               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Slovinsku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovinsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo výjimečný stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Slovinsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč slovinskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace a koncentrace hospodářských činností. To s sebou nese značné riziko zhoršení již pozorovaného trendu prohlubujících se rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Slovinsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

               (12)Dne 13. července 2018 Rada Slovinsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                v roce 2019 nepřesáhla 3,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje, že Slovinsko se v roce 2019 a v celém dvouletém období 2018 a 2019 závažně odchýlilo od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Nicméně vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky nejsou v rámci postupu při závažné odchylce v případě Slovinska další kroky opodstatněné.

               (13)Ve svém programu stability z roku 2020 plánuje slovinská vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,1 % HDP v roce 2020. Poměr dluhu k HDP se po snížení na 66,1 % HDP v roce 2019 podle programu stability zvýší v roce 2020 na 82,4 % HDP. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (14)Slovinsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,4 % HDP. Opatření zahrnují režimy zkrácené pracovní doby pro dočasně nepracující zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné (2,3 % HDP), vyšší výdaje na zdravotní péči (0,5 % HDP), náhrady pracovníkům, kteří zůstávají v zaměstnání (0,4 % HDP), krizový příplatek pro zaměstnance ve veřejném sektoru (0,4 % HDP), odklady platby daní (0,4 % HDP) a finanční podporu pro zranitelné skupiny (0,2 % HDP). Slovinsko navíc oznámilo opatření na podporu likvidity podniků, která nemají přímý rozpočtový dopad a která program stability z roku 2020 odhaduje na 5,1 % HDP. Patří mezi ně záruky za úvěry (4,8 % HDP), odklady daňových plateb (0,2 % HDP) a osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení pro osoby samostatně výdělečně činné (0,1 % HDP). Prognóza Komise z jara 2020 považuje veškeré odklady plateb daní za opatření v oblasti likvidity, která nemají na rozpočet v roce 2020 negativní dopad. Opatření přijatá Slovinskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (15)Komise ve své prognóze z jara 2020 za předpokladu nezměněné politiky předpovídá saldo veřejných financí Slovinska ve výši –7,2 % HDP v roce 2020 a –2,1 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení by měla dosáhnout 83,7 % HDP v roce 2020 a 79,9 % HDP v roce 2021.

               (16)Z důvodu plánovaného překročení 3% prahové hodnoty pro schodek v roce 2020 vydala Komise dne 20. května 2020 zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (17)Dne 12. března 2020 Slovinsko na základě zákona o infekčních onemocněních vyhlásilo epidemii COVID-19 a přijalo opatření na ochranu veřejného zdraví k omezení šíření viru. Ta zahrnovala koordinaci úkolů subjektů působících v oblasti veřejného zdraví, poskytovatelů primární a sekundární péče a dalších služeb, jakož i zavedení vhodného testovacího protokolu. Zároveň Slovinsko zavedlo přísná opatření omezující volný pohyb osob, přičemž ponechalo otevřené prodejny potravin, lékárny, banky, čerpací stanice a pošty. Opatření v oblasti veřejného zdraví a omezení volného pohybu pomohly Slovinsku v první vlně (březen až květen) předejít tomu, aby počet vážně nemocných překročil kapacitu systému zdravotní péče v zemi. Z důvodu opatření omezujících volný pohyb osob mnoho společností dočasně přerušilo nebo omezilo svou činnost. V otevřené ekonomice orientované na vývoz, jako je Slovinsko, mělo přerušení dodávek a snížení celosvětové poptávky po výrobcích obzvláště silný dopad na růst. Vzhledem k nejistému hospodářskému vývoji se odkládá řada investičních rozhodnutí v soukromém sektoru. Očekává se, že nejvíce postižena budou dvě z nejvýznamnějších hospodářských odvětví Slovinska, doprava a cestovní ruch, která v roce 2020 zaznamenají snížení obratu o 70 %, a proto se v tomto roce předpovídá velmi prudký pokles HDP.

               (18)Do konce dubna 2020 přijaly slovinské orgány dva soubory opatření, která mají vyvážit hospodářský šok způsobený pandemií COVID-19
                  8
               . První balíček zmírňujících opatření v hodnotě přibližně 3,1 miliardy EUR, což představuje zhruba 6,4 % HDP, se zaměřuje především na ochranu pracovních míst a sociálně zranitelných skupin. Ze státních prostředků jsou hrazeny náhrady mezd, dávky v nemoci a příspěvky na sociální zabezpečení za dočasně nepracující, jakož i příspěvky na důchodové pojištění pro zaměstnance, kteří zůstávají v zaměstnání. Aby se zmírnily problémy podniků a domácností s likviditou, je možné odložit splácení úvěrů až o 12 měsíců. Druhý balíček v hodnotě přibližně 2 miliardy EUR, což představuje zhruba 4,2 % HDP, především podporuje likviditu společností. Součástí balíčku je systém státních záruk nabízených prostřednictvím bank, který umožňuje poskytování úvěrů velkým společnostem se zárukou státu až do výše 70 % jistiny a malým a středním podnikům se zárukou do výše 80 %. Ke zmírnění problémů, které mají podniky s likviditou, a zlepšení jejich přístupu k financování má pomoci odložení plateb daní, osvobození od placení příspěvků na sociální zabezpečení a urychlení úhrady smluvních plateb ze strany veřejných orgánů.

