				|

		52012PC0566

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Portugalsku /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí v Portugalsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie
(SFEU), a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 SFEU se
členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných
financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 2. prosince 2009 Rada
v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že Portugalsko má
nadměrný schodek, a v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU
a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne
7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku vydala doporučení k nápravě
nadměrného schodku nejpozději do roku 2013. Za účelem snížení
celkového schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP do
roku 2013 byla na období 2010–2013 doporučena průměrná
roční fiskální korekce ve výši 1,25 % HDP. Při výpočtu
průměrné roční fiskální korekce byl výchozím bodem schodek za
rok 2011 uvedený v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009.
Celková fiskální korekce nezbytná k dosažení cílového nominálního schodku
nižšího než 3 % ve stanovené lhůtě byla poté vypočtena na
základě předpokladu postupného uzavírání produkční mezery do
roku 2015.
(4)       Dne 15. června 2010
Komise dospěla k závěru, že Portugalsko přijalo účinná opatření
v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009, aby snížilo schodek
veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP, a měla za to,
že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou
proto nutné.
(5)       Podle čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise
přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, pokud
byla přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného
doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské
okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance.
Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností
majících zásadní negativní dopad na rozpočet musí být posuzován na
základě hospodářské prognózy, která byla podkladem pro
doporučení Rady.
(6)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada
povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení s
cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené době. Doporučení
stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má
dotčený členský stát přijmout účinná opatření k
odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení
k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat
dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě
prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním
zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez
jednorázových a dočasných opatření, dosahujícím doporučené
hodnoty nejméně 0,5 % HDP.
(7)       Po výrazném poklesu v roce
2009, kdy reálný HDP klesl o 2,9 %, se portugalské hospodářství v roce
2010 odrazilo ode dna k růstu ve výši 1,4 %, z velké části daného
výjimečnými faktory, které podpořily vývoz a soukromou spotřebu.
Hospodářství spadlo v roce 2011 zpět do recese, když reálný HDP klesl
o 1,7 %, ale tento pokles byl menší, než se původně
předpokládalo, jelikož silný čistý vývoz částečně
kompenzoval podstatné snížení soukromé spotřeby a investic. Ve stejné
době se i nadále zhoršovala situace na pracovním trhu. Útvary Komise podle
nejnovější aktualizace hospodářských výhledů Portugalska, která
zohledňuje fiskální opatření předložená orgány během pátého
přezkumu programu hospodářské korekce na počátku září,
očekávají, že reálný HDP v roce 2012 klesne o 3,0 % v důsledku
dalšího snížení domácí poptávky a především investic. Současně
se daří vývozu a navzdory zpomalování od loňského roku v
důsledku snižování vnější poptávky dále získává nové trhy. Růst
bude i v roce 2013 nadále slabý a bude tak odrážet nedostatečný růst
