title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012–2017

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/42

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Itálie na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012–2017
   2013/C 217/11
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Itálie na rok 2012 a stanovisko k programu stability Itálie na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu Itálie podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Na základě své analýzy došla Komise k závěru, že Itálie trpí makroekonomickou nerovnováhou, jež vyžaduje rozhodná politická opatření. Za hlavní příčiny makroekonomické nerovnováhy Itálie jsou i nadále označovány zejména ztráta vnější konkurenceschopnosti, jakož i vysoké veřejné zadlužení v prostředí dlouhodobého pomalého růstu.

               (9)

               Dne 11. dubna 2013 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2013 a program stability na období 2012–2017. Nová vláda jmenovaná dne 28. dubna poté naznačila, že hodlá posílit agendu strukturálních reforem a potvrdila rozpočtové cíle uvedené v programu stability. Dne 17. května bylo přijato legislativní nařízení, které obsahuje nová ustanovení týkající se zdanění nemovitostí a rozšíření systému mzdových příplatků pro nedostatečně zaměstnané pracovníky. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy a nová opatření přijatá vládou posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí, je ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2013 pro rok 2014 optimistický. Od roku 2015 je tento scénář realistický. To však pouze za předpokladu, že přijaté strukturální reformy budou plně provedeny, což bude složité. Rozpočtová strategie stanovená v programu stability byla potvrzena novou vládou a schválena parlamentem. Usiluje o udržení schodku během programového období pod 3 % HDP, dosažení střednědobého cíle v roce 2013 a snižování poměru dluhu k HDP od roku 2014. Program stability potvrzuje střednědobý cíl v podobě vyvážené rozpočtové pozice ve strukturálním vyjádření, který je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Deficit dosáhl v roce 2012 3 % HDP, tedy referenční hodnoty stanovené Smlouvou, a na základě prognózy útvarů Komise z jara 2013 se očekává, že v období 2013–2014 zůstane pod referenční hodnotou stanovenou Smlouvou. Odhaduje se, že předpisy přijaté italskou vládou dne 17. května nebudou mít při důsledném uplatňování na schodek výrazný dopad. Jak je popsáno v rozhodnutí o zrušení postupu při nadměrném schodku přijatém Radou dne 21. června 2013, v rámci právních předpisů byly přijaty dvě ochranné doložky, aby se zajistilo splnění rozpočtových cílů. Po zlepšení o 2,7 procentních bodů HDP kumulativně během období 2009–2012 a za předpokladu, že nebudou provedeny žádné další změny politiky, se očekává zlepšení strukturálního salda jako podílu HDP o další procentní bod v roce 2013 (na –0,5 %) a poté mírné zhoršení v roce 2014.
               Strukturální primární saldo by v roce 2014 dosáhlo téměř 5 % HDP. Předpovídaná strukturální korekce na rok 2013 je odpovídající, rovněž vzhledem k analýze výdajů bez vlivu diskrečních opatření na straně příjmů, zatímco na rok 2014 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 odchyluje od postupu korekce směrem ke střednědobému cíli. V programu stability se předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2013 a poté začne klesat, a to i díky výnosům z plánované privatizace představujícím 1 procentní bod HDP za rok. V předpovědi se však má poměr dluhu k HDP do roku 2014 i nadále zvyšovat až na úroveň 132,2 % HDP za předpokladu nezměněné politiky, a to i z důvodu úhrady obchodních závazků, což v období 2013–2014 přidává přibližně 2,5 procentního bodu, zatímco nejsou zahrnuty žádné výnosy z privatizace, neboť zatím nebyly upřesněny podrobnosti. Itálie se od roku 2013 nachází v tříletém přechodném období, pokud jde o soulad s kritériem dluhu, a dluhová trajektorie v programu stability zajišťuje dostatečný pokrok k dosažení tohoto souladu. Projekce schodku a dluhu v programu stability jsou však stanoveny za předpokladu plného provedení přijatých rozpočtových opatření a strukturálních reforem, které jsou nezbytné pro získání důvěry trhů a podporu růstu a zaměstnanosti.

               (11)

               Za účelem podpory fiskální udržitelnosti a růstu byly přijaty důležité reformy; jejich plné provádění nicméně zůstává problematické a jsou zapotřebí další opatření. Řada navržených klíčových opatření zatím nebyla schválena nebo vyžaduje přijetí právních předpisů a hrozí, že jejich skutečné uplatňování nebude konzistentně kontrolováno na všech úrovních veřejné správy. Navzdory přijatým opatřením je efektivnost veřejné správy z hlediska regulačního a procedurálního rámce, kvality správy veřejných věcí a administrativní kapacity i nadále slabá, což má vliv na provádění reforem a na podnikatelské prostředí.

               (12)

               Ke zlepšení podnikatelského prostředí je nezbytné dokončit občanskoprávní reformu, a to rychlým přezkoumáním organizace soudů a snížením nadměrné doby pro vyřízení případů, vyřešením nevyřízených soudních případů a snížením vysoké míry soudních sporů. Po vynesení rozsudku ústavního soudu v říjnu 2012 v souvislosti s mediací jsou zapotřebí opatření na podporu používání mechanismů mimosoudního řešení sporů. Korupce je vážným problémem a náklady s ní spojené se odhadují na 4 % HDP, což vážně brzdí potenciál hospodářského oživení. Protikorupční zákon z listopadu 2012 vyžaduje následná opatření a účinnost potírání korupce by se mohla dále zlepšit, a to zejména pokud jde o ustanovení o promlčení, pro které je v současnosti charakteristická krátká promlčecí doba.

               (13)

               Ambiciózní strategii fiskální konsolidace, která byla doposud přijata, doprovázelo začlenění pravidla vyrovnaného rozpočtu do ústavy v dubnu 2012 a opatření na zlepšení účinnosti a kvality veřejných výdajů. Nedostatky v provádění však brání plné účinnosti přijatého opatření. Patová politická situace zabránila potřebnému snížení počtu provincií. Akční plán soudržnosti umožnil urychlit čerpání ze strukturálních fondů ve výši přibližně 11,9 miliard EUR ve třech po sobě následujících fázích. Zlepšení celkového řízení fondů nicméně stále není dostatečně ambiciózní, a to především na jihu Itálie, což způsobuje vážné obavy týkající se programového období 2014–2020. Vytváří se tak značný prostor pro zlepšení účinnosti veřejných výdajů.

               (14)

               Banky tradičně sehrávají rozhodující úlohu v podpoře italského hospodářství, zejména prostřednictvím poskytování úvěrů malým podnikům; jejich schopnost plnit tuto úlohu se však z důvodu dlouhotrvající hospodářské recese oslabila. Zvýšené úvěrové riziko spolu s vysokým a dále rostoucím počtem nesplácených úvěrů přispělo k omezení poskytování úvěrů a dále zhoršilo nízkou ziskovost bank. V reakci na to Italská národní banka posuzuje přiměřenost rezerv na znehodnocené úvěry prostřednictvím kontrol na místě. Zvláštní prvky řízení společností vztahující se na některé italské banky mohou omezit účinnost jejich finančního zprostředkování. Byla přijata opatření na podporu využívání mimobankovních finančních kanálů, zejména financování vlastním kapitálem a podnikovými dluhopisy, jakož i na podporu inovační schopnosti, jejich rozsah je však i nadále omezený a nebyla dosud plně realizována. Provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (5) a plánované vypořádání akumulovaného objemu obchodních závazků přispěje ke zlepšení likvidity podniků.