               (19)Jak narůstala poptávka po zdravotnických službách na začátku šíření onemocnění COVID-19, potýkalo se Slovinsko s problémy, pokud jde o zajištění dostatečné kapacity v oblasti zdravotní péče. Šíření viru odhalilo, že systém zdravotní péče má strukturální problémy. Například relativně nízká hustota lékařů je v boji proti epidemii další výzvou navíc. Je proto důležité přijímat více vyškolených zdravotnických pracovníků, chránit jejich pracovní podmínky a zaměstnávat je tam, kde jsou nejvíce potřeba. Naprosto zásadní je zavedení diagnostických prostředků, testovacích nástrojů a nástrojů elektronického zdravotnictví, které umožňují následná opatření a telemedicínu. Důležitý je rovněž cílený výzkum a inovativní řešení, která mohou pomoci veřejným zdravotnickým službám shromažďovat a využívat anonymizované údaje pro přijímání informovaných rozhodnutí. Krize zdůrazňuje potřebu chránit finanční kapacitu systémů zdravotní a dlouhodobé péče, jež dosud neprošly strukturálními reformami. Včasné přijetí a provedení nového zákona o zdravotní péči a zdravotním pojištění, rozšíření škály zdrojů financování pro systém zdravotní péče a vytvoření finančních rezerv zmírní výkyvy v množství finančních prostředků během hospodářského cyklu. Absence zákona o dlouhodobé péči omezuje schopnost Slovinska bojovat proti šíření onemocnění COVID-19 v nejpostiženějších pečovatelských strukturách. Vzhledem k tomu, že starší lidé, osoby se zdravotním postižením a osoby s chronickým onemocněním mají kvůli viru zvýšené riziko závažné nemoci, je třeba vyvinout další značné úsilí k zajištění kvalitních služeb dlouhodobé péče, které budou dobře integrovány se zdravotními službami.

               (20)Zdravotní a hospodářská krize způsobená onemocněním COVID-19 zapříčinila bezprecedentní tlak na slovinský trh práce a systém sociální ochrany. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 7 % a v roce 2021 se zlepší na 5,1 %. Aby se omezil rychlý nárůst nezaměstnanosti v nejvíce postižených odvětvích, reagovalo Slovinsko komplexní strategií, která kombinuje preventivní opatření s opatřeními zaměřenými na usnadnění rychlého návratu pracovníků na trh práce. Hlavní politické reakce, přijaté po konzultaci se sociálními partnery, by se měly zaměřit na dosažení trvalého a spravedlivého oživení tím, že budou posíleny stávající aktivní politiky na trhu práce a programy pro udržení zaměstnanosti, včetně režimů zkrácené pracovní doby, a zavedena další, časově omezená podpora pro podniky, jako jsou mzdové dotace a osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření by pomohla snížit ztráty příjmů pro všechny pracovníky, včetně pracovníků v nestandardních zaměstnáních, jakož i osob samostatně výdělečně činných. Udržet zaměstnanost v době omezení volného pohybu osob a po opětovném zahájení hospodářské činnosti mohou významně pomoci pružné pracovní podmínky, mj. pokud je o místo výkonu práce (např. práce na dálku), pracovní dobu (pružná pracovní doba) a organizaci práce (interně zajišťované služby). Aby ekonomika znovu nastartovala a mohly být provedeny nezbytné změny po skončení krize, je nutné podporovat podnikatelského ducha. Proto je obzvláště důležité podpořit samostatně výdělečně činné snížením administrativní zátěže a omezením jejich finančního znevýhodnění oproti zaměstnancům.

               (21)Pro zmírnění sociálního dopadu krize je nezbytné, aby Slovinsko nadále poskytovalo vhodnou kombinaci sociálních dávek. Pro tyto účely bude nutné pravidelně sledovat dopady krize na chudobu. Zvláštní pozornost by měla být věnována starším osobám a zejména ženám, pro něž byly míry ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením vyšší než průměr EU již před krizí. Očekává se, že změna důchodové legislativy, kterou přijalo národní shromáždění v listopadu 2019, zlepší přiměřenost důchodů pro nové důchodce, avšak současní důchodci, včetně těch, kteří jsou na hranici chudoby nebo pod ní, z ní nebudou mít prospěch. Dodatečná finanční pomoc organizacím působícím v první linii by zajistila, aby pandemie COVID-19 neměla nepřiměřený dopad na osoby, kterým hrozí sociální vyloučení, a aby byly uspokojeny jejich základní potřeby, jako je každodenní strava a zdravotní péče.

               (22)V dubnu 2020 byla zavedena opatření na podporu likvidity podniků, ale stále existují životaschopné podniky, jako jsou menší inovativní a rychle rostoucí podniky, jejichž bankovní úvěrové ratingy dosud nejsou dostatečně zavedené, aby tyto podniky získaly nárok na výše uvedené úvěrové záruky prostřednictvím bank. Možná bude nezbytné zlepšit přístup k alternativnímu financování, včetně kapitálových finančních nástrojů (např. rizikového kapitálu), což platí zejména pro země jako Slovinsko, kde jsou kapitálové trhy nedostatečně rozvinuté. Existující kapitálové nástroje by Slovinsko mohlo využít ke směrování prostředků podpory k podnikům, které úspěšně překonávají krizi, jako jsou inovativní malé a střední podniky, startupy a rychle se rozvíjející podniky, podobně, jako to bylo naplánováno v jiných členských státech. Uplatňování podmínek stanovených v pravidlech EU zajistí, aby tyto kapitálové injekce neměly nepříznivý dopad na efektivitu nebo hospodářskou soutěž společností.