dovozu u obchodních partnerů v eurozóně a další opatření
směřující k rozpočtové konsolidaci, ale očekává se, že
přibližně v polovině roku se přehoupne do mírně
kladných hodnot díky vyššímu vývozu a investiční činnosti. Je
odhadováno, že za celý rok HDP poklesne zhruba o 1 %. U nezaměstnanosti se
očekává, že bude v roce 2013 kulminovat mírně nad 16 %.
(8)       Schodek veřejných
financí dosáhl v roce 2010 -9,8 % HDP, což je mírné snížení oproti -10,2 %
HDP v roce 2009. Nízká výkonnost byla převážně důsledkem
statistické reklasifikace některých státních podniků a partnerství
veřejného a soukromého sektoru spadajících do pravomoci národní vlády,
jakož i nákladů na záchranu dvou problémových bank. Tyto důsledky
byly pouze částečně kompenzovány jednorázovým efektem
převodu penzijního fondu na vládu a poněkud vyššími příjmy než v
předchozím roce. V roce 2011 činil výsledný schodek 4,2 % HDP, ve
srovnání s cílovou hodnotou 5,9 % HDP. Lepší nominální výkon lze vysvětlit
převodem bankovních penzijních fondů do systému sociálního
zabezpečení, který byl využit k pokrytí části rozpočtového
schodku ve výši 1,5 % HDP. Vláda neprodleně reagovala na neplnění
příjmové strany rozpočtu během prvního pololetí roku a
přijala dodatečná opatření, jako například jednorázovou
přirážku k dani z příjmu fyzických osob a přeřazení sazby
DPH z elektřiny a zemního plynu ze snížené do základní sazby, při
současném snížení výdajů. Rozpočtový schodek lze tudíž
vysvětlit zejména neopakujícími se a schodek zvyšujícími faktory,
konkrétně propadem nedaňových příjmů z koncesí a nemovitostí,
zaevidováním dluhů jednoho státního podniku a jednoho partnerství
veřejného a soukromého sektoru spadajících do pravomoci regionální vlády
na Madeiře a reklasifikací partnerství veřejného a soukromého sektoru
spadajícího do pravomoci národní vlády po zavedení mýtného.
(9)       Útvary Komise podle nejnovější
aktualizace hospodářských výhledů Portugalska odhadují, že schodek
veřejných financí bude v roce 2012 za předpokladu nezměněné
politiky dosahovat 5,3 %, přičemž zákon o státním o rozpočtu na
rok 2012 a program stability na rok 2012 očekávaly schodek ve výši 4,5 %
HDP. Rozpočet na rok 2012, po své změně březnovým dodatkem,
obsahuje konsolidační opatření odhadovaná na 5,5 % HDP. Opatření
směřující k omezení výdajů zahrnují snížení platů a důchodů
spolu s poklesem počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru a
krácením kapitálových a běžných výdajů ve zdravotnictví, školství a
státních podnicích. Opatření zaměřená na zvýšení příjmové
strany rozpočtu jsou založena na vyšším nepřímém zdanění v
důsledku přesunu určitého zboží a služeb ze snížené a
střední sazby do vyšších sazeb DPH. Změny přímého zdanění
se zaměřují především na rozšíření daňového základu
omezením odpočtů a osvobození od daně z příjmu fyzických a
právnických osob.
(10)     Předpokládaná odchylka od
rozpočtového plánu na rok 2012 činí přibližně 2,25 % HDP a
souvisí především s oproti předpokladům rychlejším vyvažováním
hospodářství směrem k daňově méně náročné
skladbě vývozu a vyšším než očekávaným zatížením rozpočtů
sociálního zabezpečení v důsledku nezaměstnanosti. Výpadek
příjmů je výrazný a souvisí s nižšími než očekávanými
příjmy z přímých a nepřímých daní, jakož i
příspěvků na sociální zabezpečení. Změna daňových
základů vedla k celkovému poklesu příjmů ve výši přibližně
2 % HDP v porovnání s příjmy předpokládanými v rozpočtu na rok
2012, zatímco 0,25 % HDP je důsledkem jednorázových opatření. Celkové
výdaje se vyvíjí podle plánů, s vyššími výdaji na dávky v
nezaměstnanosti vyváženými úsporami v jiných oblastech, především
náhradách pro zaměstnance. Úspory ve výši 1,5 % HDP (nižší čisté
úrokové platby a přeprogramování strukturálních fondů EU) a
případné jednorázové příjmy z letištní koncese rovněž
přispějí k částečnému vyrovnání poklesu příjmů.