               (15)

               V červnu 2012 byla přijata rozsáhlá reforma trhu práce, která se zaměřovala na nepružné prvky a segmentaci tohoto trhu. K dokončení této reformy je třeba přijmout projednávané prováděcí právní předpisy a jejich konkrétní realizaci v terénu je třeba pečlivě sledovat. Na podporu provádění účinných aktivačních strategií je kromě toho třeba, aby se veřejné služby zaměstnanosti začlenily do správy dávek v nezaměstnanosti. Sociální partneři vymezili v dohodách následujících po sobě v období 2011–2013 nový rámec pro stanovování mezd. Ten je posílen daňovými stimuly na podporu lepšího sladění mezd s produktivitou a s místními podmínkami na trhu práce. Tento rámec by se měl účinně provádět a postupně upravovat na základě monitorování výsledků.

               (16)

               Nezaměstnanost mladých a podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, se nadále zvyšovaly, přičemž koncem roku 2012 dosáhly 37 %, resp. 21,1 %. Míra dosaženého terciálního vzdělání, jakož i míra zaměstnanosti mladých absolventů terciálního vzdělávání jsou nejnižší v Unii, což poukazuje na to, že dovednosti mladých absolventů nejsou v odpovídajícím souladu s požadavky trhu práce. Předčasné ukončení školní docházky zůstává i přes mírné zlepšení velice časté. To vyvolává obavy, pokud jde o výkonnost systému vzdělávání. Jedním z klíčových prvků je v této souvislosti učitelské povolání, pro něž je v současné době charakteristická jediná kariérní možnost a které nabízí pouze omezené vyhlídky z hlediska profesního rozvoje. Účast žen na trhu práce je i nadále slabá a rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů je jedním z nejvyšších v Unii. Riziko chudoby a sociálního vyloučení, a zejména výrazné materiální deprivace, je zřetelně na vzestupu, zatímco v rámci systému sociální ochrany se čím dál častěji vyskytují problémy s řešením sociálních potřeb, neboť v něm převládají výdaje na důchody.

               (17)

               Struktura daňového systému je i nadále složitá a silně zatěžuje pracovní sílu a kapitál. Po úsilí vynaloženém v období 2010–2011 jsou další opatření přijatá na přesun daňového zatížení z výrobních faktorů na spotřebu, majetek a ekologii omezenější. Stále jsou potřeba opatření na zjednodušení daňového systému a daňových výdajů, sladění základu majetkové daně s tržní hodnotou, zlepšení daňové disciplíny a odrazení od daňových úniků. Než budou přezkoumány katastrální hodnoty, zaměří se plánovaná reforma zdaňování nemovitostí na zlepšení své spravedlivosti v rámci omezení rozpočtové strategie uvedených v programu stability. Ze snižování šedé ekonomiky a nehlášené práce mohou mít prospěch veřejné finance a toto snižování může mít pozitivní dopady na daňovou spravedlnost. Revize osvobození od DPH nebo snížených sazeb a daňových výdajů u přímých daní může vyžadovat určitou úpravu sociálních transferů za účelem minimalizace jejich distribučního vlivu.

               (18)

               V souvislosti s liberalizací v odvětví služeb bylo vyvinuto značné úsilí. Bylo by však třeba prohloubit reformu regulovaných profesí, aby se odstranila zbývající omezení, a její klíčové principy by měly být zachovány i přes možné překážky vyplývající především z reformy právnických povolání. V návaznosti na rozsudek ústavního soudu z července 2012 je rovněž důležité otevřít místní veřejné služby konkurenci. K vyřešení těchto otázek přispěje činnost navazující na návrhy italského orgánu pro hospodářskou soutěž, jak stanoví italské právní předpisy.

               (19)

               Reforma síťových odvětví pokračuje, pokud jde o otevření přístupu na trh a zlepšení kapacity infrastruktury, avšak stále existují závažné problémy. Oddělení v plynárenském odvětví je téměř dokončeno a je třeba pokračovat v provádění vnitrostátní strategie pro energetiku z března 2013. Další možnou oblastí, kde lze podniknout kroky, je otevření telekomunikací konkurenci. Doposud nebyl zřízen nový dopravní úřad zodpovědný za dálnice, letiště, přístavy a železnice. Měl by být nezávislý, vybavený zdroji potřebnými k jeho fungování a měl by mít pravomoci k udělování sankcí. Existuje rovněž vážný problém spočívající ve vnitřních a přeshraničních nedostatcích v oblasti infrastruktury, přičemž jsou zřejmé rozdíly mezi severem a jihem, což přispívá k vysokým cenám za energii, malému rozšíření širokopásmového připojení a dopravním problémům.

               (20)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie. Vyhodnotila národní program reforem a program stability a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejenom jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Itálie, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (21)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (22)

               Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (23)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Itálie měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Itálie v období 2013–2014 provedla tato opatření:

               1.

               Zajistit, aby schodek v roce 2013 zůstal pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou, a to plným provedením přijatých opatření. Přiměřeným tempem a prostřednictvím fiskální konsolidace, která bude podporovat růst, prosazovat strukturální korekci za účelem dosažení a udržení střednědobého cíle od roku 2014. Dosáhnout plánovaných strukturálních primárních přebytků, aby se velmi vysoký poměr dluhu k HDP začal snižovat. Pokračovat v trvalém zlepšování účinnosti a kvality veřejných výdajů prostřednictvím plného provedení opatření přijatých v roce 2012 a pokročit v úsilí pomocí pravidelných hloubkových přezkumů výdajů na všech úrovních veřejné správy.

               2.

               Zajistit včasné provedení probíhajících reforem prostřednictvím rychlého přijetí potřebných právních předpisů, jejich následnou konkrétní realizací na všech úrovních veřejné správy a všemi příslušnými zainteresovanými stranami a monitorováním jejich vlivu. Posílit účinnost veřejné správy a zlepšit koordinaci mezi jejími jednotlivými úrovněmi. Zjednodušit správní a právní rámec pro občany a podniky a snížit dobu pro vyřízení případů a vysokou míru soudních sporů v občanskoprávním soudnictví, včetně podpory postupů mimosoudního řešení sporů. Posílit právní rámec pro potírání korupce, a to i pomocí revize pravidel vztahujících se na promlčecí dobu. Přijmout strukturální opatření na zlepšení řízení fondů EU v jižních regionech, pokud jde o programové období 2014–2020.

               3.

               Rozšířit do celého bankovního sektoru osvědčené postupy řízení společností, které přispívají k vyšší účinnosti a ziskovosti, s cílem podpořit tok úvěrů na produktivní činnosti. Pokračovat v probíhající práci v oblasti kontroly kvality aktiv v bankovním sektoru a zjednodušit řešení nesplácených úvěrů v rozvahách bank. Podporovat další rozvoj kapitálových trhů za účelem diverzifikace a zlepšení přístupu podniků k financování, zejména k vlastnímu kapitálu, a následně posilovat jejich inovační kapacitu a růst.

               4.

               Zajistit účinné provádění reforem trhu práce a stanovování mezd, aby se umožnilo lepší sladění mezd s produktivitou. Přijmout další opatření na posílení účasti na trhu práce, zejména žen a mladých lidí, například pomocí záruky pro mladé lidi. Posílit odbornou přípravu a vzdělávání, zajistit výkonnější veřejné služby zaměstnanosti a zlepšit kariérní a poradní služby pro studenty terciárního vzdělávání. Omezit finanční faktory, které druhé výdělečně činné osoby demotivují od práce, a zlepšit poskytování pečovatelských služeb, zejména pokud jde o péči o děti a o dlouhodobou péči, a mimoškolních služeb. Zintenzivnit úsilí o prevenci předčasného ukončování školní docházky. Zlepšit kvalitu a výsledky škol, a to i posílením profesního rozvoje učitelů a diverzifikace jejich kariérního vývoje. Zajistit účinnost sociálních transferů, zejména prostřednictvím lépe cílených sociálních dávek, a to obzvláště v případě domácností s nízkými příjmy a dětmi.