               (23)Krize spojená s onemocněním COVID-19 vážně poškodila schopnost jinak životaschopných podniků a domácností platit své účty. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, velká část soukromého sektoru by čelila platební neschopnosti. Pokud jde o opatření na podporu likvidity podniků, slovinská vláda zavedla dvanáctiměsíční moratorium na obsluhu splácených bankovních úvěrů nefinančních podniků a domácností. Účinnost a účelnost tohoto a podobných opatření je třeba pečlivě hodnotit a sledovat. Případné nepříznivé účinky těchto opatření by měly být rychle napraveny, aby byla neustále zachována finanční stabilita.

               (24)Podniky, které se potýkají s obtížemi, zejména ty menší, potřebují nejen likviditu a financování, nýbrž i příznivé podnikatelské prostředí. To zahrnuje rychlé a nebyrokratické provádění opatření ke zmírnění následků pandemie COVID-19, ale nejen to. Vysoká regulační a administrativní zátěž, která v zemi je, vytváří náklady, které si firmy, jež jsou pod silným tlakem, v této náročné době jednoduše nemohou dovolit. Omezení byrokracie, která je spojena například se získáváním povolení, s povinnostmi podávat zprávy a s daňovými postupy, je účinným způsobem, jak podnikům poskytnout okamžitou výraznou úlevu, aniž by došlo k zatížení státního rozpočtu a nepřímo daňových poplatníků. Modernizace pravidel umožní regulovaným profesím nabízet nákladově efektivnější a inovativní služby, které podniky nyní potřebují. Slovinsko vytvořilo nástroje ke snížení administrativní zátěže, mezi něž patří souhrnný dokument se všemi vládními opatřeními („Single Document“) a test dopadů regulace na malé a střední podniky („SME test“). Tyto nástroje by se teď měly využívat v maximální míře, aby pomoc byla okamžitá. Krize zvýší důraz na řešení obchodních sporů a stíhání hospodářské kriminality. Insolvenční rámec se rovněž bude muset více zaměřit na předcházení úpadkům souvisejícím s krizí, rychlé likvidace neživotaschopných podniků a umožnění druhé šance pro zúčastněné strany.

               (25)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Jednou z takových investic by mohlo být urychlení ekologické transformace prostřednictvím udržitelných projektů, např. přechodem od uhelných dolů a výroby elektřiny z uhlí. Investice do ekologické transformace, které jsou popsány ve slovinském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, mohou krátkodobě povzbudit oživení a situaci po epidemii COVID-19 ve střednědobém horizontu. Může mezi ně patřit zvýšení stávajícího nízkého podílu energie z obnovitelných zdrojů, posílení energetické infrastruktury, snížení znečištění ovzduší, které je ve slovinských městech a velkoměstech nad průměrem EU, posílení oběhového hospodářství, podpora sociálního podnikání a zintenzivnění úsilí o omezení potenciálních dopadů na regiony a odvětví, která jsou transformací nejvíce dotčena. Pokud by v rámci opatření na podporu oživení nebyla věnována dostatečná pozornost čisté energii a investicím v oblasti klimatu, byl by současný pokles emisí jen krátkodobý a Slovinsko by se mohlo dostat do zpoždění v plnění svých klimatických cílů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Slovinsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovinsku. To by Slovinsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (26)Pro hospodářské oživení, které neopomíjí zásadu udržitelnosti, budou zapotřebí investice k dalšímu rozvoji udržitelné dopravy a na podporu veřejné osobní dopravy a udržitelných spojení, zejména v železniční dopravě. Krize COVID-19 způsobila nové problémy v oblasti nákladní a tranzitní dopravy, a přestože Slovinsko přijalo nezbytné kroky a umožnilo tok zboží – zejména kritického –, bude to mít negativní dopad na hospodářský růst země.

               (27)V rámci strategie pro ukončení mimořádných opatření a oživení hospodářství bude důležité podporovat investice do výzkumu a inovací, které jsou významnou hnací silou produktivity a hospodářského růstu. Již před krizí bylo Slovinsko považováno pouze za „umírněného inovátora“, jehož úsilí o vyrovnání se těm nejlepším bylo stále slabší. 75 % výdajů na výzkum a vývoj pochází z podnikatelské sféry. Hospodářský útlum však výzkum, vývoj a inovace podniků opět ohrožuje. Relativně nízká míra inovací, zejména u malých a středních podniků, zpomaluje rozvoj a šíření inovativních obchodních procesů a řešení, které krize COVID-19 vyžaduje. Je nutné investovat na pomoc inovativním malým a středním podnikům (včetně startupů), v jejichž činnostech figurují nové technologie a průlomové inovace, aby se zvýšil jejich výstup. Spolupráce mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou je většinou omezena na odvětví se středními a špičkovými technologiemi. Efektivita středisek pro předávání znalostí zřizovaných výzkumnými organizacemi a institucemi vysokoškolského vzdělávání se značně liší. Vazby mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou mají zásadní význam pro úspěšné převádění znalostí do inovací, pro zlepšení výkonnosti země v oblasti výzkumu a inovací a pro podporu hospodářského růstu. Veřejné výdaje na výzkum a vývoj byly skromné a částečně závislé na strukturálních fondech EU. K překonání této krize bude nutné upřednostnit veřejné investice do výzkumu a inovací, včetně technologického a aplikovaného výzkumu.

