               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 337 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Maďarsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž obsahovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu
                  7
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Maďarsko se nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou. Přestože problém nadále představuje zejména potřeba refinancování vysokého vnějšího dluhu a podíl nesplácených bankovních úvěrů, rizika spojená s vnějšími a vnitřními závazky se zmenšila.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)V konvergenčním programu se uvádí, že rozpočtové dopady mimořádného přílivu uprchlíků jsou značné a v dodatku ze dne 6. května jsou poskytnuty dostatečné důkazy o rozsahu a povaze těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle hodnocení Komise činily způsobilé dodatečné náklady v roce 2015 0,04 % HDP a v současnosti se na rok 2016 neočekávají žádné další mezní náklady. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 připouští zohlednit tyto dodatečné výdaje, protože příliv uprchlíků je mimořádnou událostí, jeho dopad na veřejné finance Maďarska je značný a udržitelnost by nebyla ohrožena tím, že se umožní dočasná odchylka od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Požadovaná korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2015 byla proto s ohledem na tyto náklady snížena. Na jaře 2017 bude na základě zjištěných údajů poskytnutých maďarskými orgány provedeno konečné posouzení za rok 2016 obsahující mimo jiné způsobilé částky.

               (6)Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru do roku 2017 na 2,4 % HDP a poté jej do roku 2020 postupně snižovat na 1,2 %. Vláda plánuje postupné zlepšování strukturálního salda s cílem dosáhnout do roku 2019 revidovaného střednědobého rozpočtového cíle, tj. schodku ve výši 1,5 % HDP ve strukturálním vyjádření. Přepočtený strukturální schodek
                  9
                by však zůstal vyšší než střednědobý rozpočtový cíl. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat ze 75,3 % HDP v roce 2015 na méně než 67 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro období do roku 2017 v podstatě reálný a pro další období je stále optimističtější. Potřebná opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2017, nebyla dostatečně upřesněna, zejména v období po roce 2017. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje velké riziko významné odchylky od požadované korekce v roce 2016, a pokud se politika nezmění, i v souhrnu let 2016 a 2017. Současně se předpokládá, že Maďarsko v roce 2016 a 2017 dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Maďarsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V obou letech tedy budou k zajištění souladu nutná další opatření.

               (7)Snížila se vnitřní finanční nerovnováha a bankovní systém se stal méně zranitelným, avšak problémy přetrvávají. Bylo dosaženo značného pokroku při snižování dluhu soukromého sektoru, který byl dříve většinou denominován v cizích měnách. Poskytování úvěrů domácnostem vykazovalo známky oživení, u poskytování úvěrů podnikům však dosud nedošlo k obratu. Začala se zvyšovat ziskovost bankovního sektoru, jíž přispívá zlepšující se hospodářské prostředí a umírněnost předchozích politik v oblasti zdanění bank. Přestože jsou banky dobře kapitalizované a vysoce likvidní, zůstávají při poskytování úvěrů opatrné. Hlavním zbývajícím problémem bank je snížit dosud stále vysoký podíl nesplácených úvěrů, které brání poskytování nových úvěrů a působí tlak na zisk. Rizika podmíněných závazků spojených s nárůstem státního vlastnictví v bankovním sektoru jsou stále vysoká.

               (8)Navzdory nedávnému výraznému zlepšení daňové politiky a daňové správy zůstává skutečnost, že se Maďarsko spoléhá na odvětvové daně, potenciální překážkou pro investice. Selektivní konstrukce těchto daní způsobuje narušení v jednotlivých odvětvích. Zatímco několik dalších odvětvových daní zůstává v platnosti, odvod z úvěrových institucí se výrazně snížil a progresivní sazby poplatku za inspekci potravin byly zrušeny. Daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy je stále vysoké, zejména u osob bez dětí. To může negativně ovlivnit jejich zaměstnatelnost a také bránit investicím. Byly podniknuty kroky ke snížení daňového zatížení (včetně snížení o jeden procentní bod v jednotné sazbě daně z příjmů fyzických osob a zvýšení daňové úlevy pro rodiny u výdělečně činných osob se dvěma dětmi). Opatření však nejsou dostatečně dobře zacílená, aby měla významný dopad pro osoby s nízkými příjmy. Bylo by možné přesunout daňovou zátěž ze zdanění práce do oblastí s méně rušivým účinkem na růst. Bylo přijato několik opatření ke zlepšení dodržování předpisů a snížení nákladů na jejich dodržování, avšak náklady na dodržování daňových předpisů jsou stále vysoké. I přes zlepšení v uplynulých letech se Maďarsko nadále potýká s problémy v oblasti účinného vybírání daní. Maďarská vláda oznámila významnou institucionální reformu zaměřenou na účinnost daňové správy, která má být zahájena v roce 2016.

               (9)Bylo dosaženo omezeného pokroku, pokud jde o podporu hospodářské soutěže a transparentnosti při zadávání veřejných zakázek (například byl přijat nový zákon o zadávání veřejných zakázek, jehož soulad s právem EU musí být ještě posouzen), avšak nepředvídatelné změny právních a správních předpisů a administrativní překážky brzdí soukromé podnikání a investice. Vysoký počet jednacích řízení bez zveřejnění a zadávání zakázek na základě jediné nabídky ukazují, že nízká úroveň hospodářské soutěže v oblasti zadávání veřejných zakázek stále přetrvává. Dosud nebyla vyvinuta žádná komplexní strategie elektronického zadávání veřejných zakázek zaměřená na zlepšení účinnosti a transparentnosti a riziko korupce zůstává vysoké. Má-li nový národní protikorupční akční plán (NAP) pro roky 2015–2018 účinněji předcházet korupci ve veřejných institucích a uplatňovat odrazující sankce, je potřeba ho pozměnit. Vláda neobnovila svůj dřívější závazek provést revizi zákona o oznamovatelích z roku 2013, který neobsahuje ustanovení, jež oznamovatele adekvátně chrání před odvetou. Program národního protikorupčního akčního plánu na revizi systému majetkových přiznání není dostatečně ambiciózní a nové legislativní změny přijaté v roce 2015 zavedly některá další omezení přístupu veřejnosti k informacím. Vláda sice podnikla kroky ke snížení administrativní zátěže, avšak podnikům omezující předpisy v odvětvích služeb a nestálé regulační prostředí v Maďarsku nadále působí obavy, a tím vzniká nejistota pro investory. Omezení týkající se založení a provozu podniků v maloobchodním sektoru představují značné překážky pro vstup na trh a expanzi obchodních činností. Marže v maďarském maloobchodním odvětví jsou třetí nejvyšší v EU a v posledním desetiletí se neustále zvyšují, zatímco ukazatel alokační účinnosti patří mezi nejnižší v EU.