Vzhledem k jednorázové povaze některých faktorů snižujících schodek v
roce 2012 se výpadek příjmů přenese ve výši přibližně
1,5 % HDP do roku 2013 v důsledku snížení daňových základů a
vývoje na trhu práce.
(11)     Útvary Komise podle
nejnovější aktualizace hospodářských výhledů Portugalska
odhadují, že schodek veřejných financí bude v roce 2013 za předpokladu
nezměněné politiky dosahovat 4,75 % HDP, přičemž
původní cíl činil 3 %. V rámci programu hospodářské korekce pro
Portugalsko bere scénář nezměněné politiky v úvahu opatření
schválená v rámci prováděcího rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 17.
května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku a
čtvrté aktualizace k memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické
podmíněnosti mezi Evropskou komisí, jednající jménem Evropské unie, a
Portugalskou republikou. Čtvrtý přezkum a aktualizace memoranda o
porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti vyčísloval rozsah
opatření směřujících k fiskální konsolidaci v roce 2013 na
přibližně 2 % HDP, včetně podstatného snížení výdajů v
podobě nižších náhrad pro zaměstnance a škrtů v oblasti školství
a zdravotnictví spolu s přínosy z restrukturalizace ústřední správy a
státních podniků. Na straně příjmů směřovala
opatření k rozšíření daňového základu prostřednictvím
omezení daňových zvýhodnění a daňových odpočtů u daní
z příjmů právnických a fyzických osob a zvýšení spotřebních
daní. Ve stejném duchu vyčísluje program stability na rok 2012 rozsah
opatření směřujících k fiskální konsolidaci na
přibližně 1,4 % HDP.
(12)     Útvary Komise v
nejnovější aktualizaci hospodářských výhledů Portugalska
uvádějí, že strukturální schodek dosahoval v letech 2009, 2010 a 2011 8,7
%, 8,5 % a 6,3 % HDP. Očekává se, že v roce 2012 dosáhne hodnoty 4,2 %
HDP. To svědčí o jasném fiskálním úsilí, vyjádřeném jako rozdíl
mezi strukturálními schodky, v průměrné hodnotě 1,5 % HDP mezi
lety 2010 a 2012, což přesahuje minimální požadované průměrné
roční fiskální úsilí ve výši 1,25 % HDP, které Rada stanovila na období
2010–2013. Po korekci v důsledku změny v makroekonomickém
scénáři mezi prognózami, z nichž vycházely doporučení Rady ze dne 2.
prosince 2009, a současným výhledem, by odhadované průměrné
roční fiskální úsilí mezi roky 2010 a 2012, vztaženo k HDP, bylo o 0,8
procentního bodu vyšší. Portugalsko tedy přijalo účinná
opatření, pokud jde o vývoj strukturálního schodku do roku 2012.
(13)     Podle prognózy útvarů
Komise z podzimu 2009, která byla podkladem pro doporučení Rady podle
čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009, se očekávalo, že
portugalská ekonomika poroste v roce 2010 o 0,3 % a v roce 2011 o 1,0 %.
Prognóza již roky 2012 a 2013 nezahrnovala, ale vzhledem k předpokladu
postupného uzavírání velké záporné produkční mezery do roku 2015 se
v letech 2012 a 2013 nepřímo očekával vyšší růst než v roce
2011. Hodnota reálného HDP za rok 2010 a 2011 se od vývoje očekávaného v
prognóze z podzimu 2009 značně lišila, přičemž růst v
roce 2010 byl neudržitelný a zvýšený především výjimečnými faktory a
v roce 2011 byl výrazně nižší. Zároveň byl hospodářský růst
v mnohem menší míře založen na domácí poptávce. Kumulovaný vliv domácí
poptávky na HDP v letech 2010 a 2011 činil –5 % HDP, ve srovnání s
prognózou ve výši 0,6 %. Současně se
situace na trhu práce zhoršila více a rychleji, než se předpokládalo v
prognóze útvarů Komise z podzimu 2009. Útvary
Komise v nejnovější aktualizaci hospodářských výhledů Portugalska
očekávají pro roky 2012 a 2013 výrazný záporný růst. Skladba
růstu se bude navíc pravděpodobně i nadále posouvat směrem
k čistému vývozu. Tyto růstové prognózy ukazují, že portugalské
hospodářství je postiženo nepředvídanými událostmi.
(14)     Hrubý veřejný dluh se
zvýšil z 93,3 % v roce 2010 na 107,8 % HDP v roce 2011 a útvary Komise v