               (28)Pro hospodářské oživení po skončení krize bude klíčová digitální transformace. Potenciál země v této oblasti dokládá to, jak rychle některé slovinské společnosti na počátku krize zavedly systémy práce z domova a řešení pro on-line obchod. Větší digitalizace obchodních modelů a výrobních procesů by rozšířila tyto změny do více hospodářských odvětví. Slovinsko může stavět na stávajících znalostech a vynikajících kapacitách v robotice, umělé inteligenci a technologii blockchain a na tomto základě podpořit rozšiřování digitalizace do méně pokročilých tradičních odvětví. Opětovné využití široké škály údajů veřejného sektoru, které jsou v současné době k dispozici, by mohlo podpořit inovace a ekonomiku založenou na datech velkého objemu. Zlepšení digitálních dovedností pracovníků by mohlo relativně rychle zvýšit jejich zaměstnatelnost a podpořit hospodářské oživení. Zavedení uživatelsky vstřícných služeb elektronické veřejné správy a digitálních veřejných služeb by pomohlo dále snížit administrativní zátěž pro podniky. Řada on-line veřejných služeb je již k dispozici, aby je však jednotlivci a podniky začali využívat, je třeba zvýšit důvěru lidí v on-line transakce a jejich zabezpečení (např. zavést vnitrostátní elektronický identifikátor, kybernetickou bezpečnost a prvky na ochranu soukromí). Pro rozvoj klíčových sociálních a ekonomických služeb on-line je nezbytné rychlé a spolehlivé širokopásmové připojení (pevné a mobilní), a to i ve venkovských oblastech. Zavedení technologie 5G závisí na včasném přidělení spektra pro 5G.

               (29)V době omezení volného pohybu osob v důsledku onemocnění COVID-19 bylo běžné vyučování na všech úrovních vzdělávání nahrazeno výukou na dálku. On-line učení vyžaduje odpovídající digitální infrastrukturu, vzdělávací materiály a učitele s potřebnými dovednostmi a podporou, aby mohli vyučovat efektivně. Všichni žáci a studenti, zejména pak zranitelné skupiny včetně osob se zdravotním postižením a osob z venkovských oblastí, musí mít odpovídající přístup k distančnímu učení a přiměřené digitální dovednosti, aby mohli mít z výuky na dálku prospěch. Digitální dovednosti by měly mít ve školních osnovách a programech významnější místo, aby se zlepšily dovednosti pracovní síly. To by umožnilo širší využívání práce na dálku a digitálních služeb, lepší sladění digitálních dovedností s požadavky trhu práce a začlenění zranitelných skupin, jako jsou starší lidé nebo lidé žijící ve venkovských oblastech.

               (30)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (31)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Slovinsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (32)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Slovinsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (33)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (34)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Slovinsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní a dlouhodobé péče, včetně dostatečných dodávek klíčového zdravotnického materiálu a vyřešení nedostatku zdravotnických pracovníků.

               2.Zajistit přiměřenou náhradu příjmů a sociální ochranu. Zmírnit dopady krize na zaměstnanost, mimo jiné prostřednictvím posílení režimů zkrácené pracovní doby a pružných pracovních podmínek. Zajistit, aby tato opatření poskytovala odpovídající ochranu pracovníkům s nestandardními smlouvami.

               3.Pokračovat v rychlém provádění opatření, která zajistí likviditu a financování pro podniky a domácnosti a sníží administrativní zátěž. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, environmentální infrastrukturu, udržitelnou dopravu, výzkum a inovace a zavádění sítě 5G. Podporovat digitální kapacitu podniků a posilovat digitální dovednosti, elektronický obchod a elektronické zdravotnictví.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z fondů Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        Komise pro taková opatření podpory přijala dočasný rámec státní podpory, který mimo jiné zahrnuje podmínky týkající se životaschopnosti podniků (Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1).

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 525 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Slovensku
                  2
                pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  3
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  4
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  5
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit zelenou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  6
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Slovensko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace a rozdílům v infrastruktuře. To s sebou nese značné riziko prohloubení se regionálních rozdílů na Slovensku, zejména mezi hlavním městem a západním Slovenskem na jedné straně a východním a jihovýchodním Slovenskem na straně druhé. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 18. května 2020 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)Dne 13. července 2018 Rada Slovensku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,1 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Celkové posouzení Komise potvrzuje významnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého strukturálního cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 dohromady. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při významné odchylce pro Slovensko opodstatněné.

               (13)Ve svém programu stability z roku 2020 plánuje vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 1,3 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,4 % HDP v roce 2020. Schodek by se měl v roce 2021 snížit na 4,9 % HDP, v roce 2022 na 3,7 % HDP a do roku 2023 by měl dosáhnout 2,9 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 se očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP poté, co se v roce 2019 snížil na 48 % HDP, zvýší v roce 2020 na 61,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (14)Slovensko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc osobám a odvětvím, které byly zasaženy nejvíce. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 2,6 % HDP. Opatření zahrnují náhradu mzdy pro zaměstnance, podporu pro osoby samostatně výdělečně činné, režimy nemocenského a ošetřovného a nákup zdravotnického zboží v souvislosti s pandemií COVID-19. Slovensko navíc oznámilo opatření, která přestože nemají přímý dopad na rozpočet, přispějí k podpoře likvidity pro podniky a která program stability z roku 2020 odhaduje na 3 % HDP. Tato opatření zahrnují odklad daní z příjmů a příspěvků na sociální zabezpečení v případě, že se příjmy snížily o více než 40 % (1,4 % HDP), a úrokové záruky (1,6 % HDP). Opatření, která Slovensko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, pokud to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (15)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že saldo veřejných financí Slovenska dosáhne v roce 2020 –8,5 % HDP a v roce 2021 –4,2 % HDP. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