               5.

               Rozpočtově neutrálním způsobem přesunout daňové zatížení z práce a kapitálu na spotřebu, majetek a ekologii. Za tímto účelem přezkoumat rozsah osvobození od DPH a snížených sazeb a daňových výdajů u přímých daní a reformovat katastrální systém s cílem sladit základ periodické daně z nemovitého majetku s tržní hodnotou. Pokračovat v boji proti daňovým únikům, zlepšit dodržování daňových předpisů a podniknout rozhodné kroky proti šedé ekonomice a nehlášené práci.

               6.

               Zajistit řádné provádění opatření zaměřených na otevření trhu v odvětví služeb. Odstranit zbývající překážky u svobodných povolání a podpořit přístup na trh například v oblasti poskytování místních veřejných služeb, kde by se mělo upřednostnit využívání veřejných zakázek namísto přímého udělování koncesí. Prosazovat uplatňování opatření přijatých na zlepšení podmínek přístupu na trh v síťových odvětvích, a to zejména zřízením dopravního úřadu. Zlepšit kapacitu infrastruktury se zaměřením na energetická propojení, intermodální dopravu a vysokorychlostní širokopásmové připojení v telekomunikacích, mimo jiné s cílem řešení rozdílů mezi severem a jihem.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst C 219, 24.7.2012, s. 46.

      (5)  Úř. věst. L 200, 8.8.2000, s. 35.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 10. prosince 2015 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska (ECB/2015/45)

text:
               18.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 425/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 10. prosince 2015
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Národní banky Slovenska
   (ECB/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Národní banky Slovenska, společnosti Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., skončil po provedení auditu za účetní rok 2014. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2015.

               (3)

               Národná banka Slovenska vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2015 a 2016 společnost Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o.,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. byla jmenována externím auditorem Národní banky Slovenska pro účetní roky 2015 a 2016.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. prosince 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2005/2006-2010/2011


title: Doporučení Komise (EU) 2016/1319 ze dne 29. července 2016, kterým se mění doporučení Komise 2006/576/ES, pokud jde deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A v krmivu pro zvířata v zájmovém chovu (Text s významem pro EHP)

text:
                  2.8.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 208/58

            DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/1319
      ze dne 29. července 2016,
      kterým se mění doporučení Komise 2006/576/ES, pokud jde deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A v krmivu pro zvířata v zájmovém chovu
      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Doporučení Komise 2006/576/ES (1) stanoví směrné hodnoty deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A, fumonisinů B1 + B2 a T-2 a toxinu HT-2 v krmných surovinách a krmných směsích.

                  (2)

                  Stávající standardní hladina pro deoxynivalenol v krmivu pro psy je 5 mg/kg. S ohledem na nedávno obdržené informace o toxicitě deoxynivalenolu v krmivu pro psy a na stanovisko EFSA ohledně deoxynivalenolu v krmivu (2) se zdá, že stávající standardní hladina v případě psů neposkytuje dostatečné záruky, pokud jde o zdraví zvířat, a proto je vhodné standardní hladinu deoxynivalenolu v krmivu pro psy snížit.

                  (3)

                  S ohledem na nedávno obdržené informace o toxicitě zearalenonu v krmivu pro kočky a psy je vhodné stanovit standardní hladinu pro zearalenon v krmivech pro kočky a psy, která by v případě psů a koček poskytla záruky, pokud jde o zdraví zvířat, dokud EFSA neprovede aktualizaci posouzení rizik v souvislosti s možnými riziky pro zdraví zvířat v důsledku přítomnosti zearalenonu v krmivu.

                  (4)

                  S ohledem na nedávno obdržené informace o toxicitě ochratoxinu A v krmivu pro kočky a psy a na stanovisko EFSA ohledně ochratoxinu A v krmivu (3) je vhodné stanovit standardní hladinu pro ochratoxin A v krmivu pro psy a kočky, která v případě psů a koček poskytne záruky, pokud jde o zdraví zvířat.

                  (5)

                  Pro zachování srozumitelnosti ustanovení v doporučení je vhodné přílohu doporučení nahradit novou přílohou,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Příloha doporučení 2006/576/ES se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

         V Bruselu dne 29. července 2016.

               Za Komisi

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               člen Komise

         (1)  Doporučení Komise 2006/576/ES ze dne 17. srpna 2006 o přítomnosti deoxynivalenolu, zearalenonu, ochratoxinu A, T-2 a HT-2 a fumonisinů v produktech určených ke krmení zvířat (Úř. věst. L 229, 23.8.2006, s. 7).

         (2)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci vydané na žádost Komise a týkající se deoxynivalenolu (DON) jakožto nežádoucí látky v krmivu http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

         (3)  Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci vydané na žádost Komise a týkající se ochratoxinu A (OTA) jakožto nežádoucí látky v krmivu http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101

         PŘÍLOHA

            SMĚRNÉ HODNOTY

                     Mykotoxin

                     Produkty určené ke krmení zvířat

                     Směrné hodnoty v mg/kg (ppm) pro krmivo s obsahem vlhkosti 12 %

                     Deoxynivalenol

                     Krmné suroviny (*)

                                 —

                                 obiloviny a výrobky z obilovin (**) s výjimkou vedlejších produktů kukuřice

                     8

                                 —

                                 vedlejší produkty kukuřice

                     12

                     Krmné směsi s výjimkou:

                     5

                                 —

                                 krmných směsí pro prasata

                     0,9

                                 —

                                 krmných směsí pro telata (< 4 měsíce), jehňata, kůzlata a psy

                     2

                     Zearalenon

                     Krmné suroviny (*)

                                 —

                                 obiloviny a výrobky z obilovin (**) s výjimkou vedlejších produktů kukuřice

                     2

                                 —

                                 vedlejší produkty kukuřice

                     3

                     Krmné směsi pro:

                                 —

                                 selata a prasničky (mladé prasnice), štěňata, koťata, psy a kočky pro reprodukci

                     0,1

                                 —

                                 dospělé psy a kočky jiné než pro reprodukci

                     0,2

                                 —

                                 prasnice a prasata na výkrm

                     0,25

                                 —

                                 telata, dojnice, ovce (včetně jehňat) a kozy (včetně kůzlat)

                     0,5

                     Ochratoxin A

                     Krmné suroviny (*)

                                 —

                                 obiloviny a výrobky z obilovin (**)

                     0,25

                     Krmné směsi pro:

                                 —

                                 prasata

                     0,05

                                 —

                                 drůbež

                     0,1

                                 —

                                 kočky a psy

                     0,01

                     Fumonisin B1 + B2

                     Krmné suroviny (*)

                                 —

                                 kukuřice a produkty kukuřice (***)

                     60

                     Krmné směsi pro:

                                 —

                                 prasata, koně (Equidae), králíky a zvířata v zájmovém chovu

                     5

                                 —

                                 ryby

                     10

                                 —

                                 drůbež, telata (< 4 měsíce), jehňata a kůzlata

                     20

                                 —

                                 dospělé přežvýkavce (> 4 měsíce) a norky

                     50

                     Toxiny T-2 + HT-2

                     Krmné směsi pro kočky

                     0,05

            (*)  Zvláštní pozornost musí být věnována tomu, aby použití obilovin a produktů obilovin zkrmovaných zvířatům přímo nezpůsobilo v denní krmné dávce, že by zvíře bylo vystaveno vyšší úrovni mykotoxinů, než je odpovídající úroveň expozice stanovená pro případ, kdy jsou v denní krmné dávce použita pouze kompletní krmiva.

