               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.4.2019
            COM(2019) 165 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o vícestranná jednání o pravidlech a závazcích v oblasti elektronického obchodu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Dne 13. prosince 2017 přijalo 70 členů Světové obchodní organizace (WTO) na jedenácté Konferenci ministrů WTO společné prohlášení o elektronickém obchodu
                     1
                   za účelem zahájení průzkumné činnosti zaměřené na budoucí jednání WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu.

                  Evropská unie (EU) výrazně podporovala průzkumnou činnost, která byla během roku 2018 provedena v rámci WTO. Průzkumná činnost byla transparentní a otevřená všem členům WTO a zabývala se veškerými obchodními aspekty elektronického obchodu, které nastolily zúčastněné státy.

                  Po úspěšném ukončení průzkumné činnosti v prosinci 2018 pak 76 členů WTO včetně EU potvrdilo dne 25. ledna 2019 svůj záměr zahájit jednání WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu
                     2
                  . Zúčastnění členové potvrdili, že budou usilovat o dosažení ambiciózního výsledku, který bude vycházet ze stávajících dohod a rámců WTO za účasti co největšího počtu členů WTO. Uznali jedinečné příležitosti a výzvy, jimž členové, včetně rozvojových a nejméně rozvinutých zemí, jakož i mikropodniky a malé a střední podniky v souvislosti s elektronickým obchodem čelí, a zavázali se, že je zohlední. Potvrdili rovněž svůj záměr i nadále vybízet k zapojení všechny členy WTO, aby se dále zvýšily přínosy elektronického obchodu pro podniky, spotřebitele a celosvětovou ekonomiku.

                  V souladu s tím by jednání o elektronickém obchodu měla probíhat na vícestranné úrovni v rámci WTO, měla by být i nadále transparentní a otevřená všem členským státům WTO, které se rozhodnou připojit. Zúčastnění členové mohou na začátku nebo v pozdější fázi jednání v rámci WTO předložit jakýkoli návrh pro jednání v oblasti obchodních aspektů elektronického obchodu.

                  Komise obdržela od Rady zmocnění v rámci rozvojového programu z Dohá (DDA) k jednání v rámci WTO, mimo jiné o obchodu se službami a usnadnění obchodu, jakož i o postupné liberalizaci obchodních pravidel.
                     3
                   Vzhledem k tomu, že je elektronický obchod nedílnou součástí způsobu obchodování se službami a zbožím
                     4
                  , vztahuje se na nová jednání WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu stávající zmocnění, neboť jednání o elektronickém obchodu patří do oblasti obchodu se službami, usnadnění obchodu a postupné liberalizace obchodních pravidel.
                     5
                   Proto není vyžadováno nové rozhodnutí Rady, které zmocňuje k zahájení jednání podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

                  Nicméně ačkoli není elektronický obchod na programu WTO novým tématem
                     6
                  , vícestranná jednání o obchodních aspektech elektronického obchodu by mohla být potenciálně široká a mohla by se zabývat řadou témat, k nimž má EU vnitřní právní předpisy, jakož i konkrétními obavami, zejména pokud jde o přeshraniční toky údajů a audiovizuální služby, a konkrétními prioritami. V důsledku toho Komise v zájmu přesnějšího vymezení jednání doporučuje Radě, aby pro jednání, která se týkají jednání WTO o elektronickém obchodu, přijala specifické směrnice.

                  Cílem navrhovaných směrnic pro jednání je zajistit, aby EU mohla v průběhu jednání jednat o jakémkoli aspektu elektronického obchodu navrženém zúčastněnými členy WTO, při plném dodržování acquis, včetně rámce pro ochranu osobních údajů a politických rozhodnutí EU při obchodních jednáních.

                  Pro EU je cílem jednání posílit světový elektronický obchod, usnadnit provoz podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, posílit důvěru spotřebitelů v on-line prostředí a vytvořit nové příležitosti k podpoře růstu a rozvoje podporujícího začlenění. Aby bylo dosaženo ambiciózního výsledku se zapojením co největšího počtu členů WTO, měla by pravidla a závazky poskytovat členům dostatečnou flexibilitu.

                  Nejpravděpodobnějším výsledkem jednání WTO o elektronickém obchodu je soubor pravidel WTO, která se mohou členové následně a jednostranně rozhodnout připojit ke svým stávajícím listinám závazků v rámci WTO.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Výše uvedené cíle jsou v souladu se Smlouvou o Evropské unii (SEU), která stanoví, že by EU měla „povzbuzovat zapojení všech zemí do světové ekonomiky, včetně postupného odstraňování překážek mezinárodního obchodu“
                     7
                  .

                  Evropská rada na svém zasedání ve dnech 28.–29. června 2018 pověřila Komisi, aby pokračovala v úsilí o modernizaci WTO v souladu s těmito cíli: 1) dosáhnout toho, aby WTO více odpovídala měnícímu se světu a dokázala se mu lépe přizpůsobit; 2) posílit účinnost WTO. Ústředním pilířem tohoto procesu je modernizace tvorby předpisů WTO, která je jedním z hlavních cílů jednání o elektronickém obchodu.

                  Dne 18. září 2018 předložila Komise koncepční dokument
                     8
                   o modernizaci WTO. V souvislosti s posílením normotvorné funkce WTO Komise mimo jiné zdůraznila, že je třeba, aby se WTO zabývala překážkami digitálního obchodu. Zdůraznila, že „[...] zavedení disciplín týkajících se digitálního obchodu je důležité pro odstranění neopodstatněných překážek obchodu elektronickými prostředky, pro zaručení právní jistoty pro podniky a pro zajištění bezpečného online prostředí pro spotřebitele. [...] nové disciplíny by se měly vztahovat nejen na obchod se službami, ale měly by platit pro všechna hospodářská odvětví.“

                  Evropská unie ve svých jednáních o volném obchodu systematicky předkládá ambiciózní regulační disciplíny týkající se jak telekomunikačních služeb, tak digitálního obchodu. Směrnice pro jednání, které se navrhují pro jednání WTO o elektronickém obchodu, sledují stejný přístup, jaký uplatňuje EU ve svých dohodách o volném obchodu (body 10–12 přílohy).

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Disciplíny navrhované Evropskou unií v rámci dvoustranných jednání, jakož i ty, které může EU navrhnout v rámci WTO, vycházejí z právních předpisů EU týkajících se vnitřního trhu v oblasti digitálního obchodu a telekomunikačních služeb a jsou s nimi plně v souladu.

                  Navrhované směrnice pro jednání potvrzují, že jakákoli pravidla či závazky odsouhlasené Evropskou unií by měly být v souladu s právním rámcem EU (bod 9 přílohy).

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

                  Podle čl. 207 odst. 3, pokud mají být sjednány dohody týkající se společné obchodní politiky, předloží Komise doporučení Radě. Komise při vedení těchto jednání konzultuje zvláštní výbor, který jmenuje Rada, aby jí v tomto úkolu napomáhal, a řídí se směrnicemi, které jí může dát Rada.

                  V čl. 218 odst. 3 SFEU se stanoví, že Komise předloží Radě doporučení. Rada má pravomoc přijímat rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání a podle čl. 218 odst. 4 SFEU může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

                  Pokud jde o jednání WTO o elektronickém obchodu, Rada již zmocnila k zahájení jednání a vydala Komisi směrnice týkající se obchodu se službami a usnadnění obchodu, jakož i postupné liberalizace obchodních pravidel v rámci WTO, které se vztahují na obchodní pravidla a závazky týkající se elektronického obchodu (viz oddíl 1). Pro přesnější vymezení těchto jednání je však nezbytné přijetí doplňujících směrnic pro jednání. Komise proto doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí na základě čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Společná obchodní politika je oblastí výlučné pravomoci EU podle článku 3 SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní (čl. 5 odst. 3 SEU).

               •Proporcionalita

                  . Doporučení Komise je v souladu se zásadou proporcionality.

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Rady Evropské unie týkající se směrnic pro jednání o obchodních aspektech elektronického obchodu, které doplňují směrnice vydané Komisi v souvislosti s rozvojovou agendou z Dohá.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Veřejná konzultace nebyla provedena, neboť podstatné prvky jednání WTO nejsou dosud známy.

                  Komise pravidelně provádí konzultace se zúčastněnými stranami, mimo jiné v rámci skupiny odborníků pro obchodní dohody
                     9
                   a dialogu s občanskou společností
                     10
                  .

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů není v této fázi vyžadováno, neboť jednání WTO o elektronickém obchodu vycházejí ze stávajícího zmocnění Komise Radou k jednání v rámci WTO (viz oddíl 1). Podstata jednání nepředstavuje novou oblast politiky; jedná se o pokračování širších jednání WTO, která již léta probíhají.

               a)Kromě toho je klíčové, aby EU postupovala rychle a aby se zúčastnila již počátečních fází jednání.

               b)Dopady případných nových pravidel a závazků vyplývajících z mnohostranných jednání ve WTO nelze určit předem. Zaprvé z důvodu, že zúčastnění členové WTO dosud nepředložili návrhy pro jednání. Zadruhé z důvodu, že není známo, kteří členové přijmou závazky ohledně všech nebo některých nových pravidel a povinností v rámci WTO.