               (10)Nejnovější vývoj na trhu práce v Maďarsku je pozitivní; nezaměstnanost klesla na úroveň před krizí. Nová pracovní místa vznikají nejen v soukromém sektoru, ke snížení nezaměstnanosti přispěl i program veřejných prací. Tento program je hlavním nástrojem aktivní politiky na trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na něj se během posledních pěti více než zčtyřnásobily. Program však zřejmě dostatečně nezlepšuje opětovné začlenění účastníků na otevřený trh práce. V první polovině roku 2015 činila míra úspěšného opuštění programu do řádného zaměstnání 13,1 %, ale zhruba 60 % účastníků, kteří v tomto období program opustilo, se do něj do 180 dnů vrátilo zpět. Tím vzniká značné riziko závislosti účastníků na programu, zejména v případě osob s nízkou kvalifikací a lidí ve znevýhodněných regionech. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané, pracovníky s nízkou kvalifikací a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech, v roce 2015 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělání. Podíl nezaměstnaných osob zapojených do veřejných prací je rovněž významný v okresech s dobře fungujícím trhem práce. Nedávná reforma veřejných služeb zaměstnanosti pravděpodobně zhorší jejich účinnost. Administrativní složitost mechanismů správy a řízení – v současné době je odpovědnost za veřejné služby zaměstnanosti rozložena mezi čtyři ministerstva – může významně ohrozit účinné řízení a zvýšenou orientaci na výsledky. Maximální doba poskytování dávek v nezaměstnanosti (tři měsíce) je nejnižší v EU a je výrazně kratší než průměrná doba, která je nezbytná pro nalezení zaměstnání. Ukazatele chudoby se zlepšují, ale zůstávají vysoké, především u těch nejvíce znevýhodněných, zejména Romů a dětí. Výzvu nadále představuje přiměřenost a rozsah sociální pomoci a nejnovější reformy by mohly dále omezit podmínky pro přístup k řadě výhod.

               (11)Průměrný výkon maďarských studentů v základních dovednostech byl v Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) za rok 2012 nižší než průměr EU a mezi rokem 2009 a 2012 se zvýšil podíl studentů se slabými výsledky. Vliv socioekonomického zázemí a umístění škol na dosažené výsledky patří mezi nejsilnější v EU. Selektivita vzdělávacího systému prohlubuje rozdíly ve výkonech studentů mezi různými typy škol a tyto rozdíly se v průběhu času zvětšují. Rovného přístupu ke kvalitnímu většinovému vzdělávacímu systému se nedostává obzvláště Romům. S výjimkou předškolního vzdělávání, kde došlo v posledních letech k významnému zlepšení, zůstávají mezi mírou dokončení studia u romských a neromských dětí na všech ostatních úrovních vzdělávání (tj. primárního, sekundárního a terciárního vzdělávání) značné rozdíly. U Romů často nadále dochází k předčasnému ukončování školní docházky. Maďarsko zavedlo řadu opatření, jejichž cílem je účinněji řešit dosahování slabších výsledků. Důležité informace o provádění těchto opatření však nejsou dostupné, a je proto obtížné posoudit jejich možný dopad. Je třeba ještě vypracovat systematický přístup k podpoře všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění. Oznámený plán provádění pro strategii proti předčasnému ukončování školní docházky dosud nebyl zveřejněn. Přechod mezi různými formami a stupni vzdělávání zůstává nadále obtížný a nedávné reformy v oblasti odborného vzdělávání by mohly tyto přechody dále zbrzdit.

               (12)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (13)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               DOPORUČUJE Maďarsku v období 2016 a 2017:

               1.S ohledem na vysoké riziko významné odchylky dosáhnout ke splnění střednědobého rozpočtového cíle roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP v roce 2016 a ve výši 0,6 % HDP v roce 2017, ledaže se podaří plnit střednědobý rozpočtový cíl s menším úsilím, a to přijetím potřebných strukturálních opatření.

               2.Dále snížit odvětvové daně a daňové zatížení osob s nízkými příjmy. Posílit transparentnost a hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek, vyššího počtu zveřejněných výběrových řízení a dalšího zkvalitnění protikorupčního rámce. Zlepšit regulační prostředí v odvětví služeb a maloobchodním odvětví tím, že se uvolní omezení daná právními a správními předpisy a zajistí předvídatelnost.

               3.Usnadnit přechod z programu veřejných prací na primární trh práce a posílit další nástroje aktivní politiky trhu práce. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti. Přijmout opatření ke zlepšení výsledků vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 337 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 85 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturální saldo přepočítává Komise na základě informací obsažených v konvergenčním programu podle společně dohodnuté metodiky.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 519 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Rakousko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Rakousku pro rok 2017
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rakousko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 21. dubna 2017 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 2. května 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda očekává zlepšení celkového schodku státního rozpočtu na 1,0 % HDP v roce 2017 a poté na 0,3 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že střednědobý rozpočtový cíl – do roku 2016 strukturální schodek ve výši 0,45 % HDP a poté ve výši 0,5 % HDP – bude splněn v roce 2019. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude z 84,6 % v roce 2016 postupně klesat až na 71,0 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý a předpokládá v letech 2017 a 2018 silný růst investic a vývozu.

               (7)Program stability uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření jsou značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2016 způsobilé dodatečné výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků 0,25 % HDP a s bezpečnostními opatřeními 0,04 % HDP. V současné době se odhaduje, že v roce 2017 bude dodatečný dopad bezpečnostních opatření v porovnání s rokem 2016 na úrovni 0,01 % HDP. Na tyto dodatečné výdaje se vztahují ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97, neboť příliv uprchlíků a závažnost teroristické hrozby jsou mimořádné události, jejich dopad na veřejné finance Rakouska je značný a povolení dočasného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle by neohrozilo udržitelnost. Rozsah požadované korekce v zájmu postupného dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2016 byl proto s ohledem na dodatečné náklady související s uprchlíky a s bezpečnostními opatřeními snížen. Pokud jde o rok 2017, na jaře 2018 bude na základě zjištěných údajů poskytnutých rakouskými orgány provedeno konečné posouzení včetně posouzení způsobilých částek.

               (8)Dne 12. července 2016 Rada doporučila Rakousku zajistit, aby odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle bylo omezeno na výjimku spojenou s rozpočtovými důsledky mimořádného přílivu uprchlíků
                  10
               , a za tím účelem dosáhnout v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,3 % HDP, jestliže střednědobého rozpočtového cíle nelze dosáhnout s nižším úsilím. Podle prognózy Komise z jara 2017 se požaduje, aby strukturální saldo v roce 2017 zůstalo stabilní, přičemž je zohledněna umožněná výjimka. Prognóza Komise poukazuje na riziko, že v roce 2017 dojde k určité odchylce od tohoto požadavku. Podle prognózy Komise z jara 2017 by Rakousko mělo v roce 2018 zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  11
                nepřekročila výši 2,2 %, což odpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,3 % HDP
                  12
               . Při nezměněné politice existuje riziko, že se Rakousko od uvedeného požadavku v roce 2018 poněkud odchýlí. Předpokládá se zároveň, že Rakousko v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Rakousko musí být připraveno přijmout další opatření k zajištění dodržování pravidel v letech 2017 a 2018.