               (16)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Slovenska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (17)V reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 přijalo Slovensko rychlá a bezprecedentní opatření k zastavení šíření tohoto viru. Poté, co byl 6. března 2020 zaregistrován první případ, vyhlásilo od 12. března 2020 nouzový stav a zavedlo přísná opatření k omezení fyzického kontaktu, karanténní a hygienická pravidla a cestovní omezení. Byly uzavřeny obchody a byla zastavena výroba v důležitých hospodářských odvětvích na dobu několika týdnů, dokud vláda nezačala od konce dubna 2020 omezení postupně uvolňovat. V důsledku toho se očekává, že v roce 2020 se ekonomika Slovenska dostane do hluboké recese, jelikož utrpí soukromá spotřeba, investice a obchod. Předpokládá se, že v roce 2020 dojde k prudkému poklesu o 6,7 %, a očekává se, že míra nezaměstnanosti dosáhne v témže roce 8,8 %, a to oproti 5,8 % v roce 2019. Slovensko reagovalo několika soubory opatření na zmírnění nepříznivých dopadů krize, mimo jiné přerozdělením 1,2 miliardy EUR nevyužitých prostředků z fondů politiky soudržnosti. Opatření zahrnují režimy zkrácené pracovní doby s náhradou mzdy, podporu příjmů zaměstnanců prostřednictvím nemocenského a ošetřovného a poskytování podpory osobám samostatně výdělečně činným, která jim má kompenzovat ztrátu příjmů. Další opatření na podporu likvidity společností a osob samostatně výdělečně činných zahrnují bankovní úvěry, odklady daní a odklad příspěvků na sociální zabezpečení, jakož i poskytování bankovních záruk a příznivých úrokových režimů. Režim úvěrů pro malé a střední podniky s původně přidělenými 38 miliony EUR bude rozšířen o 330 milionů EUR z nevyužitých fondů Unie a o 500 milionů EUR z vnitrostátního režimu. Mezi další opatření patří přerušení daňových auditů a povinnosti uhradit daňové zálohy a odklad platby nájemného pro společnosti a jednotlivce.

               (18)Pandemie COVID-19 zvýšila důležitost toho, aby Slovensko pokračovalo v řešení strukturálních problémů v systému zdravotní péče. Jsou zapotřebí další investice, aby se zvýšila jeho odolnost, zmírnil nedostatek zdravotnických pracovníků a zajistily odpovídající dodávky klíčového zdravotnického materiálu i příslušná infrastruktura. Souběžně s úsilím o zajištění dostatečného počtu zdravotnických pracovníků do budoucna by mohly účinné politiky snížit zeměpisné rozdíly v dostupnosti lékařů a zajistit přístup k péči pro všechny obyvatele. Klíčem ke zvýšení kvality a nákladové efektivnosti zdravotnických služeb jsou modernizace nemocniční sítě a řešení strukturálního podfinancování veřejných nemocnic. Je třeba posílit poskytování primární péče, aby se snížil tlak na nemocnice a zlepšilo se zvládání chronických onemocnění, a to spolu se zvýšenou koordinací různých úrovní a typů péče. Důvodem k obavám je zejména nedostatečný přístup ke kvalitní a cenově dostupné dlouhodobé péči v důsledku obecného podfinancování komunitních a domácích pečovatelských služeb, roztříštěného řízení a nedostatečné systematické koordinace sociálních a zdravotnických služeb.

               (19)Krize COVID-19 zdůraznila již dříve existující sociální problémy na Slovensku. Vznikla tak naléhavá potřeba poskytnout pracovníkům přiměřenou náhradu příjmu, a to v úzké spolupráci se sociálními partnery. Aby se zmírnil dopad krize na zaměstnanost, byly za pomoci z fondů Unie aktivovány režimy zkrácené pracovní doby. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 8,8 % a v roce 2021 opět poklesne na 7,1 %. Navzdory určitému uvolnění v roce 2018 se systém dávek v nezaměstnanosti na Slovensku vyznačuje přísnými požadavky na způsobilost, poměrně krátkou dobou trvání dávek (zpravidla šest měsíců, s malým prodloužením během krize) a nízkým náhradovým poměrem pro příjemce. Některé skupiny jsou v důsledku krize obzvláště zranitelné a mohou mít omezený přístup k sociální ochraně a k pečovatelským službám, včetně marginalizovaných romských komunit, které často také nemají přístup k základním službám, starších osob a osob s nízkou kvalifikací.

               (20)Krize prohloubila potřebu rozvíjet digitální dovednosti obyvatel, včetně dovedností učitelů, jakož i potřebu rozšířit širokopásmové připojení, neboť mnoho žáků stále nemá připojení k internetu nebo nemá další podmínky k domácímu studiu, zejména v marginalizovaných romských komunitách. Stále přetrvávají problémy, pokud jde o rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání, neboť úroveň základních dovedností a obecné výsledky studentů jsou silně ovlivněny jejich socioekonomickým zázemím. Existují výrazné rozdíly ve výsledcích mezi jednotlivými školami i mezi regiony, což se odráží také ve vysoké míře osob předčasně opouštějících vzdělávací systém, zejména na východním Slovensku. Atraktivita učitelského povolání a kvalita počátečního vzdělávání učitelů zůstávají na nízké úrovni. Kromě toho je míra zapojení dětí do předškolního vzdělávání a péče, zejména u dětí mladších tří let, nejnižší v EU, což má další negativní dopad na výsledky vzdělávání.