            (**)  Termín „obiloviny a výrobky z obilovin“ nezahrnuje pouze krmné suroviny uvedené v bodě 1 „Zrna obilovin a výrobky z nich získané“ na seznamu krmných surovin v části C přílohy nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (Úř. věst. L 29, 30.1.2013, s. 1), ale též další krmné suroviny pocházející z obilovin, zejména pícniny a objemná krmiva z obilovin.

            (***)  Termín „kukuřice a produkty kukuřice“ nezahrnuje pouze krmné suroviny uvedené v bodě 1 „Zrna obilovin a výrobky z nich získané“ na seznamu krmných surovin v části C přílohy nařízení (EU) č. 68/2013, ale též další krmné suroviny pocházející z kukuřice, zejména pícniny a objemná krmiva z kukuřice.


title: Doporučení evropské centrální banky ze dne 5. června 2009 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije (ECB/2009/12)

text:
               11.6.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 132/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 5. června 2009
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije
   (ECB/2009/12)
   2009/C 132/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banka Slovenije skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

               (3)

               Banka Slovenije si jako svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2011 vybrala společnost Deloitte revizija d.o.o,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Deloitte revizija d.o.o. byla jmenována externím auditorem Banka Slovenije pro účetní roky 2009 až 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 5. června 2009.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst.3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Nizozemska na období 2005-2008


   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                  EVROPSKÁ KOMISE
                                                V Bruselu dne 20.7.2010
                                                SEK(2010) 914 v konečném znění
                          DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,
   kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení
         protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Guineou-Bissau
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                    DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ,
      kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení
            protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Guineou-Bissau
   A.      DŮVODOVÁ ZPRÁVA
           Evropská unie a Republika Guinea-Bissau uzavřely protokol k dohodě o rybolovu1,
           který byl oběma stranami parafován dne 23. května 2007 a vstoupil v platnost dne
           18. března 2008. Platnost protokolu, kterým se plavidlům EU udělují rybolovná
           práva a stanoví finanční náhrada, končí dne 15. června 2011.
           Komise navrhuje sjednat nový protokol, který by odpovídal skutečným možnostem
           a potřebám loďstva členských států a byl v souladu s obecnými zásadami Rady
           týkajícími se dohod o partnerství v oblasti rybolovu z července 2004.
           Rada se žádá, aby přijala směrnice pro jednání, které jsou přílohou tohoto
           doporučení.
   B.      DOPORUČENÍ
           Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise doporučuje, aby:
           – Rada zmocnila Komisi zahájit a vést jednání o obnovení protokolu v rámci
               dohody o partnerství v oblasti rybolovu s Republikou Guinea-Bissau,
           – Komise byla pověřena vedením jednání v této věci jménem Unie,
           – Komise vedla tato jednání po konzultacích se zvláštním výborem podle
               ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie,
           – Rada schválila směrnice pro jednání, které jsou přílohou tohoto doporučení.
   1
          Nařízení Rady (ES) č. 241/2008 ze dne 17. března 2008, Úř. věst. L 75, 18.3.2008.
CS                                                     2                                    CS
 ---pagebreak---                                             PŘÍLOHA
   Směrnice pro jednání
   – Cílem jednání je obnovení protokolu v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi
     Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau v souladu se závěry Rady ze dne 15. července
     2004, které se týkají dohod o partnerství v oblasti rybolovu a vycházejí ze sdělení Komise
     ze dne 23. prosince 2002, a s přihlédnutím k situaci v oblasti lidských práv v zemi.
   – Tento protokol obsahuje ustanovení o důsledcích v případě porušení lidských práv
     a demokratických zásad.
   – S cílem zajistit prostřednictvím nového protokolu podporu udržitelného a odpovědného
     rybolovu budou směrnice pro jednání Komise vycházet z těchto zásad:
           • zajištění přístupu do výlučné ekonomické zóny Republiky Guinea-Bissau a nutná
             povolení pro plavidla evropského loďstva k provádění rybolovných činností ve
             výše uvedené výlučné ekonomické zóně,
           • řádné zohlednění nejlepších dostupných vědeckých stanovisek,
           • je zajištěno, že přístup k rybolovným zdrojům vychází ze stejných kritérií, která
             platí pro současný protokol, a z vývoje, ke kterému došlo v několika posledních
             letech,
           • posílení dialogu o politice v odvětví s cílem podporovat provádění odpovědné
             rybářské politiky, která je v souladu s rozvojovými cíli země, zejména s ohledem
             na sledování a kontrolu rybolovných činností a dozor nad nimi, na řízení
             rybolovných zdrojů a na zlepšení hygienických norem produktů rybolovu.
CS                                               3                                              CS