               (9)Výdaje na důchody a zdravotní péči představují vzhledem k rychle stárnoucímu obyvatelstvu středně vysoké riziko z hlediska fiskální udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Veřejné výdaje Rakouska na důchody jsou ve srovnání se zbytkem Evropy relativně vysoké a očekává se, že do roku 2060 vzrostou o 0,5 procentního bodu HDP. V průměru se přitom v EU za stejné období očekává pokles o 0,2 procentního bodu HDP. Jednou z hlavních příčin vyšších výdajů na důchody je skutečný věk odchodu do důchodu, který navzdory nedávným reformám zůstává nízký. V současnosti je 60 let a 3 měsíců, tedy značně pod průměrem EU, který je 63 let a 6 měsíců u mužů a 62 let a 6 měsíců u žen (údaje za rok 2014). Současný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen (60 let) navíc patří mezi nejnižší v EU, přičemž s věkem u mužů začne být harmonizován až v roce 2024. Navázání zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na změny střední délky života by v kontextu stárnoucí populace přispělo k zajištění udržitelnosti důchodů, také zvýšením skutečného věku odchodu do důchodu.

               (10)Pokud jde o zdravotní péči, ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se očekává výrazné zvyšování veřejných výdajů z již tak vysoké úrovně, a sice o 1,3 procentního bodu HDP do roku 2060, přičemž průměr EU je 0,9 procentního bodu. Hlavní příčinou vysokých výdajů na zdravotní péči je rozsáhlé odvětví nemocniční péče a současně nedostatečné využívání méně nákladné ambulantní péče. Podíl výdajů na nemocnice v celkových nákladech na zdravotní péči patří k nejvyšším v EU. Proto musí být plně provedeny nedávné iniciativy zaměřené na posílení poskytování primární péče, včetně podpory nových ujednání o financování mezi poskytovateli zdravotní péče a fondy sociálního zabezpečení. Rakouské nemocniční odvětví také nedostatečně používá účinné způsoby zadávání veřejných zakázek, jako jsou zadávací řízení zveřejněná v celé EU (0,23 % HDP oproti průměru EU 0,62 %), agregace zadávání a necenová zadávací kritéria.

               (11)Zákon o vyrovnávání příjmů z roku 2017 přispěl ke zjednodušení finančních vztahů mezi různými úrovněmi správy v Rakousku. Fiskální rámec v Rakousku je však stále příliš složitý, pokud jde o kompetence a finanční ujednání, a nadále jej poškozuje nesoulad mezi pravomocemi místních vlád a spolkové vlády k získávání příjmů a jejich širší odpovědností za výdaje.

               (12)Ačkoli při daňové reformě v roce 2016 se daňové zatížení snížilo z 49,5 % na 46,7 %, je i nadále poměrně vysoké oproti průměru EU, který činí 40,6 % (číselné údaje se týkají svobodné bezdětné průměrně výdělečně činné osoby). Kvůli absenci indexace daňových pásem vzhledem k inflaci dojde v důsledku roční fiskální brzdy znovu k postupnému zvyšování daňového zatížení. Naopak nedostatečně využívány jsou zdroje příjmů více podporující růst, jako např. periodické daně z nemovitostí, zejména kvůli zastaralému základu daně. Příjmy z periodických daní z nemovitostí jsou v Rakousku na velmi nízké úrovni 0,2 % HDP, přitom průměr EU v roce 2014 činil 1,6 % HDP. Podobně je v Rakousku relativně nízká i implicitní míra zdanění energií, což poukazuje na nevyužitý prostor pro ekologické daně včetně pobídek k pozitivnímu chování.

               (13)Trh práce v Rakousku sice vykazuje lepší výsledky než trhy většiny zemí EU, problémy však přetrvávají. Zejména není dostatečně využit potenciál žen na trhu práce, což se odráží ve vysokém rozdílu v odměňování žen a mužů, mimo jiné v důsledku vysokého podílu částečných úvazků. V roce 2015 byl rozdíl v odměňování žen a mužů 21,7 %, přičemž průměr EU činil 16,3 %. Vysoký a nadprůměrný podíl žen pracujících na částečný úvazek do značné míry souvisí s povinnostmi péče o děti a starší osoby. V roce 2015 činil podíl míst pro děti do 3 let v zařízeních péče o nejmenší děti 25,5 %, což je stále značně pod hranicí barcelonského cíle, tj. 33 %.

               (14)V oblasti vzdělávání již Rakousko překročilo své národní cíle v rámci strategie Evropa 2020. Výsledky v oblasti vzdělávání však silně závisejí na sociálně-ekonomickém zázemí, jak potvrdily výsledky průzkumu PISA (OECD) z roku 2015. U žáků z přistěhovaleckého prostředí jsou výsledky v oblasti vzdělávání podstatně horší než u jiných žáků. V roce 2015 byla u žáků narozených v zahraničí pravděpodobnost, že opustí školu před dokončením vyššího středního vzdělání, třikrát vyšší než u žáků narozených v Rakousku. Problémy s integrací mají rovněž děti přistěhovalců narozené v Rakousku. Rakousko se navíc potýká s výzvou integrovat do vzdělávacího systému velký počet žadatelů o azyl a uprchlíků.

               (15)V bankovním sektoru dochází k trvalému, i když pomalému zlepšování. Kapitalizace rakouských bank je nadále nižší než u srovnatelných bank v EU a jejich schopnost vytvářet zisk na domácím trhu je pod tlakem. Pokud jde o mezinárodní operace, kvalita aktiv a ziskovost se na několika trzích ve střední, východní a jihovýchodní Evropě dále zlepšily, slabá místa však přetrvávají. Mezitím došlo k růstu reálných cen nemovitostí a oživení hypotečních úvěrů, což podtrhuje význam makroobezřetnostních opatření.

               (16)Růst investic v Rakousku se v roce 2016 obnovil, ale investice malých a středních podniků a investice v odvětví služeb vykazovaly nadále slabiny. Rakousko uznává význam zakládání a růstu podniků pro nové investice (tj. nad rámec investic na obnovu) a pro související tvorbu pracovních míst. Proto si země stanovila ambiciózní cíle usnadnit digitální transformaci a vyřešit otázku tradičně nízké míry zakládání podniků (7,4 % oproti průměru EU 10,8 %) a růstu společností (7,3% podíl rychle rostoucích podniků oproti průměru EU ve výši 9,2 %). Již byla oznámena některá specifická opatření, která spojují snižování investičních překážek s lepšími rámcovými podmínkami pro financování majetku vlastním kapitálem, podporou podnikání a daňovými pobídkami.