                  Potřeba posouzení dopadů bude znovu posouzena při uzavření jednání WTO.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Iniciativa je plně v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a zejména s článkem 8 o ochraně osobních údajů.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Tato iniciativa nemá rozpočtové důsledky.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o vícestranná jednání o pravidlech a závazcích v oblasti elektronického obchodu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 13. prosince 2017 přijalo 70 členů Světové obchodní organizace (WTO) na jedenácté Konferenci ministrů WTO společné prohlášení o elektronickém obchodu
                  11
                za účelem zahájení průzkumné činnosti zaměřené na budoucí jednání WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu.

               (2)Dne 25. ledna 2019 potvrdilo 76 členů WTO svůj záměr zahájit jednání WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu
                  12
               .

               (3)Rada v rámci rozvojového programu z Dohá schválila zahájení jednání ve Světové obchodní organizaci a vydala směrnice určené Komisi týkající se mimo jiné obchodu se službami, usnadnění obchodu a postupné liberalizace obchodních pravidel.

               (4)Přijetí doplňujících směrnic pro jednání je nezbytné pro další vymezení postoje Unie při jednáních WTO o obchodních aspektech elektronického obchodu.

               (5)Podle čl. 218 odst. 4 by jako výbor, se kterým bude jednání konzultováno, měl být i nadále určen výbor pro obchodní politiku,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Směrnice pro jednání určené Komisi, které se týkají rozvojového programu z Dohá, se doplňují směrnicemi pro jednání pro vícestranná jednání o pravidlech a závazcích v oblasti elektronického obchodu stanovenými v příloze.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        WT/MIN(17)/60.

                     (2)

                        WT/L/1056.

                     (3)

                        Zmocnění v rámci DDA tvoří soubor závěrů Rady z období od 25. října 1999 do 10. března 2008.

                     (4)

                        Pracovní program ze dne 25. září 1998 stanoví, že elektronickým obchodem se rozumí výroba, distribuce, uvádění na trh, prodej nebo dodání zboží nebo služeb elektronickými prostředky.

                     (5)

                        Zejména se odkazuje na závěry Rady ze dne 25. října 1999, 21. listopadu 2001, 21. července 2003 (které konkrétně stanoví, že ministerská prohlášení ze Singapuru a Dohá a související texty přijaté v Dohá, jakož i předchozí závěry Rady představují základ pro činnost Unie při jednáních o rozvojovém programu z Dohá), 5. prosince 2003, 6. října 2004, 19. července 2005, 18. října 2005, 21. listopadu 2005, 12. června 2006 a 10. března 2008.

                     (6)

                        V roce 1998 byl zahájen pracovní program WTO pro elektronický obchod.

                     (7)

                        Ustanovení čl. 21 odst. 2 písm. e) SEU.

                     (8)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (9)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (10)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (11)

                        WT/MIN(17)/60.

                     (12)

                        WT/L/1056.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.4.2019
            COM(2019) 165 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro rozhodnutí Rady,
            kterým se doplňují směrnice pro jednání o rozvojovém programu z Dohá, pokud jde o vícestranná jednání o pravidlech a závazcích v oblasti elektronického obchodu

               PŘÍLOHA

               1.POVAHA A OBLAST PŮSOBNOSTI PRAVIDEL A ZÁVAZKŮ

               1.Na základě stávajícího zmocnění Rady pro jednání ve Světové obchodní organizaci (WTO) v rámci rozvojového programu z Dohá by cílem vícestranných jednání mělo být vytvoření disciplín v rámci WTO týkajících se obchodních aspektů elektronického obchodu za účelem rozšíření celosvětového elektronického obchodu, usnadnění provozu podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, zejména posílením důvěry spotřebitelů v on-line prostředí a vytvořením nových příležitostí k podpoře udržitelného růstu a rozvoje podporujícího začlenění. Cílem jednání by měla být i liberalizace obchodu se službami a zbožím v konkrétních odvětvích, která přímo souvisejí s umožněním elektronického obchodu.

               2.Jednání by měla být vedena a uzavřena s náležitým ohledem na práva a povinnosti členů v rámci WTO, přičemž by měly být dodržovány zásady transparentnosti a začlenění a mělo by se vycházet ze stávajících dohod WTO, včetně výjimek, které jsou v nich obsaženy.

               3.Jednání by měla být zaměřena na vytvoření ambiciózních disciplín a závazků za účasti co největšího počtu členů WTO. Jednání by měla zohledňovat jedinečné příležitosti a výzvy pro členy WTO v souvislosti s elektronickým obchodem. V souladu s tím by pravidla a závazky měly poskytovat náležitou flexibilitu.

               4.Pravidla a závazky přijaté Evropskou unií (EU) by měly zohledňovat povinnost zacházení podle nejvyšších výhod ve stávajících dohodách WTO, pokud se členové WTO nedohodnou jinak.

               2.NAVRHOVANÝ OBSAH PRAVIDEL A ZÁVAZKŮ

               5.V rámci jednání by měly být vypracovány nové disciplíny týkající se obchodních aspektů elektronického obchodu ve WTO. Jejich cílem by mělo být zlepšení podmínek pro celosvětový elektronický obchod ve prospěch podniků a spotřebitelů v Evropské unii a zvýšení účasti mikropodniků, malých a středních podniků, jakož i rozvojových a nejméně rozvinutých zemí v globálních hodnotových řetězcích.

               6.Jednání budou vedena otevřeným a inkluzivním způsobem. Mohou proto zahrnovat jakékoli obchodní aspekty elektronického obchodu, které navrhnou zúčastněné členské státy. Vzhledem k průřezové povaze elektronického obchodu mohou jednání zahrnovat například tyto záležitosti:

               –usnadnění elektronických transakcí (např. elektronické podpisy a jiné služby vytvářející důvěru, elektronické ověřování),

               –cla z elektronických přenosů a přenášeného obsahu,

               –důvěru spotřebitelů (např. ochrana spotřebitelů online, nevyžádaná elektronická komunikace, přístup k nápravě),

               –regulační disciplíny v oblasti telekomunikačních služeb za účelem zajištění rovných podmínek a účinné hospodářské soutěže v odvětví telekomunikací,

               –přeshraniční toky údajů, požadavky ohledně umístění údajů a ochranu osobních údajů,

               –důvěru podniků (např. ochrana zdrojového kódu, nucený transfer technologií),

               –zlepšený přístup k elektronickému obchodu (např. přístup k internetu, on-line službám a údajům veřejného sektoru nebo odpovědnost online zprostředkovatelů a přístup k nim),

               –opatření k usnadnění obchodu týkající se elektronického obchodu (např. bezpapírové obchodování), s přihlédnutím k dohodě WTO o usnadnění obchodu,

               –aspekty práv duševního vlastnictví týkající se elektronického obchodování, včetně obchodního tajemství,

               –otázky související s rozvojem,

               –transparentnost a

               –spolupráci (např. mezi zúčastněnými členy, orgány na ochranu spotřebitele).

               7.V souladu s těmito směrnicemi může Evropská unie rovněž vést jednání o dalších obchodních aspektech elektronického obchodu, které navrhli zúčastnění členové.

               8.Jednání by rovněž měla být zaměřena na postupnou liberalizaci obchodu se službami a zbožím snižováním omezení přístupu na trh a národního zacházení v některých konkrétních odvětvích, které přímo souvisejí s umožněním elektronického obchodu, zejména v oblasti telekomunikačních služeb a počítačových a souvisejících služeb, nad rámec stávajících závazků členů v rámci WTO.

               9.Jakékoli pravidlo či závazek přijatý Evropskou unií by měly být v souladu s právním rámcem EU.

               10.Evropská unie zejména nesmí souhlasit s disciplínami nebo závazky, které by mohly mít vliv na její právní rámec v oblasti kybernetické bezpečnosti, zejména na vysokou společnou úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů v celé Evropské unii.

               11.Evropská unie dále nesmí souhlasit s disciplínami či závazky, které by mohly mít vliv na jeho právní rámec pro ochranu osobních údajů. Pokud jde o přeshraniční toky údajů (požadavky ohledně umístění údajů a ochrana osobních údajů), Evropská unie se řídí horizontálním přístupem schváleným v souvislosti s dvoustrannými obchodními a investičními dohodami.

               12.Kromě toho si Evropská unie a její členské státy ponechají možnost zachovat a rozvíjet svou schopnost definovat a provádět kulturní a audiovizuální politiky pro účely zachování jejich kulturní rozmanitosti. Evropská unie nesmí souhlasit s pravidly nebo závazky pro audiovizuální služby. Evropská unie nepřijímá závazky týkající se služeb poskytovaných nebo činností prováděných při výkonu veřejné moci.

               13.Pravidla a závazky by Evropské unii, jejím členským státům a jejich celostátním, regionálním a místním orgánům neměly bránit v regulování hospodářské činnosti ve veřejném zájmu za účelem dosažení legitimních cílů veřejné politiky v oblastech, jako je ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, veřejná mravnost, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitele, soukromí a ochrana osobních údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti. Vysoká kvalita veřejných služeb v Evropské unii by měla být zachována v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, a zejména s protokolem č. 26 o službách obecného zájmu a s ohledem na výhrady Evropské unie v této oblasti, včetně výhrad podle dohody GATS.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.9.2019
            COM(2019) 417 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

                  Kapverdy a EU pojí již více než 35 let úzký a velmi konstruktivní vztah založený v první řadě na významné a pokračující rozvojové spolupráci. Od listopadu 2007 vztahy mezi EU a Kapverdami upravuje zvláštní partnerství EU–Kapverdy, které je ambiciózním nástrojem pro posílení dvoustranných vztahů a v rámci afrických, karibských a tichomořských států (AKT) představuje jedinečný případ. Jedním z cílů zvláštního partnerství je posílit mobilitu a mezilidské kontakty mezi občany EU a Kapverd a také zvýšit spolupráci v boji proti nedovolenému přistěhovalectví. V rámci tohoto partnerství uzavřely Kapverdy, jako první africká země, v roce 2008 partnerství s EU v oblasti mobility. Partnerství v oblasti mobility má za cíl posílit spolupráci s EU v oblasti migrace, správy hranic, boje proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi.