				|

		52013DC0353

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem České republiky na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky na období 2012–2016 /* COM/2013/0353 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem České
republiky na rok 2013
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky na
období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států a vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů
a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni
členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout
cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem České
republiky na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability
České republiky na období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářské politiky pro rok 2013. Téhož dne Komise na
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu
mechanismu varování[6],
ve které není Česká republika uvedena mezi členskými státy, u nichž
bude proveden hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 26. dubna 2013
předložila Česká republika svůj letošní konvergenční
program na období 2013–2016 a dne 17. dubna 2013 národní program reforem na rok
2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(8)       Na základě posouzení
konvergenčního programu na rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 se Rada domnívá, že Česká republika snížila v letech 2009 až 2012
celkový schodek o 1,4 % HDP díky podstatnému konsolidačnímu úsilí a že na
základě současných očekávání je na dobré cestě svůj
nadměrný schodek napravit. Makroekonomický scénář, který je základem
rozpočtových projekcí v programu, je reálný. Podle konvergenčního
programu se očekává, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2013
0 % a v roce 2014 1,2%, zatímco prognóza Komise z jara 2013
počítala s hodnotou –0,4 % v roce 2013 a 1,6 % v roce 2014.
Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je udržet celkový
schodek veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP.
Cíl v podobě celkového schodku veřejných financí ve výši
2,9 % HDP v roce 2013 je v souladu se lhůtou pro nápravu
nadměrného schodku stanoveným v doporučení Rady ze dne 2.
prosince 2009. Komise v prognóze z jara roku 2013 předpokládá
schodek veřejných financí ve výši 2,9 % HDP v roce 2013 a
3 % HDP v roce 2014. Existuje riziko horšího než očekávaného
rozpočtového výsledku v roce 2013, jež plyne z dodatečných
oprav výplat finančních prostředků EU. Na druhé straně
jednorázové příjmy spojené s plánovanou dražbou nových
telekomunikačních kmitočtových pásem by mohly mít za následek lepší
výsledek rozpočtu v roce 2013, než se předpokládá. Konvergenční
program potvrzuje předešlý střednědobý rozpočtový cíl,
kterým je schodek HDP ve výši 1%, což přiměřeně odráží
požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Nově vypočítaný
strukturální rozpočtový schodek podle projekcí vzroste o 0,3 %
HDP v roce 2014, 0,2 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP
v roce 2016, program tedy nepředpokládá žádné úpravy
směřující k dosažení střednědobého cíle, což není
v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Tempo
růstu veřejných výdajů je v roce 2014 v souladu
s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu, ale
v roce 2015 se odchyluje o 0,3 % a v roce 2016 o 0,5 %.
Poměr dluhu k HDP se podle konvergenčního programu bude
v průběhu programového období nadále zvyšovat, i když stále
pomalejším tempem, a v roce 2016 dosáhne 51,9 % HDP.
(9)       Rychlému a trvalému
oživení hospodářství brání v České republice opakované škrty ve
veřejných investičních výdajích. Zachování výdajů
na podporu růstu s vysokým multiplikačním účinkem,
včetně projektů spolufinancovaných z fondů EU, by
nejen podpořilo oživení, ale mohlo by rovněž přispět
k řešení dlouhodobých problémů. Růst by mohl být
výrazně ovlivněn, pokud se upřednostní výdaje na opatření
zaměřená na zvýšení zaměstnanosti, na výzkum a inovace,
vzdělávání, zařízení péče o děti a projekty
infrastruktury. Zároveň je klíčové zajistit, aby tyto výdaje byly
efektivní a v souladu s právními předpisy.
(10)     V daňové reformě
bylo v roce 2012 dosaženo omezeného pokroku. Ačkoli daň
z převodu nemovitosti byla zvýšena, nebyly učiněny žádné
kroky ke zvýšení velmi nízké úrovně periodické daně
z nemovitostí. Plány na zavedení daně z emisí CO2
a zrušení osvobození od spotřební daně u zemního plynu
pro vytápění byly opuštěny. Implicitní míra zdanění energie se
nachází pod průměrem EU a daně z provozu motorových vozidel jsou
nadále velmi nízké. Strukturální problémy přetrvávají rovněž u
zdanění práce a dotýkají se zejména pracovníků s nízkými příjmy
a pracovníků na částečný úvazek. Ke zmenšení rozdílů v
daňovém zacházení se zaměstnanci a osobami samostatně
výdělečně činnými byly podniknuty jen minimální kroky. V
České republice též existuje prostor pro další zlepšení účinnosti
daňové správy. Co se týče daní z příjmu fyzických a právnických
osob, vláda plánuje v roce 2015 vytvořit jedno inkasní místo, které by
účinně zjednodušilo daňovou správu a pomohlo by zmenšit
složitost současného systému. Avšak nevýhodou reformy je, že základy
daně z příjmů fyzických osob a příspěvků na
zdravotní a sociální pojištění nebudou harmonizovány, a velká
část potenciálních přínosů reformy tak zůstane nevyužita.
(11)     Česká republika má mezeru
udržitelnosti ve výši 5,0 % HDP, což je více než průměr EU.
Mezera udržitelnosti odráží odhadované dlouhodobé náklady stárnutí populace,
které jsou výsledkem očekávaného nárůstu výdajů na důchody,
na zdravotní péči a dlouhodobou péči. Jedním z hlavních zdrojů
neudržitelného nárůstu výdajů na důchody je pomalé tempo,
jakým se zvyšuje zákonem stanovený věk odchodu do důchodu, zejména
pro muže. Udržitelnost systému by se výrazně posílila, pokud se zákonem
stanovený věk odchodu do důchodu zvyšoval rychleji, než to stanoví
současné právní předpisy, a odvíjel se od naděje dožití.
Vzorec indexace založený na cenách by se při dlouhodobém
uplatňování stal také významným zdrojem úspor a zároveň by zachoval
kupní sílu důchodců.
(12)     V rozporu
s doporučením z roku 2012 vláda v roce 2013 zavedla nový systém
předčasného odchodu do důchodu, jenž dává možnost
čerpat důchod po dobu až pěti let před dosažením zákonné
věkové hranice odchodu do důchodu. Předčasné
důchody budou placeny z pilíře důchodového spoření
(třetí pilíř). Tento pilíř však dostává značné státní
dotace prostřednictvím přímého spolufinancování a možnosti
daňového odpočtu příspěvků. Bez ohledu na to, zda
kritéria způsobilosti pro přístup k režimu skutečně
splní pouze omezený počet osob, jak vláda očekává, toto opatření
příjemcům umožňuje využívat dříve nahromaděnou
veřejnou dotaci k účelu, který odporuje politice podporující
delší pracovní život.
(13)     Významný příspěvek
k nákladům na stárnutí obyvatelstva a k mezeře
udržitelnosti rovněž plyne z očekávaného nárůstu výdajů
na zdravotní a dlouhodobou péči. V uplynulých letech byly
v České republice provedeny reformy, jejichž cílem je zlepšit
efektivitu zdravotnictví omezením nákladů a využitím více tržně
orientovaných řešení. Nicméně problémy přetrvávají. V porovnání
s ostatními členskými státy se český systém zdravotní péče
obecně příliš soustředí na nemocniční péči, což
vede k neefektivitě. Poskytování péče by bylo možné zlepšit
klinicky nejvhodnějším a nákladově efektivním způsobem,
například přechodem k ambulantním zákrokům či snížením
nepřiměřené délky pobytu v nemocnicích s akutní
péčí.
(14)     Nedávné prognózy OECD ukazují,
že pokud by se míra zaměstnanosti žen zcela vyrovnala
zaměstnanosti mužů, zastavilo by se předpokládané snižování