nejnovější aktualizaci hospodářských výhledů Portugalska
očekávají, že v roce 2012 vzroste na 119,1 % HDP a v roce 2013 dosáhne
123,7 % HDP, a ve všech letech tak překročí referenční hodnotu
Smlouvy. Toto zvýšení míry zadlužení je především důsledkem vyšších
úrokových plateb, včetně plateb v souvislosti s programem
půjček, a, v menší míře, dynamiky primárního schodku. Vnitřní
dynamika dluhu je v roce 2012 značná, když přispívá ke zvýšení 3,3
procentními body, a souvisí s plánem na vypořádání faktur
poskytovatelů služeb pro subjekty veřejného sektoru a dalšími
nevypořádanými operacemi.
(15)     Rozpočtová pozice se ve
srovnání s předpoklady v původním doporučení Rady významně
zhoršila, a to v důsledku horšího hospodářského výhledu, který se
rovněž vyznačuje menším výběrem daní. Kromě toho výrazný
pokles ekonomiky velmi negativně ovlivňuje zaměstnanost a
nezaměstnanost. To má negativní dopad jak na příjmy, tak na výdaje
rozpočtu, jelikož příspěvky na sociální zabezpečení jsou
nedostatečné a sociální transfery vyšší. Vzhledem ke všem těmto
faktorům, a zejména k výraznému zhoršení fiskálního výhledu od
původního doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU a ke
skutečnosti, že Portugalsko přijalo účinná opatření, by
proto bylo oprávněné přidat další rok pro odstranění
nadměrného schodku.
(16)     Poskytnutí dalšího roku pro
odstranění nadměrného schodku bude vyžadovat dosažení
střednědobých cílů celkových schodků ve výši 5,0 % HDP v
roce 2012, 4,5 % HDP v roce 2013 a 2,5 % HDP v roce 2014, jak je
definováno v páté aktualizaci prováděcího rozhodnutí Rady 2011/344/EU. Na
základě aktualizace hospodářských výhledů Portugalska provedené
útvary Komise činí související potřebné zlepšení strukturálního
fiskálního salda vyplývající z těchto celkových cílů 2,3 % HDP v
roce 2012, 1,6 % HDP v roce 2013 a 1,3 % HDP v roce 2014. Portugalské
orgány přijmou další opatření k dosažení cílových hodnot schodku v
letech 2012, 2013 a 2014 s ohledem na potřeby uvedené v pátém
přezkumu programu hospodářské korekce. Kromě toho orgány
vypracují pro případ odchylek nouzová opatření pro následující roky,
vzhledem k případným rizikům realizace.
(17)     I přes jisté
uklidnění v několika posledních měsících je tržní tlak na
portugalský státní dluh stále vysoký a je nezbytné podpořit
věrohodnost konsolidační úsilí. To by vyžadovalo, aby byla
podrobně specifikována všechna strukturální opatření, která jsou
nutná k dosažení rozpočtových cílů v roce 2013 a 2014, a aby se urychlilo
snižování schodku, pokud se bude hospodářská nebo rozpočtová situace
vyvíjet lépe, než se v současnosti předpokládá. Důležitost
přijetí včasných opatření k tomu, aby se zabránilo riziku
budoucích odchylek, opravňuje lhůtu tří měsíců pro
přijetí účinných opatření.
(18)     Dne 6. července
přijala Rada konkrétní doporučení pro Portugalsko, aby provedlo
opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí Rady 2011/344/EU a dále
specifikovaná v memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 a v
jeho následných dodatcích. Obecně se tato opatření zaměřují
na přijetí věrohodné a vyvážené strategie fiskální konsolidace,
podpořené strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální
kontrolou státních podniků a partnerství veřejného a soukromého
sektoru, výraznými a přednostně realizovanými strukturálními
reformami na trzích zboží a služeb a snahou o ochranu finančního
odvětví prostřednictvím rekapitalizace podpořené záložními
nástroji.
(19)     Souběžně s
pravidelnými přezkumy programu hospodářské korekce pro Portugalsko,
jak jsou definovány v prováděcím rozhodnutí Rady 2011/344/EU, bude v
tříměsíčních intervalech sledován pokrok při provádění
jeho závazků v rámci postupu při nadměrném schodku.
(20)     Portugalsko splňuje
podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného
schodku veřejných financí, jak jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5
nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu
při nadměrném schodku,
DOPORUČUJE:
(1)
Aby portugalské orgány odstranily současný
nadměrný schodek do roku 2014.
(2)
Aby portugalské orgány na základě aktualizace
hospodářských výhledů Portugalska provedené útvary Komise dosáhly
zlepšení strukturálního salda ve výši 2,3 % HDP v roce 2012, 1,6 % HDP v roce
2013 a 1,3 % HDP v roce 2014, tak aby se celkový schodek veřejných financí
do roku 2014 snížil pod referenční hodnotu 3 % HDP. Celkový schodek by měl být cílen na 5,0 % HDP v roce
2012, 4,5 % HDP v roce 2013 a 2,5 % HDP v roce 2014.
(3)
Aby portugalské orgány provedly opatření
přijatá v rozpočtu pro rok 2012 a jeho březnovém dodatku a aby
přijaly další opatření v hodnotě 0,3 % HDP na omezení schodku na
5,0 % HDP. To zahrnuje zmrazení některých rozpočtových
prostředků na rok 2012 určených na investiční projekty,
které nebyly dosud zahájeny, zvýšení daně z majetkových převodů
vysoké hodnoty a sazeb daně z kapitálových výnosů, uspíšení
některých opatření v rozpočtu na rok 2013 směřujících
ke snížení sociálních dávek a uplatnění dalších opatření vedoucích k
úsporám v mezispotřebě a příjmům z prodejů.
(4)
Aby portugalské orgány přijaly trvalá
konsolidační opatření ve výši 3,0 % HDP, tak aby bylo možné dosáhnout
cíle 4,5 % HDP v roce 2013. Pokud není stanoveno jinak, opatření, která
mají být přijata v rámci zákona o státním rozpočtu na rok 2013,
zahrnují: i) snížení náhrad zaměstnancům prostřednictvím
výrazného snížení počtu státních zaměstnanců, plateb za práci
přesčas a nemzdových náhrad; ii) vylepšené metody
prověřování příjmů a majetkových poměrů a omezení
některých sociálních programů a dávek; iii) prohloubení reformy
zdravotní péče a státních podniků. Na straně příjmů
plánovaná opatření zahrnují: i) reformu daně z příjmu fyzických
osob se zjednodušením daňového systému, zrušením některých
daňových výdajů a zvýšením průměrné daňové sazby
při současném zvýšení progresivity, ii) rozšíření základu
daně z příjmů právnických osob prostřednictvím zrušení
odpočitatelnosti úroků a iii) zvýšení daně z nemovitostí.
Portugalské orgány využijí v roce 2013 v případě odchylek nouzová
opatření.
(5)
Aby portugalské orgány přijaly trvalá
konsolidační opatření ve výši 1,75 % HDP, tak aby bylo možné
dosáhnout cílového schodku pro rok 2014. V rámci šestého přezkumu programu
hospodářské korekce bude proveden komplexní přezkum výdajů
plně specifikující opatření pro roky 2014 a 2015 představující
přibližně 4 miliardy EUR. Tato opatření budou plně
specifikována do poloviny února 2013. Plány fiskální konsolidace na roky 2014 a
2015 budou podrobně uvedeny v programu stability na rok 2013.
(6)
Portugalská vláda musí přijmout účinné
kroky pro provedení tohoto doporučení ve lhůtě tří
měsíců od jeho přijetí a v souladu s čl. 3 odst. 4a
nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně informovat o
konsolidační strategii, kterou plánuje k dosažení cílů.
Dále Rada vyzývá portugalské orgány:
- aby vedle zprávy podle doporučení 6) a
souběžně s požadavky definovanými v prováděcím rozhodnutí
Rady 2011/344/EU ze dne 17. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci
Unie Portugalsku podávaly zprávu o pokroku učiněném při
provádění tohoto doporučení každé tři měsíce, jakož i v rámci
samostatné kapitoly programů stability, které budou připraveny do
roku 2015.
- aby zachovaly reformní úsilí při
správě veřejných financí změnou zákona o rozpočtovém rámci
tak, aby odpovídal novým pravidlům Evropské unie o fiskálním řízení,
a aby pokračovaly ve zvyšování transparentnosti a kontroly ve všech fázích
rozpočtu, jakož i v dodržování střednědobého rozpočtového
rámce a cílů na všech úrovních veřejné správy. Toto doporučení
je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne […]
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda


               19.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 65/168

         P7_TA(2013)0278
   Přezkum organizace a fungování ESVČ v roce 2013
   Doporučení Evropského parlamentu vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, Radě a Komisi ze dne 13. června 2013 ohledně přezkumu organizace a fungování ESVČ v roce 2013 (2012/2253(INI))
   (2016/C 065/24)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU), který stanoví vytvoření Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), jejímž úkolem je pomáhat vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

               —

               s ohledem na čl. 21 odst. 3 SEU, podle kterého je vysoký představitel nápomocen Radě a Komisi při zajišťování soudržnosti mezi jednotlivými oblastmi vnější činnosti Unie,

               —

               s ohledem na čl. 26 odst. 2 SEU, který stanoví, že Rada a vysoký představitel Unie dbají na jednotu, soudržnost a účinnost postupu Unie,

               —

               s ohledem na čl. 35 třetí pododstavec SEU, který uvádí, že diplomatická a konzulární zastoupení členských států a delegace Unie přispívají k provádění práva občanů Unie na ochranu na území třetí země,

               —

               s ohledem na článek 36 SEU, který uvádí, že vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředseda Komise (dále jen vysoký představitel Unie, místopředseda Komise) pravidelně konzultuje s Evropským parlamentem hlavní hlediska a základní volby společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, informuje Parlament o vývoji těchto politik a zajišťuje, aby byly názory Evropského parlamentu náležitě brány v úvahu,

               —

               s ohledem na článek 42 SEU, podle kterého má vysoký představitel Unie, místopředseda Komise pravomoc předkládat návrhy v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky, včetně návrhů na zahájení misí a využití vnitrostátních i unijních prostředků,

               —

               s ohledem na čl. 13 odst. 3 rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen rozhodnutí o ESVČ), který stanoví, že vysoký představitel do konce první poloviny roku 2013 provede přezkum organizace a fungování ESVČ, který se bude mimo jiné zabývat prováděním čl. 6 odst. 6 a 8 týkajících se zeměpisné rovnováhy a který bude v případě potřeby zahrnovat legislativní návrh na změnu tohoto rozhodnutí,

               —

               s ohledem na články 298 a 336 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), které stanoví legislativní postup uplatňovaný, pokud jde o záležitosti týkající se zaměstnanců,

               —

               s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie, místopředsedkyně Komise o politické odpovědnosti (dále jen prohlášení vysoké představitelky Unie, místopředsedkyně Komise) (1),

               —

               s ohledem na zprávu o obsazení míst v ESVČ za rok 2012 ze dne 24. července 2012 předloženou v souladu s čl. 6 odst. 9 rozhodnutí o ESVČ,

               —

               s ohledem na článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro právní záležitosti (A7-0147/2013),

               A.

               vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva stanovila cíl zajistit jednotu, soudržnost a účinnost vnější činnosti Evropské unie;

               B.