                  Zvláštní partnerství připravilo půdu pro sjednání a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie
                     1
                   (dále jen „dohoda“) přijaté souběžně s Dohodou mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob
                     2
                  . Obě dohody vstoupily v platnost dne 1. prosince 2014.

                  Dne 2. února 2020 se začne uplatňovat nařízení (EU) 2019/1155 ze dne 20. června 2019, kterým se mění vízový kodex
                     3
                  . Pokud by se mezi nimi vyskytl rozpor, měla by dohoda, jakožto mezinárodní dohoda Unie, před sekundárním právním předpisem Unie přednost a nadále by se uplatňovala. Avšak vízový kodex se rovněž uplatní na záležitosti, které dohoda neupravuje. Některá ustanovení revidovaného vízového kodexu proto budou mít dopad na postupy pro udělování víz kapverdským občanům.

                  Revidovaný vízový kodex například zavádí harmonizovaný přístup k udělování víz pro více vstupů pravidelným cestujícím, kteří mají pozitivní vízovou minulost, na postupně se zvyšující dobu v délce od 1 roku do 5 let a umožní osvobození od vízového poplatku pro děti ve věku od šesti let a mladší osmnácti let. Dále zvyšuje všeobecnou výši vízového poplatku z 60 EUR na 80 EUR a zavádí možnost pozastavit – prostřednictvím prováděcího rozhodnutí Rady – některá z usnadnění, která se vztahují na státní příslušníky třetí země (a/nebo na určité kategorie cestujících z dané země), jako jsou například osvobození od vízového poplatku, délka doby platnosti víz pro více vstupů, omezení podpůrných dokladů, které mají být předloženy, – bude-li úroveň spolupráce dané země v oblasti zpětného přebírání osob posouzena jako nedostatečná.

                  Oproti obdobným dohodám o usnadnění udělování víz, které EU uzavřela s dalšími třetími zeměmi, dohoda s Kapverdami nezahrnuje ustanovení o snížení výše vízového poplatku ani nestanoví harmonizovaný seznam podpůrných dokladů, které mají žadatelé za účelem zdůvodnění účelu cesty předložit. Dohoda navíc neumožňuje pozastavení všech nebo některých svých ustanovení v případě nedostatečné spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob.

                  S ohledem na tento vývoj považuje Evropská komise za vhodné dohodu uzavřenou s Kapverdami upravit.

                  Vízová politika Kapverd vůči občanům EU

                  Počínaje dnem 1. ledna 2019 osvobodily Kapverdy občany EU od vízové povinnosti při cestách na své území (pro pobyty nepřesahující 30 dnů).

               U pobytů delších než 30 dnů a nepřesahujících 90 dnů během období 180 dnů mohou občané EU využít usnadnění stanovených dohodou.

                  Kdyby Kapverdy znovu zavedly vízovou povinnost pro občany EU, uplatňovala by se ustanovení dohody, na recipročním základě, na občany EU v plném rozsahu.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Jak je vysvětleno v předchozím oddíle, primárním cílem, jehož má být vyjednáním a uzavřením pozměněné dohody dosaženo, je sladit usnadnění udělování víz poskytnutá státním příslušníkům Kapverd s revidovanými ustanoveními vízového kodexu.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem tohoto doporučení je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

                  Předmět pozměněné dohody by byl součástí společné vízové politiky Unie pro krátkodobé pobyty nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů. Proto se předpokládá, že hmotněprávním základem rozhodnutí o podpisu a uzavření dohody bude čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Unie již svou pravomoc v této oblasti uplatnila a stanovila v tomto ohledu pravidla tím, že přijala vízový kodex, který vymezuje postupy a podmínky pro udělování krátkodobých víz, které jsou závazné pro všechny členské státy Evropské unie provádějící schengenské acquis.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

                  Smíšený výbor zřízený ke sledování provádění dohody byl svolán třikrát (5. října 2015, 19. října 2016 a 27. listopadu 2017) a potvrdil celkově pozitivní provádění, přičemž uvedl možný prostor pro zlepšení v oblasti některých aspektů postupu zpracování víz. Smíšený výbor zejména doporučil, aby obě strany zvýšily úsilí v oblasti komunikace za účelem řádného a komplexního informování žadatelů o víza o požadavcích a působnosti, pokud jde o podávání žádostí o schengenská víza a jejich udělování.

               Počet žádostí o udělení víza podaných na konzulátech členských států na Kapverdách se od vstupu dohody v platnost stále zvyšoval. V roce 2014 bylo podáno 14 694 žádostí o udělení víza. Tento počet vzrostl na 20 158 v roce 2018 (+37,2 %). Počet udělených víz rovněž rostl, i když pomaleji, a to z 11 370 v roce 2014 na 13 343 v roce 2018 (+17,3 %). Míra zamítnutých žádostí o vízum činila v roce 2018 celkem 33,5 %.

                  Členské státy, které na Kapverdách udělují víza (tj. Španělsko a Portugalsko, přičemž druhý jmenovaný stát zastupuje v rámci společného střediska pro žádosti o víza v Praii devatenáct členských států), se v Praii pravidelně scházejí ve formátu skupiny pro místní schengenskou spolupráci. Těmto schůzkám předsedá delegace EU na Kapverdách.

                  Skupina pro místní schengenskou spolupráci se shodla na zjištění, že dohoda je obecně dobře prováděna, a stejně tak i platná ustanovení vízového kodexu. Současně byla zjištěna řada obtíží při vyřizování žádostí o udělení víza podávaných kapverdskými státními příslušníky, zejména pokud jde o doklady odůvodňující účel cesty a/nebo skutečnost, že žadatel náleží k jedné z kategorií žadatelů uvedených ve stávající dohodě, na něž se vztahuje usnadnění udělování víz.

                  Pracovní skupina Rady pro víza se aktuálním stavem provádění dohody zabývala pětkrát (dne 26. října 2015, 27. října 2016, 11. prosince 2017, 20. května 2019 a 10. července 2019). Na posledním z uvedených zasedání informovala Komise členské státy o předběžných rozhovorech, které vedla s kapverdskými orgány ohledně možné změny dohody a její působnosti.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Plánovaná pozměněná dohoda nebude mít žádné dopady na rozpočet EU.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Směrnice pro jednání

               Vízový poplatek a osvobození od vízového poplatku

               V dalších dohodách o usnadnění udělování víz, které EU uzavřela se třetími zeměmi, je výše všeobecného vízového poplatku stanovena na 35 EUR. Tato částka byla zahrnuta do předchozích směrnic pro jednání s přihlédnutím k vízovému poplatku ve výši 60 EUR uvedenému ve vízovém kodexu. Dohoda s Kapverdami ustanovení o snížení všeobecného vízového poplatku neobsahuje.

               Vzhledem k tomu, že v revidovaném vízovém kodexu se vízový poplatek zvýší z 60 EUR na 80 EUR, bude se tento navýšený poplatek vztahovat i na kapverdské žadatele.

               Proto se navrhuje, aby byl vízový poplatek pro kapverdské žadatele snížen stejně tak, jak tomu bylo v případě státních příslušníků všech ostatních třetích zemí, které s EU uzavřely dohodu o usnadnění udělování víz. Výše sníženého poplatku by však měla být úměrná revidovanému vízovému poplatku. Proto se navrhuje, aby byl snížený poplatek stanoven na polovinu částky stanovené vnitrostátními právními předpisy smluvních stran (v případě EU vízovým kodexem). To by EU umožnilo výši poplatku upravovat s ohledem na vývoj okolností.

               Zahrnutí dalších kategorií žadatelů, které by měly být od vízového poplatku osvobozeny, by se mělo posoudit v průběhu jednání.

               Víza pro více vstupů s dlouhodobou platností

               V pozměňující dohodě bude třeba zohlednit změny zavedené revidovaným vízovým kodexem, pokud jde o udělování víz pro více vstupů s dlouhodobou platností.

               Dohoda ve stávajícím platném znění uděluje přístup k vízům pro více vstupů s platností na pět let omezenému počtu kategorií pravidelných cestujících (např. členům národních a regionálních vlád, stálým členům oficiálních delegací, podnikatelům, blízkým rodinným příslušníkům) a zároveň pro další kategorie pravidelných cestujících zavádí „kaskádu“ víz pro více vstupů s postupně se zvyšující platností.

               Revidovaný vízový kodex (čl. 24 odst. 2) však pro získání víz pro více vstupů stanoví odlišný „kaskádový“ systém, který se neomezuje na zvláštní kategorie.

               Proto se navrhuje, aby pozměněná dohoda zaujala podobný přístup, tj. „kaskádový“ přístup, který by se vztahoval na všechny žadatele, kteří nepatří do kategorií, jimž se již nyní podle čl. 5 odst. 1 stávající dohody udělují víza pro více vstupů s platností na pět let.

               Pozměňující dohoda by navíc měla omezit počet víz, jejichž využití v souladu s právními předpisy je podmínkou k získání víza pro více vstupů, a/nebo by měla prodloužit referenční období, během kterých by měl být vymezený počet víz získán a využíván v souladu s právními předpisy.

