posílení individuální podpory dlouhodobě nezaměstnaných.  Jejich účinnost závisí rovněž na výsledcích práce regionálních veřejných služeb zaměstnanosti. Existuje prostor pro posílení jejich spolupráce se sociálními službami, a tedy ke zlepšení poskytování širokých služeb osobám hledajícím zaměstnání, zejména dlouhodobě nezaměstnaným a lidem čerpajícím ze systémů zajištění příjmů. Současně by mohla být rozšířena spolupráce veřejných služeb zaměstnanosti se zaměstnavateli, a to zejména posílením podílu volných pracovních míst spravovaných službami zaměstnanosti.

               (12)Španělsko má v rámci EU jeden z nejvyšších podílů osob v dočasném pracovním poměru a mnoho smluv na dobu určitou je uzavíráno na velmi krátkou dobu. Míra přechodu ze smluv na dobu určitou na dobu neurčitou je ve srovnání s průměrem EU velmi nízká. Rozšířené využívání smluv na dobu určitou je spojeno s nižším růstem produktivity (mimo jiné kvůli nižším příležitostem odborné přípravy na pracovišti), horšími pracovními podmínkám a vyšším rizikem chudoby. Zdá se, že nedávné reformy na trhu práce měly mírný pozitivní účinek na snižování segmentace mezi smlouvami na dobu neurčitou a na dobu určitou, a probíhající posílení pracovních inspekcí vykazuje pozitivní výsledky při řešení zneužívání smluv na dobu určitou. Nicméně některé prvky španělského trhu práce mohou nadále působit jako překážka přijímání zaměstnanců na dobu neurčitou, mezi něž patří například nejistota v soudním sporu po propuštění spolu s poměrně vysokým odstupným pro zaměstnance se smlouvami na dobu neurčitou. Navíc systém pobídek k zaměstnávání zůstává roztříštěný a není účinně cílen na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Ačkoli Španělsko v návaznosti na dohodu mezi vládou a sociálními partnery z roku 2014 nedávno vytvořilo skupinu zabývající se kvalitou zaměstnanosti, dosud nevypracovalo komplexní plán k potírání segmentace trhu práce.

               (13)Přetrvávají rozdíly v podmínkách způsobilosti pro čerpání pomoci ze systémů zajištění příjmů a v propojení mezi aktivací a ochranou v jednotlivých regionech a režimech. Některé kategorie zranitelných domácností jsou z opatření o zaručeném příjmu vyloučeny. Omezenou účinnost režimů lze částečně vysvětlit velkými rozdíly v přiměřenosti regionálních systémů minimálního příjmu a přístupu k nim a roztříštěností vnitrostátních systémů dávek do několika systémů řešících různé kategorie uchazečů o zaměstnání, které jsou spravovány různými orgány. Roztříštěnost vede k přerušení podpory poskytované osobám, které ji potřebují, a brání poskytnutí integrovaného přístupu. Probíhající studie mají v reakci na četné výzvy posoudit účinnost vnitrostátních a regionálních režimů podpory příjmů. Rodinné dávky jsou nesprávně zacíleny. Navíc při zohlednění dopadu daňových odpočtů je systém zdanění a dávek celkově mírně regresivní. Využívání zařízení péče o děti s příjmem rodiny výrazně roste, což naznačuje překážky v přístupu pro nízkopříjmové rodiče. Poskytování služeb dlouhodobé péče se zlepšuje, nicméně v jednotlivých regionech se liší a stále neodpovídá současným potřebám.

               (14)Slabé výsledky vzdělávání mají ve Španělsku negativní dopad na dlouhodobý potenciál pro růst produktivity. Navzdory výrazným zlepšením v posledních letech zůstává míra předčasných odchodů ze vzdělávání jednou z nejvyšších v EU. V oblasti předčasných odchodů ze vzdělávání a studijních výsledků, zejména v základních dovednostech, existují značné regionální rozdíly. Hlavními hybnými silami úspěšného školního vzdělávání v regionech dosahujících dobrých výsledků je odborná příprava učitelů a individuální podpora studentů. Španělsko má druhou nejvyšší míru opakování ročníku v EU, což zvyšuje riziko předčasného ukončení školní docházky, snižuje očekávané dosažené výsledky a má negativní dopad na náklady na vzdělávání. Zaměstnatelnost absolventů vysokých škol je stále poměrně nízká. Snížená mobilita studentů a akademických pracovníků, omezené příležitosti stáží, nedostatek pobídek a nepružnost systému správy univerzit zůstávají hlavními překážkami pro spolupráci s firmami v oblasti vzdělávání a výzkumu.

               (15)K posílení produktivity a konkurenceschopnosti by Španělsku prospěla další podpora výzkumu a inovací. Inovační výkonnost však klesá a nyní je na nižší úrovni než v roce 2007, přičemž zaostávání země za průměrem EU se v průběhu času zvýšilo. Nízká inovační výkonnost se shoduje s poklesem soukromých výdajů na výzkum a vývoj a poukazuje na nedostatky v rámci správy pro výzkum a inovace. Na začátku roku 2017 zahájila činnost státní agentura pro výzkum odpovědná za řízení financování výzkumu a inovací ústřední vládou. Dosud neexistuje žádné systematické víceleté plánování rozpočtů programů podpory. Účinnost programů podpory nebyla systematicky vyhodnocována s cílem zlepšit jejich vytváření a provádění. Vzhledem k nedostatku pobídek a nepružnosti systému správy univerzit zůstává spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem slabá a mobilita výzkumných pracovníků mezi veřejným a soukromým sektorem je nízká. Koordinace na různých úrovních státní správy není optimální a vnitrostátní a regionální politiky v důsledku toho nefungují v plné součinnosti.