celkového počtu pracovních sil a do roku 2030 by se HDP
na obyvatele zvýšil až o 16,5 %. Vláda předložila 22.
května 2013 návrh zákona na zřízení soukromých „dětských skupin“
pod vedením profesionálních chův, na něž by byla
poskytovatelům péče a zúčastněným rodinám poskytována
daňová podpora. Jedná se o krok správným směrem, ale problém se tím
řeší jen částečně. Přestože přetrvává nedostatek
zařízení pro péči o děti, zejména pro děti mladší
tří let, neexistují žádné plány na zvýšení rozpočtové podpory
na veřejná zařízení péče o děti předškolního
věku. Zaměstnatelnost znevýhodněných osob a jejich
účast na trhu práce je i nadále nedostatečná; efektivita a
účinnost veřejných služeb zaměstnanosti by se v tomto ohledu
mohla zlepšit.
(15)     Doporučení pro
Českou republiku z roku 2012 týkající se veřejné správy výslovně
zmínilo potřebu zlepšit výkonnost veřejné správy a posílit boj proti
korupci. Avšak pokrok v přijímání prioritních právních aktů v rámci
strategie České republiky pro boj s korupcí na období 2011–2012
byl velmi omezený. Je třeba, aby po nové protikorupční strategii
na období 2013–2014, kterou vláda schválila v lednu 2013, následovalo
bezprostřední přijetí očekávaných prioritních právních
předpisů, například služebního zákona. Tento nový předpis
bude muset dostatečně oddělit politicky jmenované kandidáty
od nepolitických zaměstnanců, zaručit nezávislost státních
úředníků a vytvořit dobře fungující systém služebního
postupu, který by omezil častou obměnu zaměstnanců.
Česká republika významně pokročila při provádění
zákona o zadávání veřejných zakázek, který vstoupil v platnost v
dubnu 2012. Místní orgány však informují o obtížích při provádění
zákona. Co se týče využívání prostředků z fondů EU,
většina opatření z akčního plánu na posílení systému
řízení a kontroly byla provedena do konce roku 2012. České
orgány však budou muset zajistit průběžné sledování tohoto
akčního plánu.
(16)     Na úrovni povinné školní
docházky dosahují čeští žáci v mezinárodním srovnávání zhruba
průměrných výsledků. V matematice a přírodních
vědách se však výsledky v průběhu času rychle
zhoršují. České orgány na to reagovaly souborem opatření, k nimž
patří stanovení minimálních standardů vzdělávání, které budou
využity pro celostátní testování žáků. Měl by však být vytvořen
integrovanější systém, který by zajistil, aby se žákům,
učitelům a školám s podprůměrnými výsledky z testů
dostávalo systematické podpory, aby se dále zvýšily ambice této reformy.
Hlavním úkolem českého systému vysokoškolského vzdělávání je
zajistit, aby narůstající počet studentů byl vybaven dovednostmi
potřebnými k úspěchu na trhu práce. Projednává se novela
zákona o vysokých školách, která by měla zavést diferencované financování
a zlepšit systém akreditace. Jedná se o relevantní a ambiciózní návrhy, i když
jejich skutečný dopad bude záviset na konečném návrhu reformy.
České orgány rovněž plánují přijmout revidované normy pro
hodnocení pro účely financování výzkumných institucí. Pokud by se zvýšil
podíl ukazatelů kvality, včetně posílené spolupráce s
podnikatelským sektorem, pomohlo by to českému výzkumnému a
inovačnímu systému dosáhnout vyšší kvality.
(17)     Česká republika se
řadí mezi členské státy EU s největším počtem regulovaných
povolání. V roce 2012 proběhla veřejná konzultace
o přezkumu předpisového rámce pro povolání a její výsledky
mají být předloženy v roce 2013. Jedná se o důležitý krok za
účelem snížení nebo odstranění překážek pro povolání, u nichž
není prokázána nezbytnost regulace nebo u nichž se regulace považuje za
nadměrnou (včetně délky povinných stáží) a u nichž by jednodušší
přístup mohl umožnit vznik dalších pracovních míst a růst.
Přestože bylo dosaženo jistého zlepšení, Česká republika je stále
jednou z nejvíce energeticky náročných ekonomik v EU, zejména v oblasti
budov a energetiky.
(18)     V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České
republiky. Posoudila konvergenční program i národní program reforem. Vzala
v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich
soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu
ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských
států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci
evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.
(19)     Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala konvergenční program České republiky
a její stanovisko[7]
je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,
DOPORUČUJE, aby Česká
republika v období 2013–2014 provedla tato opatření:
1.           Provést plánovaný
rozpočet na rok 2013 tak, aby byl v roce 2013 udržitelným způsobem
napraven nadměrný schodek a bylo dosaženo strukturálního
přizpůsobení uvedeného v doporučeních Rady v rámci postupu
při nadměrném schodku. Na rok 2014 a roky pozdější posílit a
striktně provádět rozpočtovou strategii, doprovázenou
dostatečně upřesněnými opatřeními, aby se zajistilo
fiskální úsilí přiměřené pro dostatečný pokrok k dosažení
střednědobého cíle. Upřednostnit výdaje podporující růst a
mimo jiné včas vyčlenit prostředky na zbývající projekty
spolufinancované z fondů EU ve stávajícím finančním rámci.
2.           Snížit vysokou úroveň
zdanění práce přesunem zdanění do oblastí, které méně
omezují růst, například periodické daně z bydlení a daně z
provozu motorových vozidel. Dále zmenšit rozdíly v daňovém zacházení se
zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně
činnými. Zlepšit dodržování daňových předpisů a snížit
náklady na jejich dodržování vytvořením jednoho inkasního místa a
harmonizováním daňových základů pro daň z příjmu fyzických
osob a příspěvky na sociální a zdravotní pojištění.
3.           Zvyšovat zákonem stanovený
věk odchodu do důchodu rychleji, než to stanoví stávající právní
předpisy, vytvořit jasnou vazbu mezi zákonem stanoveným věkem
odchodu do důchodu a nadějí dožití a přezkoumat mechanismus
indexace důchodů. Zvyšování věku odchodu do důchodu doplnit
o opatření podporující zaměstnatelnost starších pracovníků a
omezit možnosti předčasného odchodu do důchodu. Zejména zrušit
veřejnou dotaci pro režim předčasného odchodu do důchodu.
Přijmout opatření, která by výrazně zlepšila nákladovou
efektivnost výdajů na zdravotní péči, zejména na péči v
nemocnicích.
4.           Přijmout opatření k
posílení efektivnosti a účinnosti veřejných služeb
zaměstnanosti. Výrazně zvýšit dostupnost zařízení péče o
děti podporujících sociální začlenění se zaměřením na
děti do tří let a zvýšit účast romských dětí, a to zejména
přijetím a provedením zákona o soukromých zařízeních péče o
děti a zvýšením kapacity veřejných zařízení péče o
dětí.
5.           Zajistit provádění
protikorupční strategie na období 2013–2014. Přijmout služební zákon,
který by měl zajistit stabilní, výkonné a profesionální služby státní
správy. Zlepšit správu prostředků z fondů EU s ohledem na programové
období 2014–2020. Posílit kapacitu provádění veřejných zakázek na
místní a regionální úrovni.
6.           Vytvořit ucelený
hodnotící rámec vzdělávání na základních školách a podniknout cílené kroky
na podporu škol, jež vykazují slabší výsledky. Přijmout opatření ke
zlepšení systému akreditace a financování vysokých škol. Zvýšit podíl
finančních prostředků přidělovaných výzkumným
institucím podle jejich výkonu.
7.           S využitím probíhajícího
přezkumu pokračovat v reformě regulovaných povolání snížením
nebo zrušením vstupních bariér a vyhrazených činností, budou-li shledány
neodůvodněnými. Přijmout další opatření ke zlepšení
energetické náročnosti budov a průmyslových odvětví.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 353 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0067