               Seznam podpůrných dokladů pro účel cesty / doklad o zajištění ubytování

               Stávající dohody o usnadnění udělování víz, které EU uzavřela s dalšími třetími zeměmi, usnadňují udělování víz tak, že u každé kategorie žadatelů omezují počet podpůrných dokladů požadovaných k prokázání účelu cesty obecně na jediný doklad. Oproti tomu dohoda s Kapverdami takové ustanovení nezahrnuje.

               Pozměňující dohoda by měla stanovit seznam podpůrných dokladů, které musí žadatelé k prokázání účelu cesty předložit. Písemné doklady by měly být obecně omezeny na jeden podpůrný doklad na kategorii. Smyslem tohoto kroku by bylo zjednodušit postup podávání žádostí a usnadnit identifikaci žadatelů náležejících k jedné z kategorií stanovených dohodou.

               Vízový kodex dále stanoví určitá horizontální usnadnění udělování víz, pokud jde o podpůrné doklady, jež mají předkládat pravidelní cestující. Podle čl. 14 odst. 6 lze od požadavků na určité podpůrné doklady upustit „v případě žadatelů, kteří jsou jim známi jako bezúhonná a spolehlivá osoba, zejména při využití předchozích víz v souladu s právními předpisy, není-li pochyb o tom, že při překračování vnějších hranic členských států bude žadatel splňovat požadavky čl. 6 odst. 1 Schengenského hraničního kodexu“.

               S ohledem na tuto zásadu by pozměněná dohoda měla obsahovat ustanovení, podle něhož by osoba, která získala první vízum pro více vstupů s dlouhodobou platností (s platností na jeden rok, dva roky nebo tři roky), tj. dosáhla druhého kroku v „kaskádě“, měla být v zásadě osvobozena od požadavku předložit dokumenty prokazující ubytování a/nebo finanční prostředky k úhradě takového ubytování.

               Osvobození od vízové povinnosti pro držitele průkazu EU (laissez-passer)

               Pozměněná dohoda by měla od vízové povinnosti osvobodit držitele průkazu EU (laissez-passer) vydávaného určitým zaměstnancům orgánů Unie podle nařízení Rady (EU) č. 1417/2013.

               Důvody pro pozastavení na základě nedostatečného provádění dohody o zpětném přebírání osob

               Dohoda stanoví možnost pozastavit její uplatňování z důvodů uvedených ve vyčerpávajícím seznamu důvodů, tj. z důvodů veřejného pořádku, ochrany národní bezpečnosti nebo ochrany veřejného zdraví.

               V souladu s přístupem revidovaného vízového kodexu, který spočívá v propojení spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob s usnadněními udělování víz, by pozměňující dohoda měla rozšířit důvody pro pozastavení tak, aby byla zahrnuta možnost, podle níž by EU mohla uplatňování dohody zcela nebo zčásti pozastavit v případě nedostatečného provádění dohody o zpětném přebírání osob uzavřené mezi EU a Kapverdami nebo v případě nedostatečné úrovně spolupráce v boji proti nedovolenému přistěhovalectví.

               6.ZÁVĚRY

                  S ohledem na výše uvedené Komise doporučuje Radě, aby dala zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi EU a Kapverdskou republikou, kterou se mění v současnosti platná Dohoda mezi EU a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření dohody s Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi EU a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o mezinárodní dohodě s Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Při jednání je konzultována Pracovní skupina Rady pro víza.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 282, 24.10.2013, s. 3–12.

                     (2)

                        Úř. věst. L 282, 24.10.2013, s. 15–34.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1155 ze dne 20. června 2019, kterým se mění nařízení (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex). Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 25–54.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.9.2019
            COM(2019) 417 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               Komise by v průběhu jednání měla usilovat o dosažení cílů podrobně stanovených níže.

               1.Účel a oblast působnosti dohody

               Účelem dohody je změnit stávající Dohodu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie
                  1
                (dále jen „stávající dohoda“). Tato posledně uvedená dohoda, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2014, se vztahuje na udělování víz občanům Kapverdské republiky (dále jen „Kapverdy“) pro předpokládaný pobyt v schengenském prostoru, jehož délka během jakéhokoliv období 180 dnů nepřekračuje 90 dnů.

               Počínaje dnem 1. ledna 2019 osvobodily Kapverdy od vízové povinnosti občany EU cestující na Kapverdy v případě, že pobyt nepřesahuje 30 dnů. U pobytů delších než 30 dnů a nepřesahujících 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů mohou občané EU v zásadě využít usnadnění stanovených dohodou.

               Pozměňující dohoda by se rovněž plně uplatnila na recipročním základě, kdyby se Kapverdy rozhodly znovu zavést pro občany EU vízovou povinnost.

               Pozměňující dohoda by měla stanovit jasná, jednoznačná a právně závazná práva a povinnosti za účelem usnadnění řízení o žádostech o víza a postupů udělování víz v případě státních příslušníků Kapverd, a to s přihlédnutím k pravidlům revidovaného vízového kodexu
                  2
               .

               2.Konkrétní otázky

               Pozměňující dohoda by měla zohlednit stávající dohodu, předchozí dohody o usnadnění udělování víz uzavřené Unií s jinými třetími zeměmi, jakož i zvláštní situaci Kapverd, které byly první třetí zemí neležící v sousedství EU, s níž EU uzavřela dohodu o usnadnění udělování víz souběžně s dohodou o zpětném přebírání osob.

               Kromě toho změna vízového kodexu, která vstoupila v platnost dne 2. srpna 2019 a použije se ode dne 2. února 2020, stanoví řadu změn obecných pravidel pro postupy udělování víz. Revidovaná pravidla by měla být rovněž zohledněna, aby se zajistilo, že usnadnění nabízená Kapverdám v pozměňující dohodě budou i nadále přesahovat rámec obecných pravidel, jak jsou stanovena v revidovaném vízovém kodexu.

               2.1.Vízový poplatek

               Pozměňující dohoda by měla stanovit poplatek za vyřízení žádostí o vízum na polovinu částky stanovené vnitrostátními právními předpisy smluvních stran.

               Vedle kategorií vymezených v čl. 5 odst. 1 stávající dohody by od poplatku měli být osvobozeni žadatelé mladší osmnácti let. Dále by bylo možné zvážit zahrnutí dalších kategorií žadatelů, například blízkých příbuzných občanů EU.

               2.2
                     Víza pro více vstupů s dlouhodobou platností

               Pravidla pro udělování víz pro více vstupů s platností na pět let určitým kategoriím žadatelů stanovená v čl. 4 odst. 1 stávající dohody by měla platit i nadále.

               Pozměňující dohoda by navíc měla vymezit pravidla pro udělování víz pro více vstupů všem dalším žadatelům, a to na základě ustanovení článku 24 revidovaného vízového kodexu.

               Čl. 24 odst. 2 revidovaného vízového kodexu zavádí pro všechny žadatele bez ohledu na účel jejich cesty všeobecný „kaskádový“ systém udělování víz. Podobný přístup by měl být zaveden i v pozměňující dohodě.

               Pozměňující dohoda by měla usnadnit udělování víz pro více vstupů snížením počtu dříve získaných a v souladu s právními předpisy využívaných víz a/nebo prodloužením referenčních období, během nichž by měl být vymezený počet víz získán a využíván v souladu s právními předpisy. Takový „kaskádový“ systém by mohlo mít například tuto podobu:

               –poté, co žadatel v předchozích 24 měsících získal a využíval v souladu s právními předpisy jedno nebo dvě víza, měl by při žádosti o další vízum získat vízum pro více vstupů s platností na jeden rok,

               –poté, co žadatel v průběhu předchozích 30 nebo 36 měsíců využíval v souladu s právními předpisy jedno vízum pro více vstupů s jednoletou platností, mělo by mu být uděleno vízum pro více vstupů s delší platností (například dva nebo tři roky),

               –poté, co žadatel v průběhu předchozích 42 nebo 48 měsíců využíval v souladu s právními předpisy jedno vízum pro více vstupů s dvouletou nebo tříletou platností, mělo by mu být uděleno vízum pro více vstupů s delší platností (například tři roky nebo nejvýše pět let).

               2.3
                     Podpůrné doklady

               Pozměněná dohoda by měla stanovit usnadnění, která se týkají podpůrných dokladů, jež mají být při žádosti o udělení víza předloženy.

               Písemné doklady, jež je třeba předložit k prokázání účelu žadatelovy cesty, by měly být obecně omezeny na jeden podpůrný doklad na kategorii žadatelů zahrnutou v pozměňující dohodě.

               Žadatelé, kteří již vízum pro více vstupů (nejméně s jednoletou platností) získali a využívali v souladu s právními předpisy, by v zásadě měli být osvobozeni od předkládání podpůrných dokladů týkajících se ubytování nebo prokazování dostatečných finančních prostředků na ubytování.

               2.4
                     Osvobození od vízové povinnosti pro držitele průkazu EU (laissez-passer)

               Pozměňující dohoda by měla od vízové povinnosti osvobodit držitele průkazu EU (laissez-passer) vydávaného určitým zaměstnancům orgánů Unie podle nařízení Rady (EU) č. 1417/2013.

               2.5
                     Ustanovení o pozastavení uplatňování dohody

               Pozměňující dohoda by měla změnit závěrečná ustanovení stávající dohody tím, že pro smluvní strany stanoví možnost uplatňování dohody zcela nebo zčásti pozastavit, a to z jakéhokoli důvodu a výslovně v případě, že by se mělo za to, že Kapverdy dostatečně nespolupracují v oblasti zpětného přebírání osob.