               (16)Španělské malé podniky obvykle mají výrazně nižší produktivitu než jejich protějšky v jiných velkých členských státech EU. Skutečnost, že malé podniky ve Španělsku převládají, má závažný dopad na produktivitu celého hospodářství. Odstraňování překážek pro podniky, jež vzniknou, budou působit a růst, by proto vedlo k růstu investic a produktivity. Španělská vláda v posledních letech přijala řadu opatření zaměřených na usnadnění zakládání podniků a jejich růst. Konsolidace a úplné provedení těchto reforem má zásadní význam pro plné využití jejich výhod. Zákon o jednotnosti trhu přijatý v roce 2013 přispěl k řešení dodatečných nákladů pro podnikatele způsobených podstatnými rozdíly a překrýváním obchodních předpisů v různých regionech. Rostoucí využívání mechanismu pro podávání a vyřizování stížností ze strany podniků, který je v zákoně stanoven s cílem kompenzovat překážky v přístupu na trh naznačuje možnou potřebu dalšího zjednodušení postupů udělování licencí. Koordinace mezi příslušnými orgány veřejné správy, a to i na odvětvové úrovni, vyžaduje více úsilí. Je to nezbytné k zajištění toho, aby stávající a budoucí právní předpisy na všech úrovních účinně řešily zbytečné překážky pro vstup na trh, a to i pro nové obchodní modely v rámci ekonomiky sdílení. V odvětví maloobchodu nadále zbytečně brání vstupu na trh dvojí povolení pro zřizování maloobchodních provozoven. Požadavky týkající se přístupu na trh uvedené v právních předpisech týkajících se odvětví přepravy cestujících automobily s řidičem a služeb v oblasti krátkodobého pronájmu ubytování na regionální úrovni mohou zbytečně ohrozit vyrovnaný vývoj sdílené ekonomiky. V prvních měsících roku 2017 přijalo Španělsko opatření ke zvýšení účinnosti zákona o jednotnosti trhu. Příkladem jsou nedávno přijaté pokyny k jeho provádění a zveřejněný katalog osvědčených a nesprávných postupů při jeho uplatňování.

               (17)Regulace odborných služeb zůstává poměrně restriktivní. Práva ochrany („vyhrazené činnosti“) jsou selektivně poskytována některým poskytovatelům služeb, zatímco jiní poskytovatelé s relevantními podobnými kvalifikacemi jsou vyloučeni. U velkého počtu profesí se vyžaduje povinné členství v profesním sdružení. Pokud jde o stavební inženýry, architekty a turistické průvodce, je míra restriktivnosti ve Španělsku vyšší než vážený průměr v EU. Naopak v případě patentových zástupců a právníků je nižší než průměr EU, avšak přístup k právnické profesi je mnohem více omezen než pro kteroukoli jinou profesi ve Španělsku.
                  13
                Návrh zákona o službách poskytovaných svobodnými povoláními, který mimo jiné předpokládá racionalizaci členství v profesních sdruženích, nebyl dosud přijat. Tato reforma rovněž upravuje problematiku větší transparentnosti a odpovědnosti profesních organizací, otevírá trh neodůvodněně vyhrazených činností a zabezpečuje jednotnost trhu při přístupu ke službám poskytovaným svobodnými povoláními a při výkonu těchto služeb ve Španělsku.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  14
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Španělsku v období 2017–2018:

               1.Zajistit dodržování rozhodnutí Rady ze dne 8. srpna 2016, kterým bylo Španělsko vyzváno v rámci postupu při nadměrném schodku, včetně opatření na posílení fiskálního rámce a rámce pro zadávání veřejných zakázek. Provést komplexní přezkum výdajů s cílem identifikovat možné oblasti pro zvýšení efektivity výdajů.

               2.Posílit koordinaci mezi regionálními službami zaměstnanosti, sociálními službami a zaměstnavateli s cílem lépe reagovat na potřeby osob hledajících zaměstnání a zaměstnavatelů. Přijmout opatření na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Řešit regionální rozdíly a roztříštěnost systémů zajištění příjmů a zlepšit podporu rodin, včetně přístupu ke kvalitní péči o děti. Zvýšit relevantnost terciálního vzdělávání pro pracovní trh. Řešit regionální rozdíly ve výsledcích vzdělávání, zejména posílením odborného vzdělávání učitelů a individuální podpory studentů.

               3.Zajistit dostatečné a udržitelné investice do výzkumu a inovací a posílit jejich řízení na různých úrovních státní správy. Zajistit důkladné a včasné provádění zákona o jednotnosti trhu pro stávající a budoucí právní předpisy.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst C92/01, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.