               (17)Regulační překážky v sektoru podnikatelských služeb a regulovaných povolání jsou stále vysoké, přičemž míra regulace je vyšší než v průměru v EU, zejména u architektů a inženýrů. U těchto profesí – a také u právníků, účetních / daňových poradců, patentových zástupců, realitních makléřů a průvodců cestovního ruchu – je navíc míra úbytku podnikání výrazně pod průměrem EU, což zřejmě naznačuje poměrně nízkou dynamiku a hospodářskou soutěž v oblasti odborných služeb v Rakousku. Tyto překážky zahrnují mimo jiné 1) omezení týkající se držení podílů a formy společností u architektů, inženýrů a patentových zástupců, 2) multidisciplinární omezení pro architekty a inženýry a 3) obzvlášť široký rozsah vyhrazených činností u architektů, inženýrů a průvodců cestovního ruchu. Snížení těchto překážek by mohlo přispět k vyšší hospodářské soutěži, díky níž by na trh vstupovalo více podniků a spotřebitelé by mohli těžit z nižších cen. Komise vydala doporučení k řešení této otázky v lednu 2017 ve sdělení v rámci balíčku opatření proti překážkám na trzích služeb
                  13
               .

               (18)Rakousko vyvinulo značné úsilí při přijímání žadatelů o azyl a integraci uprchlíků a dalších přistěhovalců. Integrace na trhu práce u osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí, zejména žen narozených mimo EU a uprchlíků hledajících zaměstnání, však zůstává problematická.

               (19)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  14
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Rakousku v období 2017–2018:

               1.Nadále provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, to znamená dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018, s ohledem na příspěvky související s mimořádnými událostmi. Zajistit udržitelnost systému zdravotní péče a důchodového systému. Racionalizovat a zefektivnit kompetence na různých úrovních správy a sladit jejich odpovědnost v oblasti financování a výdajů.

               2.Zlepšit výsledky žen na trhu práce, mimo jiné zajištěním pečovatelských služeb pokrývajících dobu plného pracovního úvazku. Zlepšit výsledky vzdělávání znevýhodněných mladých lidí, zejména osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí. Podpořit investice v odvětví služeb pomocí snížení administrativních a regulačních překážek pro investice, zjednodušení vstupu na trh a usnadnění růstu společností.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Rakousko se bude moci do roku 2017 a 2018 odchýlit od svého střednědobého rozpočtového cíle o částku odpovídající dodatečným rozpočtovým důsledkům v souvislosti s mimořádným přílivem uprchlíků (v roce 2015) a bezpečnostními opatřeními (v roce 2016), jelikož se dočasné odchylky v obou případech převádějí do celkového období tří let.

                     (11)
                  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rakouskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Diskreční opatření na straně příjmů nebo zákonem předepsané zvýšení příjmů jsou zohledněny. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou vyrovnána.

                     (12)
                  Povinnost opravy pro rok 2018 v případě Rakouska zohledňuje příspěvky přidělené na rok 2016 související s mimořádnými událostmi, jelikož se dočasné odchylky převádějí do období tří let.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Nizozemsko by jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzké provázanosti ekonomik hospodářské a měnové unie, mělo zajistit plné a včasné provedení uvedeného doporučení.

               (2)Dne 26. února 2016 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 2016
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015, a pokrok Nizozemska při plnění jeho národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Obsahovala rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu
                  9
               . Analýza Komise vede k závěru, že Nizozemsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména je třeba řešit vysoký a trvalý přebytek běžného účtu, jenž odráží strukturální rysy ekonomiky a politická opatření vůči nefinančním podnikům. Vzhledem k jeho velikosti má přebytek běžného účtu Nizozemska pravděpodobně mírný, avšak nezanedbatelný negativní dopad na hospodářský výkon eurozóny. Rovněž je velmi důležité řešit velmi vysoké zadlužení domácností.

               (3)Dne 28. dubna 2016 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Podle článku 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Na Nizozemsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje postupné zlepšení celkového salda na 0,1 % HDP v roce 2019. Současně vláda plánuje v roce 2016 zhoršení přepočteného strukturálního salda
                  11
                na –1,4 % HDP a následné zlepšení. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – se plánuje v roce 2019. Na základě přepočteného strukturálního salda by však byl střednědobý rozpočtový cíl dosažen již od roku 2018. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 dosáhnout 65,4 % a poté se má postupně snížit na 58,9 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko, že za předpokladu nezměněné politiky zaznamená Nizozemsko v roce 2016 i v letech 2016 a 2017 posuzovaných společně určitou odchylku od požadavků nápravné složky Paktu. Podle prognózy Nizozemsko v roce 2016 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a po skončení přechodného období v roce 2017 i doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Nizozemsko zřejmě ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodrží. V roce 2016 i 2017 budou nicméně k zajištění souladu s uvedenými ustanoveními třeba další opatření.

               (6)Nedávné zvýšení zaměstnanosti lze plně připsat zvýšenému počtu osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou a samostatně výdělečně činných osob. Přestože Nizozemsko k řešení tohoto problému přijalo určitá opatření, je třeba komplexnější přístup. Kvůli nízké míře přechodu od smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou stále hrozí segmentace trhu práce. Vysoký a rostoucí podíl osob zaměstnaných na smlouvu na dobu určitou je konstatován v situaci, kdy mezi ochranou zaměstnanců stanovenou ve smlouvách na dobu určitou a neurčitou existují velké rozdíly. Samostatně výdělečně činné osoby bez zaměstnanců častěji mají nedostatečné pojištění proti zdravotnímu postižení, nezaměstnanosti a důchodové pojištění; to by mohlo mít dopad na dlouhodobou udržitelnost systému sociálního zabezpečení. Bylo zavedeno několik opatření snižujících rozdíly mezi smlouvami na dobu určitou a neurčitou. Výhodné daňové mechanismy a osvobození od platby některých příspěvků na sociální zabezpečení dosud poskytují finanční pobídky k samostatné výdělečné činnosti.

               (7)Stěžejní výzvu pro řešení vysokého zadlužení domácností představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí nashromáždily nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností navyšovat hrubý hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost daňového odpočtu hypotečních úroků. Od roku 2012 byla provedena řada opatření, jež mají tyto pobídky částečně řešit, nebyla však zesílena v souladu s doporučením. Rozvoji dobře fungujícího trhu se soukromým nájemním bydlením brání subvence v ostatních pododvětvích bydlení. Sektor sociálního bydlení je jedním z největších v EU, ale bydlení není vždy efektivně přidělováno skutečně potřebným lidem. V sektoru sociálního bydlení byla zavedena větší diferenciace ve výši nájmů v závislosti na příjmu. Společnosti působící v oblasti bydlení budou muset oddělit činnosti obecného hospodářského zájmu (tj. sociální bydlení) od ostatních činností. Vzhledem k tomu, že některé pobídky deformující trh, které spojovaly nájmy na trhu sociálního bydlení s příjmy, byly odstraněny, je vhodné příslušnou část předchozího doporučení přesunout k monitorování situace. Trh s bydlením zůstává i přesto výrazně narušen a pro domácnosti je nadále výhodné zadlužovat se. V těchto otázkách je nutný další pokrok.