                     (1)

                        Úř. věst. L 282, 24.10.2013, s. 3.

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1155 ze dne 20. června 2019, kterým se mění nařízení (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex). Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 25.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 15.11.2019
            COM(2019) 595 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Toto doporučení se týká rozhodnutí, kterým se Komise zmocňuje, aby se jménem Unie zúčastnila jednání o částečné revizi Mezinárodní dohody o cukru (dále jen „dohoda ISA“), o jejichž zahájení rozhodla Mezinárodní rada pro cukr na základě pokynů Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD). Podle rozhodnutí Mezinárodní rady pro cukr ze dne 19. července 2019 se tato jednání týkají správního rozpočtu a členských příspěvků, jakož i omezených změn týkajících se cílů a pracovního programu organizace ISO.

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Reforma Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               Evropská unie je smluvní stranou dohody ISA.

               Cílem dohody ISA je posilovat mezinárodní spolupráci v souvislosti s celosvětovou problematikou cukru, být fórem pro mezivládní konzultace týkající se cukru a způsobů, jak zlepšit celosvětové hospodářství v oblasti cukru, usnadnit obchod prostřednictvím shromažďování a poskytování informací o světovém trhu s cukrem a dalšími sladidly, jakož i stimulovat poptávku po cukru, zejména v oblastech jeho netradičního využití. Dohoda ISA vstoupila v platnost dne 1. ledna 1993 na období tří let do 31. prosince 1995. Od té doby byla její platnost pravidelně prodlužována na další dvouletá období. Naposledy byla prodloužena rozhodnutím Mezinárodní rady pro cukr v červenci 2019 a bude platit až do 31. prosince 2021.

               Podle článku 8 dohody ISA je Mezinárodní rada pro cukr orgánem odpovědným za plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody. Nestanoví-li dohoda ISA jinak, přijímá Mezinárodní rada pro cukr podle článku 13 dohody ISA všechna rozhodnutí zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda ISA nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

               Podle článku 25 dohody ISA mají členové Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „organizace ISO“) celkem 2 000 hlasů. Každý člen organizace ISO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje na základě předem stanovených kritérií v dohodě ISA.

               Dohoda, a zvláště pak rozdělení hlasů mezi členy, na jehož základě se rovněž stanoví příspěvek jednotlivých členů, již neodrážejí realitu světového trhu s cukrem. V současné době přispívá Unie do rozpočtu organizace ISO zdaleka největším dílem. Od roku 2015 se v organizaci ISO na úrovni pracovní skupiny diskutuje o možnostech revize mechanismu rozdělování hlasů.

               V roce 2017 obdržela Komise od Rady mandát k zahájení jednání s ostatními stranami dohody ISA v rámci Mezinárodní rady pro cukr za účelem modernizace dohody ISA, zejména pokud jde o nesrovnalosti mezi vlivem počtu hlasů a finančních příspěvků členů organizace ISO na jedné straně a jejich relativním postavením na světovém trhu s cukrem na straně druhé. Tento mandát zůstává v platnosti do 31. prosince 2019. Na základě tohoto mandátu se Komise z vlastní iniciativy zúčastnila jednání s členskými zeměmi organizace ISO a předložila konkrétní návrhy na změnu článku 25 dohody ISA, která upravuje přijetí správního rozpočtu a příspěvky členů.

               Na svém 55. zasedání dne 19. července 2019 se Mezinárodní rada pro cukr rozhodla zahájit jednání před příštím zasedáním Rady v listopadu 2019 pod vedením UNCTAD. Tato jednání se budou týkat částečné revize dohody ISA, se zaměřením na kapitolu I a kapitolu VII, zejména pokud jde o záležitosti týkající se „správního rozpočtu a příspěvků členů“, jakož i další omezené změny, včetně kapitoly IX a kapitoly X, které se členové rozhodli předložit. V souladu s rozhodnutím Mezinárodní rady pro cukr musí být tento proces dokončen před 31. prosincem 2021. To znamená, že plánovaná modernizace dohody by vedle rozdělení hlasů a finančního příspěvku členů (kapitola VII) měla nyní zahrnovat také:

               1)celkové cíle organizace ISO (kapitola I), zejména za účelem začlenění ethanolu,

               2)širší pohled na „informace a studie“ (kapitola IX), v podstatě s cílem umožnit začlenění ethanolu do těchto činností,

               3)širší pohled na „výzkum a vývoj“ (kapitola X).

               Obecný účel organizace ISO, který je nastíněn v článku 1 dohody, se měnit nemá, a to ani při možném začlenění ethanolu.

               Reformovat organizaci ISO v zájmu bližšího souladu s postupy, které Unie uplatňuje v jiných mezinárodních komoditních orgánech, jakož i s vývojem, který mezinárodní trh s cukrem od roku 1992 prodělal, je zcela jasně v zájmu Unie. Touto reformou by se přinejmenším dosáhlo transparentnosti ohledně odpovědnosti jednotlivých členů při hlasování a rovněž ohledně jejich finančních příspěvků. Rozdělení hlasů v organizaci ISO by mělo být měřitelné na základě ukazatelů, jako je obchod, spotřeba, produkce a platební schopnost. Poslední ukazatel se používá v Organizaci spojených národů, aby bylo možné uznat rozvojový aspekt cukru. Zohlednění tohoto ukazatele vede k závěru, že by se větší část finanční odpovědnosti měla přenést na členy, kteří mají větší schopnost přispívat do rozpočtu organizace ISO. Formální začlenění ethanolu do cílů a pracovního programu organizace ISO je v souladu se záměrem Unie modernizovat dohodu ISA a sladit obsah dohody ISA se stávající praxí.

               •Soulad s dosavadními postupy v mezinárodních komoditních orgánech

                  V mezinárodních komoditních orgánech, jako je například Mezinárodní rada pro obiloviny (IGC) nebo Mezinárodní rada pro olivy (IOC), sjednala Unie takové rozdělení hlasovacích práv a jasné mechanismy pro každoroční aktualizaci, jež odrážejí relativní význam Unie na trhu s obilovinami a na trhu s olivami a olivovým olejem. Ukazateli Mezinárodní rady pro obiloviny jsou obchod, spotřeba a produkce. To je v kontrastu se stávajícími postupy organizace ISO, kde není od roku 1992 podle dohody ISA povoleno provádět úpravy, které odrážejí měnící se pozice členů v mezinárodním hospodářství v oblasti cukru. Kromě toho nemůže být momentálně rozdělení hlasovacích práv vypočítáno členy předem, ale je naopak výsledkem netransparentního výpočtu. Částečná revize dohody ISA by se měla snažit sjednotit postupy organizace ISO s postupy, které používají ostatní mezinárodní komoditní orgány.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  V rámci společné obchodní politiky a společné zemědělské politiky Unie je cukr považován za citlivý produkt. Při mezinárodních obchodních jednáních Unie hraje cukr klíčovou roli a Komise jeho produkci i obchod s ním bedlivě sleduje. Cukr je rovněž významnou komoditou v mnoha rozvojových zemích a jeho rozvojový aspekt má pro společnou obchodní politiku obrovský význam. Organizace ISO dává široké členské základně k dispozici neutrální platformu pro diskusi o otázkách souvisejících s cukrem. Sledování vývoje na celosvětovém trhu s cukrem je zároveň v zájmu řízení trhu v rámci společné zemědělské politiky.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje otázky zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu plánované dohody i jmenování vyjednavače nebo vedoucího vyjednavačského týmu Unie. V čl. 218 odst. 4 SFEU se stanoví, že Rada může vyjednavači vydávat směrnice a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

               •Použití v tomto konkrétním případě

               Zamýšlený mandát k vyjednávání by měl vyjednavačům jménem Unie poskytnout prostředky k dosažení celkových cílů stanovených v první odrážce bodu 1.

                  Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 3 a odst. 4 SFEU.

               •Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               ·Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Unie je stranou dohody ISA a v Mezinárodní radě pro cukr je zastupována Komisí. Členské státy nejsou samostatnou stranou dohody ISA. Jednání ohledně částečné revize dohody ISA ze strany Unie náleží do oblasti výlučné pravomoci Unie.

               ·Proporcionalita

                  Změna dohody ISA v zájmu dosažení takové hlasovací struktury, která reprezentuje relativní význam členů organizace ISO v celosvětovém hospodářství v oblasti, jakož i v zájmu dalších otázek vedoucích k modernizaci dohody, je v zájmu Unie. Účast EU v organizaci ISO je v současné době prospěšná pro Unii i ostatní členské státy organizace ISO. Jelikož se však změny v relativním významu EU nepromítly do menšího počtu hlasů, a tudíž i do snížení finančních příspěvků, platí Unie za tuto účast příliš vysokou cenu. Příspěvky ostatních členů organizace ISO, jejichž přítomnost na celosvětovém trhu s cukrem vzrostla, se rovněž odpovídajícím způsobem nezvýšily. Modernizace dohody a rozšíření oblasti působnosti dohody by nevedlo k vyšším nákladům a očekává se, že přiláká větší zájem o organizaci ISO, případně přiláká nové členy a zvýší význam její činnosti.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Unie je členem organizace ISO a její členství má od roku 1992 všeobecnou podporu odvětví cukru EU i většiny členských států Unie. Není považováno za nezbytné účastnit se konzultací se zúčastněnými stranami, které by se týkaly postupu, jehož cílem je pouze udržet členství EU v organizaci ISO, třebaže podle souboru pravidel, která jsou v souladu s pravidly uplatňovanými ostatními mezinárodními komoditními orgány, jejímž je EU členem. V konečném důsledku by měla snížená relativní váha EU na světovém trhu s cukrem též vést k mírnému snížení příspěvků organizaci ISO.