               (21)Kvůli krizi COVID-19 se na Slovensku stalo neodkladnou prioritou rychlé zavedení podpory likvidity pro podniky, a to prostřednictvím dobře zacílených úvěrů a záruk se zaměřením na malé a střední podniky a s využitím nové flexibility, kterou poskytuje dočasný rámec státní podpory na posílení ekonomiky, a přerozdělení finančních prostředků z fondů soudržnosti. Rychlé poskytnutí úvěrů ze strany zprostředkovatelů a jejich využití podniky mohou pomoci zajistit přiměřené záruky proti rizikům kombinované s nízkými úrokovými sazbami a dlouhými dobami splatnosti. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Zmírnit krátkodobé omezení likvidity pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné mohou dále pomoci odložené platby daní a příspěvků na sociální zabezpečení. Prioritou Slovenska ve střednědobém horizontu jsou i nadále boj proti daňovým únikům a lepší dodržování daňových předpisů, které jsou prostředkem k zajištění udržitelnosti veřejných financí, podporují rovné podmínky pro všechny a usnadňují hospodářské oživení. Pro zajištění funkční rovnováhy peněžních toků pro malé a střední podniky je důležité, aby bylo veřejným orgánům na všech úrovních i společnostem uloženo urychlit platby faktur jejich dodavatelům.

               (22)Podpora příznivého podnikatelského prostředí a zlepšování kvality veřejných služeb mají zásadní význam pro oživení a pro vytvoření příznivějšího investičního prostředí. Pro zajištění účinnosti opatření, jejichž cílem je hospodářské oživení, je důležité snížit zbytečnou administrativní zátěž a zjednodušit postupy, a to i prostřednictvím efektivního využití jednotných kontaktních míst pro podniky. Celková efektivita slovenských veřejných institucí a správních orgánů zůstává nízká. Lze ji zlepšit další digitalizací, lepší koordinací a plánováním digitální infrastruktury a vývojem softwaru. Další reformní úsilí by mohlo zlepšit koordinaci tvorby politik a tvorbu právních předpisů a zajistit vysokou výkonnost veřejné služby a řízení lidských zdrojů. V zájmu posílení odolnosti ekonomiky by Slovensko mohlo zvýšit inovační kapacitu podniků, zejména malých a středních, pokud by vyřešilo roztříštěnou správu ekosystému výzkumu a inovací. Lepší spolupráce mezi podniky, výzkumem, akademickou obcí a veřejným sektorem může podpořit sdílení znalostí a dovedností a pomoci společnostem inovovat a rozvíjet nové pracovní a výrobní dovednosti.

               (23)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Aby se méně rozvinutým regionům na Slovensku umožnilo dohnat vývoj a aby se mohly stát více znalostními, konkurenceschopnými a produktivními, je třeba více strategických investic zaměřených zejména na rozvoj infrastruktury, včetně digitálních a dalších klíčových služeb, a na zlepšení dopravních sítí. Šíření nákazy COVID-19 zdůraznilo již dříve existující mezery v digitální infrastruktuře. Rozšíření širokopásmového pokrytí a rychlosti umožní rovnější a lepší přístup k internetu. Slovensko by mohlo zlepšit vzdělávací systém a trh práce, pokud bude usilovat o vybavení obyvatelstva lepšími dovednostmi, které si vyžaduje měnící se ekonomika i společnost, mimo jiné prostřednictvím celoživotního učení, silnější spolupráce mezi podniky a vzdělávacími zařízeními na všech úrovních a lepšího propojení programů odborné přípravy a rekvalifikace se současnými a budoucími potřebami trhu práce.

               (24)Obnova hospodářského růstu bude v nadcházejících letech vyžadovat politické úsilí a cílené investice, aby Slovensko mohlo využít příležitostí k vytvoření udržitelnější ekonomiky s vyšší přidanou hodnotou. Toto úsilí by mělo zohlednit regionální rozdíly. Mezi prioritní oblasti v rámci dalšího úsilí, které byly uvedeny ve slovenském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, patří snížení energetické náročnosti průmyslu, podpora energeticky účinných řešení zejména pro domácnosti a investice do energie z obnovitelných zdrojů. Podíl energie z obnovitelných zdrojů na dodávkách energie by mohlo pomoci zvýšit příznivější regulační prostředí. Slovensko by mělo urychlit provádění akčního plánu na transformaci regionu Horná Nitra, přesměrovat prostředky na řešení vhodná pro celý region a využít příležitosti k urychlení postupného ukončování těžby uhlí. Snížení znečištění ovzduší způsobeného spalováním pevného paliva a zvýšením emisí z dopravy, zlepšení systému nakládání s odpady pomocí inovativních řešení v oblasti sběru a zpracování, dokončení vodovodních sítí a kanalizace pro řešení hygienických problémů, podpora projektů inteligentních sítí a orientace průmyslu směrem ke klimaticky neutrálnímu a oběhovému hospodářství mohou přispět k tomu, aby se Slovensko dostalo na cestu udržitelného hospodářského růstu. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Slovensku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovensku
                  8
               . To by Slovensku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (25)Nové trendy v mezinárodní organizované trestné činnosti, včetně zneužívání právních subjektů pro účely praní peněz, vyvíjejí tlak na Slovensko, aby modernizovalo svůj rámec pro boj proti praní peněz, a předcházelo tak hospodářské trestné činnosti a bojovalo proti ní. Chápání těchto rizik je i nadále nízké, a to i přes ambiciózní vládní plány zaměřené na posílení prevence, vyšetřování a stíhání případů praní peněz. Účinnost dohledu nad odborníky zapojenými do zakládání společností snižují omezené lidské zdroje a nedostatečná odborná příprava. Opatření přijatá v rámci vládního akčního plánu dosud neposkytla nástroje pro účinné odhalování a stíhání trestných činů souvisejících s praním peněz a konfiskaci majetku.