               (8)Kromě deformací trhu s bydlením snižují disponibilní příjmy domácností také povinné nedaňové příspěvky do druhého pilíře důchodového systému. Druhý pilíř důchodového systému vykazuje dobré výsledky v oblasti kvality a přiměřenosti, má však nedostatky, pokud jde o mezigenerační spravedlnost, transparentnost a odolnost vůči finančním otřesům. Udržitelnost důchodového systému se v posledních letech zlepšila zvýšením zákonného věku odchodu do důchodu na 67 let do roku 2021, přičemž následně bude navázán na střední délku života. Penzijní příspěvky se v průměru snížily poté, co byla snížena maximální akruální sazba osvobozená od daně. Vhodné rozdělení nákladů a rizik v rámci jednotlivých generací a mezi generacemi nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení) by domácnostem pomohlo vynakládat své finanční prostředky způsoby, jež by více podporovaly růst. Vláda oznámila svůj záměr zásadním způsobem se zapojením sociálních partnerů reformovat druhý důchodový pilíř, a vytvořit transparentnější a z pojistněmatematického hlediska spravedlivější systém.

               (9)V průběhu hospodářské krize značně poklesly investice a od té doby se zotavily pouze částečně. Slabost investic v rámci celé ekonomiky má zřejmě silný cyklický charakter. Její příčinou byl útlum na trhu s bydlením a fiskálně konsolidační opatření. I když se překážky pro investice zdají malé, nízké investice do stavebnictví a do energie z obnovitelných zdrojů pravděpodobně souvisejí s nejistotou na trhu a s regulačními faktory. I přes zlepšující se úvěrové podmínky panují v současném finančním prostředí zvýšená rizika pro nové půjčky. Veřejné výdaje na výzkum a vývoj od roku 2014 klesají a objem soukromých výdajů v této oblasti zůstává nízký. Bylo proto doporučeno, aby Nizozemsko přesunulo veřejné výdaje na podporu investic do výzkumu a vývoje a aby pracovalo na zlepšení soukromých výdajů na výzkum a vývoj. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a míře hospodářského rozvoje je objem veřejných i soukromých výdajů na výzkum a vývoj nízký.

               (10)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve zprávě o Nizozemsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (11)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (12)Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 3,

               DOPORUČUJE Nizozemsku v období let 2016 a 2017:

               1.V roce 2016 snížit odchylku od střednědobého rozpočtového cíle a v roce 2017 dosáhnout roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP. Ve veřejných výdajích upřednostnit podporu dalších investic do výzkumu a vývoje.

               2.Odbourat zbývající překážky pro zaměstnávání pracovníků na smlouvy na dobu neurčitou a usnadnit přechod od smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou. Řešit vysoký nárůst počtu samostatně výdělečně činných osob bez zaměstnanců, mimo jiné omezením negativních daňových pobídek zvýhodňujících samostatnou výdělečnou činnost (aniž by bylo poškozeno podnikatelské prostředí) a podporou dostupného sociálního zabezpečení pro samostatně výdělečně činné osoby.

               3.Přijmout opatření, která zajistí, aby byl druhý pilíř důchodového systému transparentnější, mezigeneračně spravedlivější a odolnější vůči otřesům. Přijmout opatření ke snížení zbývajících deformací trhu s bydlením a zvýhodnění dluhu domácností, zejména omezením možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Itálie na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Itálie na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016. Itálie by jakožto země, jejíž měnou je euro, měla vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby byla uvedená doporučení splněna v plném rozsahu a včas.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Itálii za rok 2016
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva rovněž obsahovala hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu.
                  9
                Analýza Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zejména velmi pomalý růst produktivity neumožňuje oživit konkurenceschopnost a znesnadňuje snižování vysoké míry veřejného zadlužení. Riziko nepříznivých účinků na italské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i nepříznivých vedlejších účinků na hospodářskou a měnovou unii je obzvláště vysoké.

               (3)Dne 28. dubna 2016 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k provázanosti obou programů probíhalo jejich posuzování současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení v období 2013–2015. Podle programu stability by poměr veřejného dluhu k HDP měl dosáhnout svého maxima 132,7 % v roce 2015 a postupně se snižovat až na 123,8 % v roce 2019. Komise ve své prognóze z jara 2016 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2016 stabilizuje, mírně snižovat se však začne až od roku 2017. Provedení ambiciózního programu privatizace představeného italskými orgány je vzhledem k jeho očekávanému příspěvku k úsilí o snížení zadlužení pro Itálii zásadní výzvou. Ačkoliv v roce 2015 byly privatizace provedeny podle plánu, zdá se, že cíl dosáhnout během let 2016–2018 výnosů z privatizace ve výši 0,5 % ročně a v roce 2019  0,3 % je i vzhledem ke zpoždění u některých privatizačních projektů velmi ambiciózní. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický.

               (6)Vzhledem k tomu, že Itálie v roce 2015 dostatečně nepokročila směrem k dodržení pravidla pro zadlužení, vydala Komise dne 18. května 2016 zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU. Analýza obsahovala všechny relevantní činitele a dospěla k závěru, že kritérium dluhu by se mělo považovat za splněné. Své posouzení Komise přezkoumá v nové zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy na základě prognózy Komise z podzimu 2016, jakmile budou k dispozici další informace o opětném zahájení korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017.

               (7)Na jaře 2015 byla Itálii udělena dočasná odchylka ve výši 0,4 procentního bodu HDP od požadované cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, jejímž účelem bylo zohlednit rozsáhlé strukturální reformy mající pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Ve svém návrhu rozpočtového plánu na rok 2016 Itálie požádala o dodatečnou odchylku ve výši 0,1 procentního bodu HDP od požadované cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, jejímž účelem bylo zohlednit další strukturální reformy mající pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Detailní údaje, z nichž tyto reformy vycházejí, byly stanoveny v národním programu reforem Itálie z roku 2016, který v zásadě program reforem potvrdil. Reformy, jež podle programu budou mít dopad na udržitelnost veřejných financí, se týkají těchto oblastí: i) veřejné správy a jejího zjednodušení; ii) trhů produktů a služeb; iii) trhu práce; iv) civilního soudnictví; v) vzdělávání; vi) přesunu daňové zátěže; vii) opatření ke snížení množství úvěrů v selhání a reformy insolvenčních řízení a vii) přezkumu výdajů jako finančního opatření. Podle odhadu italských orgánů má dopad reforem na reálný HDP do roku 2020 činit 2,2 procentního bodu HDP, což se zdá realistické. V případě jejich plného a včasného provedení budou mít tyto reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Itálii lze v současnosti považovat za způsobilou pro plné udělení vyžádané dočasné odchylky ve výši 0,5 procentního bodu HDP v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru a podmínek stanovených v 10. bodě odůvodnění.

               (8)Ve svém návrhu rozpočtového plánu na rok 2016 Itálie požádala o dodatečnou odchylku ve výši 0,3 procentního bodu HDP od požadované cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, jejímž účelem bylo zohlednit vnitrostátní výdaje na investice do projektů spolufinancovaných EU. Informace obsažené v programu stability z roku 2016 se zdají potvrzovat, že Itálie účinně využívá odchylku od cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 za účelem zvýšení investic. Nicméně přetrvávají jisté pochyby, zda lze spolufinancované investice v jejich celé naplánované výši v průběhu roku 2016 realizovat. Itálii lze v současnosti považovat za způsobilou pro udělení dočasné odchylky ve výši 0,25 procentního bodu HDP v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem uskuteční zamýšlené investice a splní podmínky stanovené v 10. bodě odůvodnění. Komise provede následné posouzení s cílem ověřit skutečnou výši vnitrostátních výdajů na spolufinancované investiční projekty a související výjimky, k jejichž poskytnutí je Itálie způsobilá na základě tzv. „investiční doložky“.