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2006–2011  /* SEK/2007/0067 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.1.2007SEK(2007) 67 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2006–2011(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObecné souvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi konvergenční programy nebo programy stability i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První italský program stability byl předložen v prosinci 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 8. února 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Itálie předloženou dne 4. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  pozice státu podle nápravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)3.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a4.  vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíZdá se, že v Itálii byl špatný růst v minulém desetiletí způsoben strukturálními nedostatky, které brzdí růst produktivity a vedou ke ztrátě vnější konkurenceschopnosti. Růst reálného HDP byl od poloviny devadesátých let pod průměrem eurozóny a potenciální růst podle odhadů klesl z více než 2 % v období do začátku devadesátých let na 1,25 % po roce 2000. Navzdory slabému růstu zůstala inflace až do roku 2005 poněkud vyšší než průměrná inflace v eurozóně. Na druhé straně je Itálie jednou z mála zemí, v nichž od přelomu století roste zaměstnanost a míra nezaměstnanosti výrazně klesla. Přesto musí Itálie ještě urazit dlouhou cestu, než dosáhne průměrné úrovně zaměstnanosti v EU. Zvláštní kombinace dynamického růstu zaměstnanosti a pomalého růstu HDP poukazuje na problémy s produktivitou. Schodek veřejných financí přesahuje od roku 2003 referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě a poměr zadlužení k HDP zůstává vysoký. V roce 2005 začal znovu narůstat a dosáhl 106,6 % HDP. Primární saldo očištěné o cyklické vlivy se od roku 1998 neustále zhoršovalo a poměr běžných primárních výdajů k HDP od roku 2001 stále stoupal.Řízení o nadměrném schodku týkající se ItálieDne 28. července 2005 Rada přijala v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodnutí o nadměrném schodku Itálie. Rada zároveň vyslovila doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž upřesnila, že nadměrný schodek musí být upraven do roku 2007. Itálii bylo zejména doporučeno, aby důsledně provedla rozpočet na rok 2005, snížila do roku 2007 strukturální schodek přinejmenším o 1,6 % HDP v porovnání s jeho úrovní v roce 2005, přičemž alespoň polovina této nápravy by měla proběhnout v roce 2006, a aby zajistila snížení poměru zadlužení k HDP, které by se mělo uspokojivým tempem přibližovat k referenční hodnotě.Dne 22. února 2006 přijala Komise sdělení, v němž uvedla, že kdyby Itálie plně a účinně provedla opatření, která navrhla, splnila by doporučení Rady. Kvůli přetrvávající nejistotě o řádném provádění je však nutná nepřetržitá kontrola.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2009. Vyjádřila názor, že „program sleduje cíl v podobě odstranění nadměrného schodku do roku 2007, za předpokladu úplného a účinného splnění rozpočtu na rok 2006 a přijetí dalších opatření pro rok 2007. S ohledem na doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 Smlouvy ze dne 28. července 2005 a v zájmu lepší udržitelnosti veřejných financí vyzvala Rada Itálii, aby:i) úspěšně dokončila strukturální úsilí plánované v programu na roky 2006 a 2007 s cílem zajistit důvěryhodné a udržitelné odstranění nadměrného schodku do roku 2007;ii) jasně definovala obecná opatření, na kterých se zakládají změny v roce 2007 a v posledních letech programu, a aby zajistila, že změny směřující k dosažení střednědobého cíle zůstanou v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu;iii) zajistila rychlejší klesání podílu dluhu na HDP k referenční hodnotě 60 % HDP, kterou stanoví Smlouva, a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které se podílejí na změně zadluženosti, kromě čistého čerpání úvěrů; aiv) zkvalitnila rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinným zavedením předešlých i nových mechanismů ke sledování, kontrole a vykazování výdajů.“Vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006Zpráva o provádění italského národního programu reforem, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 19. října 2006. Italský národní program reforem uvádí jako hlavní problémy/priority: zajistit dlouhodobou fiskální udržitelnost; rozšířit oblast, v níž mají občané a společnosti možnost svobodné volby; motivovat vědecký výzkum a technologické inovace; zkvalitnit vzdělávání a odbornou přípravu; zlepšit infrastrukturu; chránit životní prostředí.Vyhodnocení tohoto programu (které Komise přijala jako součást své výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) ukázalo, že ve srovnání s národním programem reforem z minulého roku obsahuje italská prováděcí zpráva jasnější strategii, která se zabývá všemi oblastmi politiky a jejich vzájemnými vazbami, takže je celkově ambicióznější. K největšímu pokroku došlo v mikroekonomické oblasti. Strategie a opatření navržená pro makroekonomickou oblast jsou celkově vhodná, ale hlavní význam bude mít jejich provádění. V některých klíčových oblastech musí být posílena politika zaměstnanosti.Na základě zjištěných kladných stránek a nedostatků bylo Itálii doporučeno, aby přijala opatření v oblasti: dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; hospodářské soutěže na trzích s produkty a službami; regionálních rozdílů v zaměstnanosti a v celoživotním učení a vzdělávání.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování pokynů pro sestavování programů[4], které mimo jiné předepisují společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2006–2011RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne [27.února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability předložený Itálií na období 2006 až 2011.6.  Podle makroekonomického scénáře uvedeného v programu by růst reálného HDP měl nejprve klesnout z 1,6 % v roce 2006 na 1,3 % v roce 2007. Hospodářský růst se pak postupně zvýší a v roce 2011 by měl dosáhnout 1,7 %. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na pravděpodobných předpokladech růstu. Projekce inflace uvedené v programu se zdají být pro závěrečná léta programu spíše nízké.7.  Podle aktualizovaného programu stability na rok 2006 by měl schodek v roce 2006 dosáhnout 5,7 % HDP[6]. To je v rozporu s 4,7 % HDP uvedenými v prognóze útvarů Komise z podzimu 2006. Scénář Komise nebere v úvahu skluz ve výši 0,9 % HDP způsobený zrušením dluhu státních drah v souvislosti s vysokorychlostním projektem ( Ferrovie dello Stato – RFI/TAV )[7], o němž bylo rozhodnuto v závěrečné fázi rozpočtového řízení. V podzimní prognóze útvarů Komise je na druhou stranu schodek veřejných financí vyšší než 3,5 % HDP stanovených v předchozí aktualizaci programu stability. Rozdíl 1,2 % HDP lze v podstatě vysvětlit dopadem jednorázových operací (0,8 % HDP) a stálým negativním dopadem rozsudku Evropského soudního dvora ve věci DPH uplatňované na služební automobily (kolem 0,4 % HDP).8.  Cílem rozpočtové strategie programu je opravit nadměrný schodek v roce 2007 (schodek by měl klesnout na 2,8 % HDP). Saldo veřejných financí by se mělo v průběhu programového období stále zlepšovat a dosáhnout v roce 2011 kladné hodnoty 0,1 % HDP. Primární schodek by se měl zvýšit z -0,9 % HDP v roce 2006 na 5 % HDP v roce 2011. Až do roku 2007 jsou úpravy v podstatě založeny na příjmech získaných díky dodatečnému přímému zdanění a sociálním příspěvkům. Informace pro období po roce 2007 se omezují pouze na údaje o velikosti úprav, které jsou nutné pro dosažení rozpočtových cílů v souvislosti s příslušnými tendencemi. Ze srovnání s předchozím programem vyplývá, že cíle na období po roce 2007 zůstaly ve velké míře stejné, přestože makroekonomický scénář je méně příznivý, ale kvůli vyššímu výchozímu schodku v roce 2006 je oprava, která by měla být provedena v roce 2007, mnohem vyšší.9.  Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši 4 % HDP v roce 2006 na přebytek 0,25 % na konci programového období (2011). Stejně jako v předchozí aktualizaci programu stability je i v tomto programu jako střednědobý cíl pro stav rozpočtu uveden strukturálně vyrovnaný rozpočet, kterého by mělo být podle programu dosaženo do roku 2010. V předchozím programu (který končil v roce 2009) se s dosažením střednědobého cíle v programovém období nepočítalo. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva bránící výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.10.  Rozpočtové výsledky by mohly být oproti předpokladům uvedeným v programu v roce 2006 lepší a po roce 2007 horší. Rizika zatěžující rozpočtové projekce v roce 2007 se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Pozitivní je, že s ohledem na vývoj údajů o likviditě by mohl být schodek v roce 2006 nižší než odhadovaných 5,7 % HDP, takže výchozí pozice pro rok 2007 by byla lepší, než se předpokládalo. Nicméně účinnost některých opatření zahrnutých do rozpočtu na rok 2007 je značně nejistá. Nelze vyloučit rizika, kterým jsou veřejné finance vystaveny ve střednědobém horizontu, zejména rizika související s opakovaným překračováním výdajů na zdravotní péči. Kromě toho program neobsahuje žádné podrobné údaje o strategii úprav po roce 2007, čímž se zvyšují rizika související s plánovanou fiskální konsolidací.11.  