               (26)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (27)Slovensko by mělo pokračovat v plnění svého závazku a zabývat se konkrétními obavami ohledně celkové integrity svého systému soudnictví, neboť je pravděpodobné, že narušují důvěru v jeho účinné fungování. Pokrok při provádění reforem v boji proti korupci zůstává na Slovensku omezený. Stále se čeká na řadu reforem souvisejících s předcházením korupci nebo na jejich provádění, včetně pravidel týkajících se lobbování, darů, neslučitelností a kontaktů se třetími stranami při rozhodování a ochrany oznamovatelů. Ačkoli statistické údaje o trestných činech kolísají, počet případů korupce vysoce postavených osob, které jsou předmětem vyšetřování, zůstává nízký, i když úsilí o postih právnických osob vykazuje určitý pokrok.

               (28)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Slovensko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (29)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Slovensko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

               (30)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (31)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Slovensku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče v oblasti zdravotnických pracovníků, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Zlepšit poskytování primární péče a koordinaci mezi jednotlivými druhy péče.

               2.Zajistit odpovídající náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně a základním službám pro všechny. Posílit digitální dovednosti. Zajistit rovný přístup ke kvalitnímu vzdělávání.

               3.Účinně provádět opatření k zajištění likvidity pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné. Odstranit rozdíly v digitální infrastruktuře. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a zdrojů, udržitelnou veřejnou dopravu a nakládání s odpady.

               4.Zajistit efektivní prosazování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly. Zajistit příznivé podnikatelské prostředí a kvalitní veřejné služby prostřednictvím posílené koordinace a tvorby politik. Zabývat se obavami ohledně integrity soudního systému.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus), (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2020
            COM(2020) 527 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Švédska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2020

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Švédska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Švédsku pro rok 2020
                  3
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019
                  4
               , v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména nadhodnocené ceny nemovitostí spolu s trvalým růstem zadlužení domácností vytváří riziko případné nekontrolované korekce. To by mohlo mít nepříznivý dopad na hospodářství i bankovní sektor. Případný negativní dopad na bankovní sektor by mohl vzhledem k systémovým finančním vazbám také vést k nepříznivým vedlejším účinkům v sousedních zemích. V uplynulých letech byla přijata některá opatření, která mají tuto nerovnováhu řešit. Tato opatření však měla dosud omezený dopad. V klíčových politikách přetrvávají nedostatky, zejména pokud jde o daňové pobídky k vlastnictví rezidenčních nemovitostí financované úvěrem a o fungování nabídky bydlení a zejména trhu s nájemním bydlením.

               (3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení
                  5
               , v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

               (4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

               (5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu
                  6
               . Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

               (6)Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

               (7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

               (8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce
                  7
                tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Švédsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

               (9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně spoléhají na cestovní ruch a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se ve Švédsku prohloubí regionální a územní rozdíly, přičemž se ještě zhorší již pozorovaný trend pozvolného prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země nebo mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

               (10)Dne 27. dubna 2020 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 28. dubna 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (11)Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

               (12)V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 3,8 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je prognózován pokles schodku na 1,4 % HDP, do roku 2023 by pak mělo být dosaženo přebytku ve výši 1,5 %. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 35 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 40 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

               (13)Švédsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 2,4 % HDP. Součástí opatření je posílení služeb zdravotní péče (0,1 % HDP), naléhavá pomoc pro postižená odvětví (1,6 % HDP) a opatření v oblasti trhu práce a sociální politiky (0,2 % HDP). Švédsko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Podle konvergenčního programu tato opatření zahrnují zejména odklady daní ve výši až 6,9 % HDP, jakož i různé druhy úvěrových záruk a rozšířených úvěrových facilit dosahujících přibližně 4,7 % HDP. Opatření, která Švédsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

               (14)Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo saldo veřejných financí Švédska (za předpokladu, že nedojde ke změně politik) činit –5,6 % HDP v roce 2020 a –2,2 % v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

               (15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Švédsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

               (16)Po vypuknutí pandemie COVID-19 došlo k bezprecedentnímu zpomalení švédského hospodářství. Podle prognózy Komise se míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 9,7 % a v roce 2021 se opět sníží na 9,3 %. Očekává se prudký pokles soukromé spotřeby, a to především v nejexponovanějších spotřebních kategoriích, jako je doprava, pohostinství a ubytování. Ještě výrazněji než spotřeba by zejména kvůli nejistému tempu hospodářského oživení měla klesnout tvorba hrubého fixního kapitálu. Švédské orgány začaly brzy přijímat příslušná opatření, která postupně v reakci na šíření nákazy zintenzivňovaly. Opatření byla zaměřena na zdravotnictví a řešení hospodářského propadu. Mezi opatření v oblasti zdravotní péče patří vládní ekonomická podpora, která má regionům a místním orgánům odpovědným za zdravotnický systém pomoci nést veškeré mimořádné náklady spojené s rozšířením onemocnění COVID-19. V ekonomické oblasti vláda podnikla celou řadu kroků ke zmírnění nákladů podnikatelského sektoru (krátkodobé propouštění, náklady na nemocenskou, odložení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, úvěrové záruky a snížení nájemného) i k zajištění likvidity podniků (odklad plateb daní včetně DPH). Riksbank (Švédská národní banka) se kromě toho rozhodla rozšířit úvěry poskytované podnikům prostřednictvím bank, nakoupit vládní a obecní dluhopisy, jakož i kryté hypoteční zástavní listy a dluhopisy a komerční papíry vydané švédskými nefinančními podniky. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Riksbank rovněž s jinými centrálními bankami uzavřela dohody o měnových swapech s cílem zajistit dostupnost hlavních měn pro finanční sektor. Sociální politika a politika trhu práce byla posílena prostřednictvím vyšších dávek v nezaměstnanosti a v nemoci, nižších požadavků na přístup k systému nezaměstnanosti a aktivních politik na trhu práce a v oblasti vzdělávání (zelená pracovní místa, prodloužení programu na podporu návratu na trh práce Nystartjobb, letní kurzy, větší počet vysokoškolských studentů).