               (9)Program stability z roku 2016 naznačuje, že rozpočtový dopad mimořádného přílivu uprchlíků a mimořádných bezpečnostních opatření je značný a že tyto faktory by měly být považovány za neobvyklou událost, kterou vláda nemůže ovlivnit, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97. Podle Komise je dodatečný dopad v souladu s odhady obsaženými v programu stability a činí 0,03 % HDP v roce 2015 a 0,04 % HDP v roce 2016 v případě výdajů souvisejících s přílivem uprchlíků a 0,06 % HDP u výdajů na bezpečnostní opatření. Itálie v této souvislosti požádala o dodatečnou odchylku od cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují povolit tyto dodatečné výdaje, jelikož příliv uprchlíků i závažnost teroristické hrozby jsou neobvyklé události, jejich dopad na veřejné finance v Itálii je významný a povolením odchylky od cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle by nebyla ohrožena udržitelnost veřejných financí. Výše požadované korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2015 byla proto snížena, aby se zohlednily náklady spojené s přílivem uprchlíků. Pokud jde o rok 2016, bude závěrečné posouzení, včetně způsobilých částek, provedeno na jaře 2017 na základě zjištěných údajů poskytnutých italskými orgány.

               (10)Ve svém stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2016
                  11
                Komise naznačila, že v souvislosti s „celkovým posouzením“ možného odchýlení se od cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle zohlední případnou způsobilost Itálie pro využití flexibility v rámci Paktu o stabilitě a růstu, přičemž by zvláštní pozornost věnovala skutečnosti, zda odchýlení se od cesty korekce bude efektivně využito za účelem zvýšení investic, existenci věrohodných plánů na opětovné nastoupení cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle a pokroku při naplňování programu strukturálních reforem se zřetelem k doporučením Rady. Komise má za to, že Itálie je způsobilá pro obdržení další odchylky ve výši 0,35 procentního bodu HDP na rok 2016, pokud se zohlední pokrok při naplňování programu strukturálních reforem, plánované investice, jakož i závazek vlády zajistit soulad s cestou k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017, což bude předmětem opětovného posouzení Komise na podzim.

               (11)Na základě prognózy Komise z jara 2016 a po zohlednění odchylky povolené u investic a provádění strukturálních reforem poukazuje plánované strukturální zhoršení o –0,7 % HDP v roce 2016 na riziko určitého odchýlení od závazků Itálie v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Za předpokladu nezměněné politiky plyne z prognózy Komise nulové strukturální úsilí v roce 2017, v důsledku čehož by existovalo riziko významného odchýlení od požadované strukturální korekce ve výši 0,6 % HDP.

               (12)Na základě posouzení programu stability z roku 2016 a při zohlednění prognózy Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Itálii hrozí riziko, že nedodrží ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Zda Itálie plní požadovanou korekci k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, Komise znovu posoudí na základě své prognózy z podzimu 2016, jakmile budou k dispozici další informace o opětovném nastoupení cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017, včetně návrhu rozpočtového plánu na rok 2017.

               (13)Navzdory pokračujícímu úsilí o reformu fiskálního rámce byla doposud přijata jen omezená opatření, jež mají zajistit, aby přezkum výdajů přispěl k fiskální konsolidaci. Došlo zejména k dalšímu snížení cílů přezkumu výdajů a skutečnost, že tyto přezkumy nejsou plně začleněny do rozpočtového procesu, má negativní dopad na jeho celkovou účinnost. Dokončení komplexní reformy rozpočtového procesu probíhající již od roku 2009 by mělo tyto nedostatky odstranit a dát tomuto procesu podobu více orientovanou na výsledky. Za účelem dosažení lepší udržitelnosti veřejného dluhu je rovněž nutné urychlit provádění plánu privatizace. Italský daňový systém brání hospodářské efektivitě a nepřestává čelit řadě problémů. Ty souvisí s velmi nízkou daňovou morálkou a s odkládanou reformou daňových výdajů, zejména pokud jde o snížené sazby daně z přidané hodnoty, a s odkládanou reformou starého systému katastrálních hodnot. To vše byly aspekty zmocňovacího zákona v oblasti reformy daňového systému, které buď nebyly provedeny vůbec, nebo jen částečně. Nedávné kroky jako zrušení daně z nemovitosti v případě prvního bydliště jsou nadto podle všeho v rozporu s cílem rozšíření daňového základu a přenesení daňové zátěže z výrobních činitelů na zdanění majetku a spotřeby.

               (14)Reforma veřejné správy je důležitým krokem, který by v případě přijetí a provedení nezbytných legislativních dekretů Itálii umožnil dosáhnout očekávaných přínosů v podobě vyšší efektivity a kvality veřejného sektoru. Zvláštní význam pro odstranění hlubších příčin těchto nedostatků mají legislativní dekrety o státních podnicích a místních veřejných službách navržené vládou v lednu 2016, jakož i nadcházející dekret o veřejné zaměstnanosti. Zatímco v nedávné době došlo k přijetí opatření k vystupňování boje proti korupci (mj. zvýšení finančních sankcí a prodloužení promlčecích lhůt v konkrétních případech korupčního jednání), dlouho doporučovaná systematická revize ustanovení o promlčení se ještě nerozběhla. Další nezanedbatelný problém představují účetní podvody. Hlavními problémy soudního systému jsou zdlouhavá soudní řízení a vysoký počet nevyřízených občanskoprávních a obchodních sporů. Pečlivé sledování dopadu nedávno přijatých opatřeních k vyřešení těchto problémů napomůže posoudit nutnost přijetí dalších doplňujících opatření.

               (15)K určitému pokroku došlo při zlepšování kvality aktiv v bankovním sektoru. I když v posledních měsících zpomalil nárůst úvěrů v selhání, jejich objem zůstává velmi vysoký a nepřestává vytvářet tlak na ziskovost a zdroje bank. Insolvenční rámec a rámec pro vymáhání pohledávek, jež má Itálie k dispozici, nadto nestačí k rychlému odbourávání znehodnocených úvěrů. Od poloviny roku 2015 bylo přijato několik zákonů zjednodušujících a urychlujících řízení při platební neschopnosti a zabavení majetku a byl předložen návrh zmocňovacího zákona na systematickou reformu konkurzního rámce. Na účinky těchto reforem týkajících se délky řízení a výše zpětně získávaných částek je však nutno si počkat. Od začátku roku 2015 přijala Itálie několik opatření k odstranění nedostatků ve správě a řízení svých bank, zejména pokud jde o větší družstevní banky, banky, jejichž akcionáři jsou nadace, a drobné vzájemné banky. Plné provedení těchto reforem by tomuto odvětví pomohlo k větší odolnosti a zajistilo by účinnější přísun úvěrů do reálné ekonomiky. Zatímco nízká nákladová efektivnost v bankovním odvětví brání ziskovosti a interní tvorbě kapitálu, představuje prostředí nízkého růstu a nízkých úrokových sazeb dodatečný problém. Nový rámec EU k řešení krize bank změnil rizikový profil dluhopisů vydávaných bankami, jejichž významná část je v držení italských neprofesionálních zákazníků, což jen podtrhuje význam finanční gramotnosti široké veřejnosti.