               •Posouzení dopadů

               Plnohodnotné posouzení dopadů není nutné, jelikož není pravděpodobné, že by opatření mělo významné hospodářské, environmentální nebo sociální dopady. Úspěšná změna dohody ISA by měla za důsledek snížení finančního příspěvku Unie organizaci ISO. Kromě toho může transparentnější a rovnocennější rozdělení hlasů přispět k tomu, že o členství v organizaci ISO projeví zájem i nové země, což by s sebou přineslo další snížení nákladů.

                  Přestože je základním motivem změny dohody ISA zajištění spravedlivého a rovnocenného příspěvku EU do rozpočtu organizace ISO, reforma je nutná i z jiných než rozpočtových důvodů. Zajištění toho, aby se členové organizace ISO úměrně své váze podíleli na příspěvcích do správního rozpočtu ISO, je prvním krokem k modernizaci této organizace a jeho výsledkem by měla být rovněž aktivnější účast členů v organizaci.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Neočekává se, že by zahájení jednání mělo dopad na rozpočet.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie je smluvní stranou Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992
                  1
                (dále jen „dohoda ISA“) a členem Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „organizace ISO“).

               (2)Od roku 1995 Unie schvalovala prodlužování dohody ISA na další dva roky. Dne 19. července 2019 vyjádřila Komise na 55. zasedání Mezinárodní rady pro cukr, na základě zmocnění od Rady
                  2
               , svůj postoj ve prospěch dalšího prodloužení dohody ISA na období nejvýše dvou let, které skončí dne 31. prosince 2021.

               (3)Podle článku 8 dohody ISA vykonává Mezinárodní rada pro cukr všechny úkoly nezbytné k provádění ustanovení dohody nebo zajišťuje jejich výkon. Podle článku 13 dohody ISA se všechna rozhodnutí Mezinárodní rady pro cukr přijímají zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

               (4)Podle článku 25 dohody ISA mají členové organizace ISO celkem 2 000 hlasů. Každý člen organizace ISO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje v souladu s kritérii stanovenými v dohodě ISA.

               (5)V zájmu Unie je být stranou mezinárodní dohody o cukru, a to vzhledem k významu tohoto odvětví v několika členských státech i pro hospodářství evropského odvětví cukru.

               (6)Nicméně institucionální rámec dohody ISA, zvláště pak rozdělení hlasů mezi členy organizace ISO, na jehož základě se rovněž stanoví finanční příspěvek jednotlivých členů do rozpočtu organizace ISO, již neodráží realitu celosvětového trhu s cukrem.

               (7)Podle pravidel o finančních příspěvcích organizaci ISO, která stanoví dohoda ISA, se příspěvek Unie od roku 1992 nezměnil, a to i přesto, že celosvětový trh s cukrem a zejména relativní postavení Unie na tomto trhu se od té doby změnilo znatelně. V důsledku toho se Unie v posledních letech neproporčně velkou měrou podílela na rozpočtových nákladech organizace ISO a zároveň nesla s tím související odpovědnost.

               (8)Rozhodnutím Rady (EU) 2017/2242
                  3
                obdržela Komise od Rady mandát k zahájení jednání s ostatními stranami dohody ISA v rámci Mezinárodní rady pro cukr za účelem modernizace dohody ISA, zejména pokud jde o nesrovnalosti mezi počtem hlasů a finančními příspěvky členů organizace ISO na jedné straně a jejich relativním postavením na světovém trhu s cukrem na straně druhé. Tento mandát zůstává v platnosti do 31. prosince 2019.

               (9)Na základě mandátu z rozhodnutí (EU) 2017/2242 se Komise z vlastní iniciativy zúčastnila jednání s členskými zeměmi organizace ISO a předložila konkrétní návrhy na změnu článku 25 dohody ISA, která upravuje přijetí správního rozpočtu a příspěvky členů. Na svém 55. zasedání dne 19. července 2019 se Mezinárodní rada pro cukr rozhodla zahájit jednání o částečné revizi dohody ISA před svým příštím zasedáním v listopadu 2019 pod vedením Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD). Na základě žádostí několika členských států organizace ISO rozhodla Mezinárodní rada pro cukr, že vedle revize článku 25 dohody ISA, kterou navrhla Unie, mají být předmětem formálních jednání další oblasti dohody ISA. K těmto dalším oblastem patří zejména cíle a pracovní priority organizace ISO.

               (10)Podle rozhodnutí Mezinárodní rady pro cukr ze dne 19. července 2019 mají být tato jednání uzavřena nejpozději dne 31. prosince 2021. Tento časový rámec znamená, že jednání nebudou uzavřena před koncem platnosti mandátu přijatého rozhodnutím (EU) 2017/2242. Z tohoto důvodu je třeba nového mandátu od Rady, který by se vztahoval na prodloužený časový rámec a rozsah jednání.

               (11)Veškeré změny dohodnuté v rámci těchto jednání by měly být přijaty postupem podle článku 44 dohody ISA. Podle uvedeného článku může změnu dohody doporučit členům organizace ISO Mezinárodní rada pro cukr na základě zvláštního hlasování. Unie by jakožto člen Mezinárodní rady pro cukr podle článku 7 dohody ISA měla být schopna účastnit se jednání s cílem provést změnu institucionálního rámce dohody ISA.

               (12)Je proto vhodné, aby Komise byla zmocněna k účasti na jednáních v rámci Mezinárodní rady pro cukr, jejichž cílem bude změna dohody ISA, a aby byly stanoveny směrnice pro jednání a aby Komise během jednání i nadále konzultovala tentýž zvláštní výbor jmenovaný rozhodnutím (EU) 2017/2242,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se tímto zmocňuje k jednání jménem Unie o změnách Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Jednání se povedou v konzultaci s Pracovní skupinou pro komodity.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí se použije do dne 31. prosince 2021.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 92/580/EHS ze dne 13. listopadu 1992 o podepsání a uzavření Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1251 ze dne 15. července 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr k prodloužení platnosti Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 18).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2242 ze dne 30. listopadu 2017 zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 29).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 15.11.2019
            COM(2019) 595 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o změnách Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               Komise se může účastnit jednání, o jejichž zahájení rozhodla Mezinárodní rada pro cukr, s cílem změnit Mezinárodní dohodu o cukru („dohoda ISA“), pokud jde o záležitosti týkající se správního rozpočtu a příspěvků, cílů a pracovního programu Mezinárodní organizace pro cukr. Komise se  těchto jednání účastní s cílem modernizovat dohodu ISA, a zejména řešit stávající nesrovnalosti mezi rozdělením hlasů a finančních příspěvků členů Mezinárodní organizace pro cukr na jedné straně a jejich relativním postavením na světovém trhu s cukrem na straně druhé, s přihlédnutím k vývoji na světovém trhu s cukrem.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.6.2019
            COM(2019) 248 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s Mauritánskou islámskou republikou
            {SWD(2019) 195 final} - {SWD(2019) 196 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Komise navrhuje sjednat s Mauritánskou islámskou republikou novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a nový protokol k této dohodě, které splňují požadavky loďstva Unie a jsou zároveň v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Stávající dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauritánií
                     1
                   byla podepsána dne 4. srpna 2008
                     2
                  . Navrhuje se vyjednat novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s cílem začlenit některá ustanovení obsažená v nařízení (EU) č. 1380/2013
                     3
                  , která nejsou součástí stávající dohody o partnerství v odvětví rybolovu. Aktuální čtyřletý protokol
                     4
                   k uvedené dohodě začal být použitelný dne 16. listopadu 2015
                     5
                   a jeho použitelnost skončí dne 15. listopadu 2019. Protokol byl pozměněn rozhodnutím Komise (EU) č. 2017/451
                     6
                   a rozhodnutím Komise (EU) č. 2017/1373
                     7
                  . Stanoví rybolovná práva poskytnutá loďstvu Unie a odpovídající finanční příspěvek hrazený Unií a majiteli plavidel.

                  Roční finanční příspěvek z veřejných zdrojů EU splatný Mauritánii činí 61 625 000 EUR
                     8
                  , přičemž 4 125 000 EUR je vyčleněno na odvětvovou podporu.

               Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu s Mauritánií stanoví rybolovná práva na druhy žijící při dně, pelagické druhy, tuňáky a vysoce stěhovavé druhy pro plavidla EU z deseti
                  9
                členských států (Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Litva, Nizozemsko, Polsko a Portugalsko). Evropská unie má rozvinutou síť dvoustranných dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu v Atlantickém oceánu u západní Afriky, zejména s Marokem, Senegalem, Gambií, Guinea-Bissau, Libérií, Pobřežím slonoviny.

                  Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k propagaci cílů společné rybářské politiky na mezinárodní úrovni a zajišťují, aby se rybolovná činnost Unie mimo vody Unie zakládala na stejných zásadách a normách, jaké platí v rámci unijního práva. Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nadto podporují vědeckou spolupráci mezi EU a její partnerskou zemí, prosazují transparentnost a udržitelnost pro lepší obhospodařování rybolovných zdrojů a podněcují správu a řízení tím, že podporují sledování, kontrolu a dohled týkající se činností vnitrostátních a zahraničních loďstev a poskytují financování na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (rybolovu NNN). Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu přispívají k udržitelnému rozvoji místního odvětví rybolovu a také k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi. Tyto dohody posilují postavení Evropské unie v mezinárodních a regionálních rybolovných organizacích, v případě Mauritánie zejména v Mezinárodní komisi pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT)
                     10
                   a ve Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF)
                     11
                  .