               (17)Krátkodobá politická reakce Švédska na rozšíření onemocnění COVID-19 spočívá v zajištění patřičných zdrojů a kapacitních rezerv, jakož i přizpůsobení úkolů a povinností zdravotnických pracovníků. Ve střednědobém horizontu by tato opatření měla rovněž vést k včasné a zeměpisně vyvážené zdravotní péči a odpovídajícímu rozmístění zdravotnických pracovníků v různých prostředích (například v ambulantní a nemocniční péči) a zajistit, aby nedocházelo ke strukturálnímu nedostatku zdravotnického personálu. Využití silného výzkumného a inovačního odvětví ve Švédsku pro vědecky podložená opatření může přispět k pokroku v oblasti vývoje očkovacích látek, léčby a diagnostiky a k převedení výsledků výzkumu do politiky v oblasti veřejného zdraví.

               (18)Podpora dostupnosti kvalifikované pracovní síly, zejména pracovníků s digitálními dovednostmi, může udržet vyšší růst produktivity prostřednictvím výzkumu a inovací v odvětvích vyspělých technologií a pomoci při plnění ambiciózních klimatických a energetických cílů Švédska, jež jsou vytyčeny ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Je třeba rovněž investovat do snižování rozdílů ve výsledcích vzdělávání mezi žáky z řad migrantů a žáky, jejichž rodiče se narodili ve Švédsku. Vysoká kvalita pracovní síly byla důležitým faktorem přispívajícím k růstu produktivity práce, ale to téměř ustalo před krizí COVID-19. Bude rovněž zapotřebí integrovat na trhu práce skupiny, jejichž potenciál nebyl před krizí plně využit, jako jsou například migranti ze zemí mimo EU a osoby se zdravotním postižením. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků je obzvlášť patrný ve školství, zdravotnictví, v oblasti sociální práce, informačních a komunikačních technologií, v průmyslu a ve stavebnictví.

               (19)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Více než 50 % zaměstnavatelů v digitálním odvětví a odvětví mikroelektroniky hlásí nedostatek kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na růst. Nezbytnou podmínkou pro zvýšení produktivity je udržení vysokého podílu veřejných výdajů na výzkum. K obnovení růstu produktivity práce jsou zapotřebí rovněž prohlubování kapitálu a vyšší investice do odvětví vyspělých technologií a inovativních odvětví. Zvýšit produktivitu pomůže šíření nových digitálních technologií mezi malými a středními podniky. Krize ukázala, jak důležitá je digitální infrastruktura a že rychlé a stabilní připojení musí být k dispozici ve všech místech, kde lidé žijí nebo pracují. Významnou úlohu bude mít jednak rozšíření mobilního širokopásmového připojení v pásmu 700 MHz, jednak možnost finanční podpory pro rozvoj pevného širokopásmového připojení. Další impuls pro digitalizaci švédské ekonomiky dodá nadcházející aukce na 5G. Cíl dosáhnout v roce 2045 klimaticky neutrální společnosti bude rovněž vyžadovat investice do výzkumu a inovací, které umožní rozvoj a provádění nových a konkurenceschopných řešení v oblasti dekarbonizace a koordinovaných sociálních a politických opatření. Při snižování emisí skleníkových plynů ve Švédsku je hlavním cílem doprava. Součástí politického programu je komplexní a relativně rychlá transformace vozového parku na vozidla s nízkými emisemi. Plánované investice do železniční infrastruktury jsou důležité pro usnadnění dělby přepravní práce a dosažení ambiciózního cíle Švédska v oblasti klimatu. Elektrifikace dopravy a průmyslu bude vyžadovat významné investice do výroby a distribuce elektřiny. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Švédsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Švédsku
                  8
               . To by Švédsku umožnilo tento fond optimálně využít.

               (20)Přetrvávající podezření z praní peněz poškozuje pověst švédských bank, a předcházení praní peněz je tedy i nadále pro Švédsko prioritou. Účinný dohled vyžaduje navýšení zdrojů a vhodné postupy pro uplatňování přístupu založeného na posouzení rizik. Švédsko uznalo, že k výkonu náležitého dohledu a vyšetřování je zapotřebí více zdrojů, a posílilo kapacitu svého úřadu pro finanční dohled. Kapacita úřadu je však s ohledem na velikost švédského finančního sektoru stále nízká. Problémy přetrvávají a je třeba plně provádět přístup založený na posouzení rizik.

               (21)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

               (22)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Švédsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

               (23)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (24)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (25)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné napravit nerovnováhu. Poté, co se doporučení nově zaměřují na cíl, kterým je řešení socioekonomických dopadů pandemie a usnadnění hospodářského oživení, se žádné z těchto doporučení netýká přímo makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011,

               DOPORUČUJE Švédsku v letech 2020 a 2021:

               1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, a to i prostřednictvím odpovídajících dodávek klíčového zdravotnického materiálu, infrastruktury a pracovní síly.

               2.Podporovat inovace, vzdělávání a rozvoj dovedností. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, odvětví vyspělých technologií a inovativní odvětví, sítě 5G a udržitelnou dopravu.

               3.Zlepšit účinnost dohledu v oblasti boje proti praní peněz a účinně prosazovat rámec pro boj proti praní peněz.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.