               (16)Zákonem o zaměstnanosti provedla Itálie v roce 2015 dalekosáhlou reformu svých institucí trhu práce. Provedení reformy aktivní politiky na trhu práce je klíčové pro začlenění osob, které zůstávají mimo dosah trhu práce, zejména dlouhodobě nezaměstnaných a mladých lidí, na tento trh. V současnosti Itálie čelí řadě správních a politických problémů a problémů spojených s nedostatkem zdrojů. To především vyžaduje posílit nabídku veřejných služeb zaměstnanosti a důsledně sledovat jejich poskytování. Byl reformován systém učňovské přípravy, aby byl schopen pojmout dospělé osoby propuštěné ze zaměstnání, ale realizace této reformy ještě není dokončena. Mzdové kolektivní vyjednávání není v Itálii dostatečně rozvinuto a to brání přijímání inovativních řešení na úrovni podniků, která by mohla zvýšit produktivitu a napomoci, aby mzdy více odpovídaly podmínkám na trhu práce. Opatření v této oblasti je nutno přijímat po dohodě se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy. Sociální partneři ještě nedospěli k dohodě na reformě kolektivního vyjednávání. Podle národního programu reforem by k této reformě mělo dojít do konce roku 2016. Míra zaměstnanosti žen je jedna z nejnižší v EU. Ženy převažují na atypických a nejistých pracovních místech, tvoří většinu pracovních sil s nestandardními pracovními smlouvami a jsou zvláště vystaveny podmínkám neformální ekonomiky. Daňový systém a systém sociálního zabezpečení odrazuje druhé výdělečně činné osoby od práce a zákon o zaměstnanosti tento problém účinně nevyřešil. Omezená nabídka cenově dostupných pečovatelských služeb rovněž brání ženám s dětmi či staršími rodinnými příslušníky, aby se účastnily trhu práce. Míra chudoby je vysoká (více než čtvrtina Italů je ohrožena chudobou či sociálním vyloučením) a poskytování sociální pomoci je i nadále slabé a nekoncepční. Přijetí a provedení národní strategie pro boj proti chudobě a racionalizace sociálních výdajů by mohly představovat první krůčky na cestě k postupnému zavedení režimu minimálního příjmu na vnitrostátní úrovni, které by se obešly bez dopadů na rozpočet. K zásadnímu pokroku došlo při reformě vzdělávání. Školní reforma byla přijata v červenci 2015 a přijetí prováděcího dekretu se očekává v lednu 2017.

               (17)Omezeného pokroku se dosáhlo při podpoře konkurence ve službách. Roční zákon o hospodářské soutěži z roku 2015 je v současnosti ještě projednáván v parlamentu. Řada ustanovení (např. o právnických povoláních) byla během projednávání v parlamentu oslabena. Mnoho oblastí trpí stále nadměrnou ochranou či regulací, zejména regulovaná povolání, zdravotnictví, místní veřejná doprava a taxislužba nebo přístavy a letiště. Maloobchodní odvětví ztrácí na efektivitě v důsledku přísné tržní regulace. Veřejný proces udělování práv na provozování hospodářské činnosti ve veřejné sféře nepodporuje hospodářskou soutěž, a to zejména kvůli vydávání povolení bez vypsání veřejné soutěže. Opatření zaměřená na otevření trhu se musí opírat o podnikatelsky příznivé prostředí. V rámci programu zjednodušení 2015–2017 došlo k určitému pokroku v této oblasti, což umožnilo snadnější a jednodušší spolupráci mezi ústřední vládou a regionálními správami. Nicméně italské podnikatelské prostředí i nadále nevede dostatečně k růstu a investicím a trpí nekoncepčním a odstupňovaným systémem zákonů a předpisů, které vznikají na různých úrovních veřejné správy. Hospodářské subjekty se neustále potýkají s administrativní a regulační zátěží. Silné stránky v podobě snadného zahájení podnikání či vyřešení platební neschopnosti stojí ve stínu těch slabých: povolení ke stavbě, vymáhání smluv, placení daní či získání úvěrů. Provedení národní strategie zadávání veřejných zakázek přijaté počátkem roku 2016 by rovněž mohlo pomoci odstranit některé systémové a rozšířené nedostatky.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Itálii v období 2016–2017:

               1.V roce 2016 omezit dočasnou odchylku od požadované korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši 0,5 % HDP na odchylku ve výši 0,75 % HDP povolenou v případě investic a provádění strukturálních reforem za předpokladu opětného nastoupení cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Dosáhnout roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP na cestě k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Urychlit provádění programu privatizace a využít neočekávaných příjmů k rychlejšímu snižování míry hrubého veřejného dluhu. Přenést daňovou zátěž z výrobních činitelů na spotřebu a majetek. Snížit počet a rozsah daňových výdajů a do poloviny roku 2017 dokončit reformu katastrálního systému. Přijat opatření vedoucí k lepšímu dodržování daňových předpisů, mj. prostřednictvím elektronických fakturací a plateb.

               2.Provést reformu veřejné správy přijetím a provedením všech nezbytných legislativních dekretů, zejména dekretů zaměřených na reformu místních veřejných podniků a služeb a řízení lidských zdrojů. Posílit boj proti korupci provedením revize ustanovení o promlčení do konce roku 2016. Zkrátit délku občanskoprávních řízení prosazením reformních kroků a účinným zpracováním případů.

               3.Urychlit snižování míry úvěrů v selhání mj. dalším zlepšením rámce pro postup při platební neschopnosti a vymáhání pohledávek. Urychleně dokončit provádění probíhajících reforem správy a řízení v bankovním odvětví.

               4.Provést reformu aktivní politiky na trhu práce zejména posílením účinnosti služeb zaměstnanosti. Usnadnit druhým výdělečně činným osobám uplatnění na trhu práce. Přijmout a provést národní strategii pro boj proti chudobě a provést přezkum a racionalizaci sociálních výdajů.