S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že orientace rozpočtu, která je uvedena v programu, v podstatě směřuje k opravě nadměrného schodku do roku 2007, jak doporučila Rada, pokud se budou rozpočtová opatření provádět plně a účinně. Celkem se rizika týkají 1,25 % HDP strukturálních úprav plánovaných na rok 2007. Dostupné údaje však naznačují, že v roce 2006 budou mít strukturální úpravy lepší výsledek, než se očekávalo (0,25 % HDP), což by umožnilo lepší přenos do roku 2007. Stav rozpočtu možná neposkytne dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech před rokem 2010. Kromě toho nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle v programovém období, jak se plánuje v programu. Pro období následující po odstranění nadměrného schodku je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené v programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší.12.  Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2006 úrovně 107,6 % HDP, což výrazně překračuje referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Podle programu by se míra zadlužení měla postupně snižovat až na 98 % HDP v roce 2011. Z vývoje finančních údajů vyplývá, že míra zadlužení bude pravděpodobně klesat rychleji, než se předpokládalo v programu na rok 2006. Zdá se, že rizika plánovaného vývoje míry zadluženosti se v roce 2007 vcelku vzájemně vyvažují. Nedostatek údajů o strategii úprav po roce 2007 zvyšuje rizika související s plánovaným snížením dluhu. S ohledem na toto hodnocení rizika se zdá, že míra zadluženosti možná nebude v průběhu programového období dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě.13.  Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Itálii nižší než průměr EU, výdaje na důchody rostou díky přijaté důchodové reformě méně, než je průměr v EU, reformy však budou muset být úplně provedeny, zejména bude nutné přistoupit k plánovaným periodickým úpravám pojistného podle vývoje průměrné délky života. K úspěchu důchodových reforem a ke zlepšení důchodů jednotlivých pracovníků by přispělo zvýšení zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti starších pracujících. Výchozí rozpočtová pozice se sice mírně zlepšila oproti roku 2005, přesto představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí ještě před započtením dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet. Kromě toho je současná úroveň hrubého zadlužení vysoko nad referenční hodnotou uvedenou ve Smlouvě a k jejímu snížení bude nutné dosáhnout vysokých primárních přebytků a dlouho takové přebytky udržet. Celkově se zdá, že riziko ohrožení veřejných financí je v Itálii středně vysoké.14.  Program stability obsahuje kvalitativní hodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, která byla předložena v říjnu 2006. Toto hodnocení podává informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách vyplývajících z hlavních reforem zařazených do národního programu reforem a zdá se, že jeho rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření obsažených v národním programu reforem. Opatření v oblasti veřejných financí uvedená v programu stability jsou v souladu s kroky plánovanými v národním programu reforem. Oba programy se zabývají tématem fiskální udržitelnosti a plánují snížení daňového zatížení mezd v období 2007 – 2008.15.  Rozpočtová strategie uvedená v programu je ve velké míře v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.16.  V programu chybí některé povinně či dobrovolně poskytované údaje, které by měl obsahovat podle požadavků uvedených v pokynech pro sestavování konvergenčních programů a programů stability[8].Celkově lze konstatovat, že program zhruba směřuje k opravě nadměrného schodku do roku 2007, pokud bude rozpočet na rok 2007 proveden plně a efektivně. Úpravy plánované po roce 2007 jsou v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu a umožnily by dosažení střednědobého cíle do konce programového období. Strategie úprav však není podrobně popsána, což samo o sobě ohrožuje dosažení rozpočtových cílů po roce 2007 a brání řádnému vyhodnocení konsolidační strategie.S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 28. června 2005 se Itálie vyzývá, aby:i) dokončila plánovanou fiskální konsolidaci v roce 2007, aby napravila stav nadměrného schodku v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7;ii) po opravě nadměrného schodku zajistila řádný pokrok vedoucí k dosažení střednědobého cíle do konce programového období a zajistila rovněž příslušné snížení poměru dluhu k HDP;iii) s ohledem na vysokou úroveň dluhu kompletně provedla přijaté důchodové reformy, a tím se vyhnula velkému nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel; aiv) zkvalitnila rozpočtový proces tím, že zvýši jeho transparentnost, vymezí svou rozpočtovou strategii v dlouhodobější perspektivě a účinně uplatní mechanismy sledování a kontroly výdajů, zejména v oblasti zdravotní péče; Itálie by rovněž měla lépe plnit požadavky stanovené v pokynech pro sestavování programů.Italy is also invited to improve compliance with the data requirements of the code of conduct.  Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |Reálný HDP(změna v %) | PS pros. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |KOM listopad 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | neuvedeno | neuvedeno |Inflace podle HISC(%) | PS pros. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |KOM listopad 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | neuvedeno | neuvedeno |Mezera výstupu(% potenciálního HDP). | PS pros. 20061 | -1,3 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,5 | -0,5 |KOM list. 20065 | -1,4 | -1,0 | -1,0 | -1,1 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 20051 | -1,5 | -1,2 | -1,0 | -0,8 | -0,6 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | PS pros. 20067 | -4,1 | -5,7 | -2,8 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,1 |KOM listopad 2006 | -4,1 | -4,7 | -2,9 | -3,1 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS pros. 2005 | -4,3 | -3,5 | -2,8 | -2,1 | -1,5 | neuvedeno | neuvedeno |Primární saldo6(% HDP) | PS pros. 20067 | 0,7 | -0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |KOM listopad 2006 | 0,5 | -0,1 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS prosinec 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | neuvedeno | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy(% HDP) | PS prosinec 20061 7 | -3,5 | -5,3 | -2,3 | -1,8 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |KOM listopad 2006 | -3,4 | -4,1 | -2,4 | -2,5 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS prosinec 20051 | -3,5 | -2,9 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |Strukturální saldo2(% HDP) | PS prosinec 20061 3 | -4,0 | -3,9 | -2,5 | -1,9 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |KOM listopad 20064 | -3,9 | -3,6 | -2,5 | -2,6 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS prosinec 20051 | -4,1 | -3,2 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno |Hrubý státní dluh(% HDP) | PS prosinec 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |KOM listopad 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno |PS prosinec 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | neuvedeno | neuvedeno |Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Jednorázová a jiná dočasná opatření z programu (0,5 % HDP v roce 2005, 0,1 % v 2007, snižující schodek. V roce 2006 1,4 % HDP zvyšující schodek). 4 Jednorázová a jiná dočasná opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,5 % HDP v roce 2005, 0,1 % v roce 2007 a 2008; snižující schodek. V roce 2006 0,5% HDP zvyšující schodek). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 1,2 %, 1,3 % a 1,4 % a 1,5 %. 6Údaje o primárním saldu, které jsou uvedeny v programu a v prognózách útvarů Komise, nelze přímo srovnávat, protože nepřímo měřené zprostředkovatelské služby (FISIM) jsou zpracovány jinak. Údaje v programu vycházejí z definic, které odpovídají pravidlům pro sestavování programů. Aby byly údaje Komise o primárním saldu srovnatelné s údaji v programu, je nutné je upravit přibližně o +0,2 % HDP. 7 Rozpočtové údaje v programu na rok 2006 byly pozměněny, aby zahrnuly 0,9 % HDP výdajů, které vznikly poté, co stát zrušil dluh státních drah za vysokorychlostní projekt, jak bylo uvedeno v programu stability a schváleno při posledních změnách zákona o rozpočtu na rok 2007. Zdroj: Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Do tabulek programu stability na rok 2006 není zařazen jednorázový výdaj veřejných financí ve výši 0,9 % HDP, který byl použit na úhradu dluhu státních drah, o němž se text zmiňuje. Kvůli tomuto dodatečnému výdaji se cílový schodek pro rok 2006 zvýšil z 4,8 % uvedených v tabulkách na 5,7 % HDP a byly ovlivněny rovněž další rozpočtové údaje.[7] Podle rozhodnutí Eurostatu ze dne 23. května 2005 (viz tiskovou zprávu Eurostatu č. 65/2005), podle něhož byl dluh státních drah již zanesen v účetnictví veřejných financí jako závazek, žádný dopad na dluh.[8] Zejména chybí rozpis rozpočtu odpovídající cílům schodku stanoveným na období 2008–2011.