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Jednání o nové dohodě a protokolu s Mauritánií je v souladu s vnější činností EU ve vztahu k africkým, karibským a tichomořským zemím, a zejména s cíli Unie, pokud jde o dodržování demokratických zásad a lidských práv.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               •Právní základ

                  Právní základ rozhodnutí vychází z článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), části páté o vnější činnosti Unie, hlavy V týkající se mezinárodních smluv, který stanoví postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi EU a třetími zeměmi.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se, jedná se o výlučnou pravomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí je přiměřené sledovanému cíli.

               •Volba nástroje

                  Nástroj je stanoven v čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Komise provedla v letech 2018–2019 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu s Mauritánií, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

                  Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU má o rybolov v Mauritánii silný zájem a že obnovení protokolu by pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu.

                  Pro EU je důležité udržovat si nástroj umožňující úzkou odvětvovou spolupráci s jedním z významných subjektů ve správě oceánů na subregionální úrovni z důvodu rozsahu rybolovné oblasti, která spadá do jeho pravomoci. Pro plavidla EU, mimo jiné pro ta v nejvzdálenějších regionech, jako jsou Kanárské ostrovy, lovící druhy žijící při dně, pelagické druhy, plavidla lovící tuňáky nevodem a plavidla používající dlouhé lovné šňůry to znamená zachovat si přístup k důležité rybolovné oblasti, aby mohla rozvíjet strategie lovu podle víceletého mezinárodního právního rámce.

                  Cílem mauritánských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která nabízí víceleté možnosti financování.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V rámci hodnocení byly konzultovány členské státy, zástupci odvětví, mezinárodní organizace občanské společnosti, jakož i správa rybolovu a občanská společnost Mauritánie. Konzultace se konaly také v rámci poradního sboru pro dálkový rybolov, zejména při příležitosti jeho zasedání dne 27. března 2019.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Ve směrnicích pro jednání navržených jako příloha tohoto rozhodnutí se doporučuje povolit zahájení jednání a zahrnout do protokolu ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky spojené s novým protokolem zahrnují platbu finančního příspěvku Mauritánské islámské republice. Související příděly rozpočtových prostředků, pokud jde o položky závazků a plateb, musí být každý rok zahrnuty do rozpočtové položky pro Dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (11 03 01) a musí být v souladu s finančním plánováním příslušného víceletého finančního rámce. Roční částky na závazky a platby se stanoví v rámci každoročního rozpočtového procesu, a to včetně rezervy na protokoly nevstoupivší v platnost na počátku roku.
                  12

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že jednání budou zahájena ve druhém čtvrtletí roku 2019.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Komise doporučuje, aby:

                  – Rada zmocnila Komisi k zahájení a vedení jednání o uzavření nové dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s Mauritánskou islámskou republikou,

                  – Komise byla jmenována vyjednavačem EU v této věci,

                  – Komise tato jednání konzultovala se zvláštním výborem v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  – Rada schválila směrnice pro jednání uvedené v příloze tohoto doporučení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Komise zmocňuje k tomu, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s Mauritánskou islámskou republikou

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k tomu, že by měla být zahájena jednání za účelem uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s Mauritánskou islámskou republikou,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k tomu, aby zahájila jednání s Mauritánií s cílem uzavřít s ní novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě.

               Článek 2

               Tato jednání se povedou za konzultace s pracovní skupinou Rady pro vnější rybářskou politiku a na základě směrnic pro jednání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 343, 8.12.2006, s. 4.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006111&DocLanguage=en

                     (3)

                        Viz nařízení (EU) č. 1380/2013 část VI hlava II.

                     (4)

                        Úř. věst. L 315, 1.12.2015, s. 3.

                     (5)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015063&DocLanguage=en

                     (6)

                        Úř. věst. L 69, 15.3.2017, s. 34.

                     (7)

                        Úř. věst. L 193, 25.7.2017, s. 4.

                     (8)

                        Za poslední dva roky platnosti protokolu.  Za dva předchozí roky to bylo 59 125 000 EUR. Viz článek 2.1 a článek 3.1 protokolu ve znění rozhodnutí Komise (EU) 2017/451 ze dne 14. března 2017. Úř. věst. L 69, 15.3.2017, s. 34.

                     (9)

                        Spojené království mělo rybolovná práva v rámci stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu do roku 2019.

                     (10)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , orgán zřízený podle mezinárodního práva pro zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů v tomto regionu.

                     (11)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/cecaf/en
                  , pro druhy žijící při dně a pelagické druhy.

                     (12)

                        Kapitola 40 (rezervní položka 40 02 41) v souladu s interinstitucionální dohodou o víceletém finančním rámci (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.6.2019
            COM(2019) 248 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení
            pro rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě s Mauritánskou islámskou republikou
            {SWD(2019) 195 final} - {SWD(2019) 196 final}

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               –Cílem jednání je uzavření dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě mezi Evropskou unií a Mauritánskou islámskou republikou v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení Komise ze dne 13. července 2011 o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

               –Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu by tudíž měla vymezit obecný rámec, obecné zásady a cíle, které budou tvořit základ pro partnerství s Mauritánskou islámskou republikou. Měla by obsahovat ustanovení o zrušení stávající dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou
                  1
               .

               –S cílem podporovat udržitelný a odpovědný rybolov a zároveň zajistit touto novou dohodou a protokolem vzájemné výhody pro EU a Mauritánskou islámskou republiku vycházejí cíle pro jednání Komise z těchto aspektů:

               ·zajištění přístupu do rybolovné oblasti Mauritánské islámské republiky a nezbytných povolení pro plavidla loďstva EU k provádění rybolovu v této oblasti, čímž se mimo jiné vytvoří síť dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, kterou mají subjekty EU k dispozici v západní Africe,

               ·zohlednění nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a relevantních plánů řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu s cílem zajistit environmentální udržitelnost rybolovných činností a podpořit správu oceánů v mezinárodním měřítku. Rybolovné činnosti by měly být zaměřeny výhradně na dostupné zdroje a zohledňovat rybolovnou kapacitu místního loďstva, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována vysoce stěhovavé povaze dotyčných rybích populací,

               ·získání přiměřeného podílu na přebytečných rybolovných zdrojích plně úměrného zájmům loďstev EU, mají-li na těchto zdrojích zájem i jiná zahraniční loďstva, a uplatňování totožných technických podmínek na všechna zahraniční loďstva,

               ·zajištění toho, aby přístup k rybolovu vycházel z historické a očekávané budoucí činnosti loďstva EU v tomto regionu s ohledem na nejaktuálnější a nejlepší dostupná vědecká hodnocení a s ohledem na zájmy nejvzdálenějších regionů EU,

               ·navázání dialogu za účelem posílení odvětvové politiky s cílem podporovat provádění odpovědné rybářské politiky v souvislosti s rozvojovými cíli země, zejména pokud jde o správu rybolovu, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorování rybolovných činností a dohled nad nimi a poskytování vědeckého poradenství, podpora hospodářské činnosti a mimo jiné řešení příčin nelegálních odchodů migrantů z Mauritánie,

               ·zajištění toho, aby protokol přispíval k podpoře růstu a důstojné práce souvisejících s námořními činnostmi, s ohledem na příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce (ILO),

               ·zahrnutí ustanovení o důsledcích porušování lidských práv a demokratických zásad.

               –Protokol by měl zejména definovat:

               ·rybolovná práva, jež mají být udělena plavidlům Evropské unie, podle kategorií,

               ·finanční kompenzaci a podmínky jejího vyplacení a

               ·mechanismy provádění odvětvové podpory.

               –V případě, že by jednání o nové dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokolu k této dohodě mezi Evropskou unií a Mauritánskou islámskou republikou trvala déle, než se očekávalo, a aby se předešlo dlouhému přerušení rybolovných činností, by měla Komise mít možnost dohodnout se s Mauritánskou islámskou republikou na prodloužení stávající dohody a protokolu na maximální dobu jednoho roku, přičemž se bude dále snažit uzavřít novou dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a protokol k této dohodě v souladu s výše uvedenými cíli.

                     (1)

                        Úř. věst. L 343, 8.12.2006, s. 4.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2019
            COM(2019) 539 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018
            {SWD(2019) 534 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. června 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) rozhodla, že v Maďarsku existuje zjištěné významné odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši –1,5 % HDP. Vzhledem ke zjištěnému významnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala pro Maďarsko doporučení
                  2
               , aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  3
                nepřekročila v roce 2018 hodnotu 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP.

               (2)Dne 4. prosince 2018 dospěla Rada k závěru, že Maďarsko v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 účinná opatření nepřijalo. Na uvedeném základě vydala Rada dne 4. prosince 2018 pro Maďarsko revidované doporučení, aby přijalo opatření nezbytná k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP
                  4
               . Rovněž Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. dubna 2019, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               (3)Komise dne 20. března 2019 uskutečnila v Maďarsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. -11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 5. června 2019 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna. Ze zprávy Komise vyplývá, že maďarské orgány se doporučením Rady ze dne 4. prosince 2018 nehodlají řídit. Orgány v průběhu mise potvrdily, že jejich rozpočtovým cílem pro rok 2019 zůstává nadále celkový schodek vládního sektoru ve výši 1,8 %, jak je uvedeno v rozpočtu na rok 2019 přijatém v červenci 2018, a to navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři a lepším fiskálním výsledkům v roce 2018, než jaké se očekávaly.