               5.Urychleně přijmout a provést nepřijatý zákon o hospodářské soutěži. Přijmout další opatření na zvýšení hospodářské soutěže v regulovaných povoláních, dopravě, zdravotnictví a maloobchodním odvětví a systému koncesí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  COM(2015) 8105 final.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které je Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Spojeném království pro rok 2016
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015, a pokrok Spojeného království při plnění jeho národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Obsahovala rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu
                  7
               . Analýza Komise vede k závěru, že Spojené království se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Vysoká zadluženost domácností, vysoké ceny nemovitostí a vysoké schodky běžného účtu mohou představovat rizika. Na druhé straně bilance domácností jsou v souhrnu v dobrém stavu a odolnost bankovního sektoru se dále zlepšuje. V krátkodobém horizontu se zřejmě zvýšila schopnost domácností i širší ekonomiky zvládat rizika typu šoku z úrokových sazeb nebo šoku pro zaměstnanost. U několika vládních iniciativ, jejichž cílem je zmírnit nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou v oblasti bydlení, však dosud nebyl zaznamenán výrazný účinek. Příznivý institucionální rámec a nízký objem závazků v cizí měně zmírňují rizika spojená s vysokým schodkem běžného účtu. Zvyšování schodku je způsobováno růstem schodku hlavních příjmů; po zlepšení nepříznivých cyklických podmínek se očekává jeho pokles.

               (3)Dne 24. března 2016 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj konvergenční program z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Podle článku 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby přezkoumal svou dohodu o partnerství a příslušné programy a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Na Spojené království se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Jestliže Spojené království v letech 2016–2017 dosáhne trvalé nápravy nadměrného schodku, bude se na něj od období 2017–2018 vztahovat preventivní složka paktu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z let 2015–2016 vláda předpokládá, že celkový schodek vládního sektoru v letech 2016–2017 bude nižší než 3 % HDP, a má v plánu dosáhnout do období 2017–2018 dalšího snížení na 2,0 % HDP. Přepočtený strukturální schodek
                  9
                naznačuje strukturální zlepšení ve výši 0,6 procentního bodu HDP v období 2015–2016, 0,9 p.b. HDP v období 2016–2017 a 0,7 p.b. HDP v období 2017–2018. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Konvergenční program předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste z 88,0 % HDP v období 2015–2016 na maximální hodnotu ve výši 88,3 % v období 2016–2017, a následně v období 2017–2018 klesne na 87,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření na podporu plánovaných cílů, pokud jde o schodky v letech 2016–2017 a 2017–2018, jsou dostatečně upřesněna. Dopad některých opatření plánovaných na období 2017–2018, jejichž rozpočtový dopad se odhaduje přibližně na 0,2 % HDP, však není jistý. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se předpokládá, že Spojené království v období 2015–2016 dosáhlo doporučeného celkového schodku vládního sektoru ve výši 4,1 % HDP a že splnilo doporučené fiskální úsilí. Předpokládá se, že Spojené království dosáhne nápravy svého nadměrného schodku ve lhůtě období 2016–2017 podle doporučení Rady, avšak nedosáhne doporučeného cílového celkového schodku vládního sektoru ve výši 2,7 % HDP. Předpokládá se, že během období, na něž se vztahuje postup při nadměrném schodku, bude kumulativně dosaženo mírně nižšího fiskálního úsilí, než bylo doporučeno. Očekává se, že Spojené království v období 2017–2018 za předpokladu nezměněné politiky splní doporučenou korekci směrem k minimálnímu střednědobému rozpočtovému cíli. Rovněž se předpokládá, že Spojené království v období 2017–2018 splní přechodné pravidlo pro zadlužení. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Spojené království ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodrží.

               (6)Produktivita ve Spojeném království od roku 2008 stagnuje. Příčinou mohou být různé faktory, mimo jiné nízké kapitálové investice, nedostatek dovedností, nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a změna ve složení ekonomiky, konkrétně přesun k odvětvím s nižší produktivitou. V této souvislosti je rovněž třeba vzít v úvahu problémy spojené s nedostatečnou nabídkou bydlení, zejména v zeměpisných oblastech s vysokým hospodářským růstem. Vláda ve svém koncepčním dokumentu „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“ („Nápravou základů k prosperujícímu státu“) z července 2015 představila širokou škálu opatření reagujících na zmíněné problémy. Vzhledem k tomu, že stále existují určité bariéry pro investice, a vzhledem k nízké míře veřejných i soukromých investic ve Spojeném království, přicházejí vládní opatření pro zlepšení dovedností, více inovací a investic do infrastruktury v pravý čas; důležitá však bude účinná realizace. Jedním z hlavních investičních úkolů je zajištění odpovídající síťové infrastruktury. Národní plán pro infrastrukturu, jenž byl v březnu 2016 aktualizován, uvádí podrobnosti o vývoji infrastrukturních projektů v jednotném a soudržném rámci. Plán vychází z toho, že se pro většinu investic podaří zajistit navýšení soukromého financování. Vše záleží na provedení a monitoringu, přičemž mají klíčový význam transparentnost a odpovědnost. Nehledě na různé vládní iniciativy poptávka po bydlení nadále převyšuje nabídku, což se odráží ve vysokých a rostoucích cenách nemovitostí. Nedostatečná nabídka bydlení je nejvýraznější v rychle rostoucích oblastech Londýna a jihovýchodní Anglie. Využití pozemků se řídí zásadami stanovenými v celostátním rámci územního plánování; účinná reforma tohoto systému by mohla umožnit realizaci více staveb určených k bydlení.

               (7)Trh práce ve Spojeném království je i nadále dynamický. V roce 2015 dosáhla míra zaměstnanosti (ve věkové skupině 20–64) 76,9 %, zatímco u míry nezaměstnanosti pokračoval pokles, a dosáhla tak 5,3 %. Rovněž dále poklesla nezaměstnanost mladých lidí a poměr mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Zůstává nicméně prostor pro zlepšení, pokud jde o perspektivu neaktivních a nedostatečně zaměstnaných osob a pracovníků s nízkou kvalifikací. Lidem, kteří mají přístup pouze k málo placené práci, případně práci nabízené pouze na malý počet hodin, by pomohly lepší vyhlídky na postup na trhu práce a jasnější cesty ke zvyšování kvalifikace. To by také přispělo k řešení nedostatku dovedností, jenž se projevuje v některých sektorech ekonomiky, například ve stavebnictví. Velkou pozornost bude vyžadovat použití zdrojů získaných prostřednictvím dávky na učňovskou přípravu. Návrhy na zlepšení nabídky v oblasti péče o děti budou vyžadovat včasnou realizaci, jelikož dostupnost a cenová přijatelnost péče o děti zůstává problémem.

               (8)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve zprávě o Spojeném království pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (9)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Spojenému království v období let 2016 a 2017:

               1.Usilovat o trvalou nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017. Po nápravě nadměrného schodku dosáhnout v období 2017–2018 fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k minimálnímu střednědobému rozpočtovému cíli.

               2.Řešit nedostatky v investicích do síťové infrastruktury, včetně realizace priorit Národního plánu pro infrastrukturu. Podniknout další kroky na podporu nabídky bydlení, včetně provedení reforem celostátního rámce územního plánování.

               3.Řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a umožnit zvyšování kvalifikace, včetně zvýšení kvality učňovské přípravy. Dále zlepšit dostupnost cenově přijatelné kvalitní celodenní péče o děti.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (10)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.