               (4)Dne 15. dubna 2019 předložily maďarské orgány zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018. Ve zprávě zopakovaly, že jejich cílem pro rok 2019 zůstává celkový schodek vládního sektoru ve výši 1,8 % HDP v roce 2019, což ve srovnání s výsledkem za rok 2018 představuje snížení o 0,4 procentního bodu HDP. Zpráva neobsahuje žádný plán na dosažení souladu s fiskální korekcí, kterou doporučila Rada. Navíc fiskální dopad široké škály hospodářských programů uvedených ve zprávě zůstává z velké části nevyčíslen a zpráva neobsahuje ani žádné rozpočtové projekce na rok 2019. Nesplňuje tedy požadavek Rady týkající se podávání zpráv. Zlepšení základního strukturálního schodku značně zaostává za požadavkem stanoveným v doporučení Rady.

               (5)Na základě prognózy Komise z jara 2019 zveřejněné dne 7. května 2019 se předpokládá, že růst čistých primárních výdajů v roce 2019 dosáhne 6,5 %, což výrazně překračuje doporučenou hodnotu 3,3 %. Strukturální saldo by se mělo v porovnání s rokem 2018 zlepšit o 0,4 % HDP, což je méně než doporučená korekce ve výši 1,0 % HDP. Oba ukazatele proto naznačují odchýlení od doporučené korekce. Rozdíl u výdajového kritéria činí 1,2 % HDP. Rozdíl v případě strukturálního salda je o něco menší a dosahuje 0,6 % HDP. Strukturální saldo je negativně ovlivněno některými výpadky příjmů. Výklad výdajového kritéria je silně negativně ovlivněn střednědobým potenciálním růstem HDP, který se používá při jeho výpočtu a který zahrnuje velmi nízký potenciální růst HDP v důsledku krize. Mimoto se zdá, že deflátor HDP, z něhož výdajové kritérium vychází, řádně nezohledňuje zvýšené nákladové tlaky, které mají vliv na veřejné výdaje. Po úpravě o tyto faktory se zdá, že výdajové kritérium odráží fiskální úsilí adekvátně, avšak stále poukazuje na odchýlení od doporučené korekce.

               (6)Od prognózy Komise z podzimu 2018, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018, oznámily maďarské orgány nová expanzivní opatření na straně výdajů. Poté, co mzdy ve veřejném sektoru rostly v roce 2018 rychleji, než se očekávalo, bylo u některých kategorií od podzimu 2018 oznámeno další zvyšování mezd. Do projekcí výdajů pro rok 2019 se dále promítly vyšší rozpočtové rezervy, přičemž vláda výslovně uvedla, že je hodlá do konce roku plně vyčerpat. V důsledku toho se očekává, že odchylka od výdajového kritéria bude výrazně větší než odchylka zjištěná při posouzení provedeném na podzim roku 2018.

               (7)Tyto skutečnosti vedou k závěru, že reakce Maďarska na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 není dostatečná. Fiskální úsilí nezajišťuje, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 3,3 %, což by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (3)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (4)

                        Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 4.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.11.2019
            COM(2019) 921 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019
            {SWD(2019) 941 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V červnu 2018 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy zjistila, že se Maďarsko v roce 2017 významně odchýlilo od svého střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem ke zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala doporučení
                  2
               , aby Maďarsko přijalo nezbytná politická opatření k nápravě uvedeného odchýlení. Rada následně zjistila, že Maďarsko v reakci na uvedené doporučení nepřijalo účinná opatření, a dne 4. prosince 2018
                  3
                vydala revidované doporučení. Rada následně zjistila, že Maďarsko ani v reakci na toto doporučení účinná opatření nepřijalo.

               (2)Dne 14. června 2019 Rada v Maďarsku zjistila opětovné závažné odchýlení od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018, a Maďarsku doporučila, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  4
                v roce 2019 nepřesáhla 3,3 % a v roce 2020 4,7 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 a 0,75 % HDP v roce 2020
                  5
               . Doporučené úsilí pro rok 2020 bylo považováno za přiměřené za podmínky splnění požadované korekce v roce 2019. Rada také Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. října 2019, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na uvedené doporučení přijalo.

               (3)Komise dne 26. září 2019 uskutečnila v Maďarsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 20. listopadu 2019 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla zveřejněna. Komise ve své zprávě konstatuje, že maďarské orgány mají v úmyslu zachovat cílovou hodnotu celkového schodku státního rozpočtu na rok 2019 ve výši 1,8 % HDP, jak je stanoveno v konvergenčním programu z roku 2019. Pro rok 2020 maďarské orgány změnily cílovou hodnotu schodku na 1 % HDP, což je ambicióznější než cíl 1,5 % HDP uvedený v konvergenčním programu z roku 2019. Maďarské orgány mají tedy v plánu jednat na základě doporučení ze dne 14. června 2019 pouze, pokud jde o rok 2020.

               (4)Dne 15. října 2019 předložily maďarské orgány zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019
                  6
               . Ve zprávě i přes zatím příznivější makroekonomický a fiskální vývoj v roce 2019 maďarské orgány ponechávají cíl pro schodek veřejných financí v roce 2019 z konvergenčního programu z roku 2019 ve výši 1,8 % HDP. Pro rok 2020 maďarské orgány potvrzují cíl celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,0 % HDP, což je v souladu s rozpočtem na rok 2020 a o 0,5 % HDP lepší hodnota než je cíl uvedený v konvergenčním programu z roku 2019. Zpráva připomíná vysokou rezervu (1 % HDP) zahrnutou do cílového schodku pro rok 2020, která je zaměřena na řízení vnějších rizik a která by mohla být využita pouze tehdy, pokud se očekává, že bude splněn cíl schodku. Ve zprávě jsou uvedena opatření zvyšující schodek obsažená v „Akčním plánu pro hospodářskou ochranu“, který vláda přijala dne 30. května 2019 a jehož cílem je udržet v nadcházejících letech růst ve výši dvou procentních bodů nad průměrem EU. Široká škála hospodářských programů uvedených ve zprávě není z velké části kvantifikována. Zpráva navíc neobsahuje ani žádné rozpočtové projekce na léta 2019 a 2020. Nesplňuje tedy požadavek týkající se podávání zpráv doporučený Radou.

               (5)V roce 2019 se na základě prognózy Komise z podzimu 2019 očekává růst čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 6,8 %, což je výrazně více než doporučená míra ve výši 3,3 % (odchylka o 1,3 % HDP). Strukturální saldo by se oproti doporučenému zlepšení o 1,0 % HDP mělo zlepšit o 0,5 % HDP (odchylka o 0,5 % HDP). Oba pilíře proto poukazují na odchylku od doporučené korekce. Interpretace výdajového kritéria je negativně ovlivněna použitím nižšího deflátoru HDP, z kterého uvedený ukazatel vychází, protože neodpovídá současným odhadům. Rovněž zprůměrňování investic financovaných na vnitrostátní úrovni má na výklad výdajového kritéria okrajový negativní dopad. Strukturální saldo je naopak pozitivně ovlivněno vyšším odhadem potenciálního růstu, z kterého uvedený ukazatel vychází, ale negativně ovlivněno výpadky příjmů. S ohledem na uvedené faktory potvrzuje celkové posouzení v roce 2019 odchylku od doporučené korekce.

               (6)V roce 2020 se na základě prognózy Komise z podzimu 2019 očekává růst čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 7,5 %, což je výrazně více než doporučená míra ve výši 4,7 % (odchylka o 1,0 % HDP). Strukturální saldo by se mělo zlepšit o 1,2 % HDP, což je o 0,4 procentní body nad hodnotou 0,75 % HDP doporučenou Radou. Výdajové kritérium tudíž ukazuje na riziko odchylky od požadované korekce, zatímco ze strukturálního salda vyplývá soulad, přičemž rozpor mezi nimi je relativně velký. Veřejné investice v posledních letech neustále rostou, a v roce 2019 mají dosáhnout úrovně 6,4 % HDP, což je zdaleka nejvyšší hodnota v EU. V této souvislosti je plánované snížení v roce 2020 považováno za déle trvající normalizaci míry veřejných investic. Zatímco snížení investic se plně odráží ve změně strukturálního salda, zprůměrovaný profil investic ve výdajovém kritériu vede k příliš negativnímu ukazateli fiskálního úsilí vyjádřeného výdajovým kritériem. Výdajové kritérium je rovněž negativně ovlivněno použitím nižšího deflátoru HDP v porovnání se současnými odhady. Při zohlednění těchto faktorů by výdajové kritérium bylo v souladu s požadavkem. Strukturální saldo je zároveň pozitivně ovlivněno vyšším bodovým odhadem potenciálního růstu HDP, z něhož vychází jeho výpočet, ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium. S ohledem na uvedené skutečnosti z celkového posouzení vyplývá, že Maďarsko by v roce 2020 splnilo doporučenou korekci.

               (7)Výše uvedené skutečnosti vedou k závěru, že reakce Maďarska na doporučení Rady ze dne 14. června 2019 je nedostatečná. Fiskální úsilí nezajišťuje, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 3,3 %, což by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP, zatímco plánované fiskální úsilí v roce 2020 je celkově v souladu s doporučenou korekcí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 14. června 2019.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (3)

                        Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 4.

                     (4)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (5)

                        Úř. věst. C 210, 21.6.2019, s. 4.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en