               vzhledem k tomu, že ESVČ je nový subjekt smíšené povahy čerpající opírá ze zdrojů Společenství, ale i mezivládních, což je v EU bezprecedentní situace, a nedá se tedy očekávat, že bude plně funkční do dvou let od svého založení; vzhledem k tomu, že přezkum organizace a fungování ESVČ by se tudíž měl zakládat na spravedlivé a konstruktivní kritice;

               C.

               vzhledem k tomu, že úspěšnost ESVČ by se měla poměřovat jak její schopností uplatňovat ucelený přístup EU vůči vnějším výzvám a úkolům současného světa, tak její schopností účinněji využívat omezené zdroje díky intenzivnější spolupráci a úsporám z rozsahu na úrovni Evropské unie i jednotlivých států;

               D.

               vzhledem k tomu, že nejkonkrétnějším projevem úsilí o větší soudržnost vnější činnosti EU je trojí funkce vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise;

               E.

               vzhledem k tomu, že současné uspořádání v rámci Komise dostatečně neodráží zvláštní úlohu svěřenou vysokému představiteli Unie, místopředsedovi Komise, pokud jde o vnější činnost EU;

               F.

               vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva svěřila vysokému představiteli Unie, místopředsedovi Komise řadu úkolů, je nezbytné vytvořit funkci politického náměstka (náměstků), který by byl vysokému představiteli Unie, místopředsedovi Komise nápomocen při plnění jeho úkolů;

               G.

               vzhledem k tomu, že operativní rozhodování a provádění opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky/společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP/SBOP) je příliš pomalé, a to ze strukturálních a procesních důvodů; vzhledem k tomu, že tento problém opět vyvstal při řešení krize v Mali, kdy nebyly pohotově uplatňovány rozhodovací postupy a přijata rozhodnutí o financování;

               H.

               vzhledem k tomu, že ESVČ by měla mít jednoduchou a účelnou strukturu zaměřenou na výsledky, která bude schopna podporovat vůdčí úlohu v zahraničních vztazích, zejména v oblasti SZBP, a usnadňovat rozhodování v Radě; vzhledem k tomu, že ESVČ by proto měla být schopna poskytovat koordinovaně a v krátké lhůtě odborné poznatky z různých oddělení včetně Komise; vzhledem k tomu, že stávající struktura ESVČ má příliš mnoho řídících pracovníků a vyznačuje se nadměrným počtem úrovní rozhodování;

               I.

               vzhledem k tomu, že dosud nejsou využívány možnosti rychlého nasazení, jež skýtají bojové skupiny EU;

               J.

               vzhledem k tomu, že zkušenosti z minulých let jasně ukazují, že pro řízení misí SBOP je potřeba vytvořit trvalé operační velitelství v Bruselu;

               K.

               vzhledem k tomu, že v případě revolucí v arabském světě se ukázalo, že EU není schopna zajistit krátkodobě přerozdělení zdrojů včetně personálu tak, aby odpovídaly novým politickým prioritám; vzhledem k tomu, že velikost delegací EU a profil jejich zaměstnanců musí odrážet strategické zájmy Unie;

               L.

               vzhledem k tomu, že v souladu se základními směry zahraniční politiky EU by měla být posílena úloha ESVČ při definování strategické orientace a její přínos k uplatňování nástrojů EU pro vnější financování;

               M.

               vzhledem k tomu, že je důležité zajistit lepší koordinaci a řádnou správu v otázkách rozvoje na mezinárodní úrovni s cílem umožnit EU vystupovat jednotně a zlepšit její viditelnost;

               N.

               vzhledem k tomu, že zejména v době rozpočtových omezení by ESVČ měla působit jako katalyzátor pro dosažení většího synergického účinku, a to nejen v institucionálním rámci EU, ale i mezi EU a členskými státy;

               O.

               vzhledem k tomu, že v době, kdy vlády členských států omezují svou diplomatickou a konzulární přítomnost, by ESVČ měla být vnímána a více využívána jako příležitost k prohloubení spolupráce a synergií;

               P.

               vzhledem k tomu, že by mělo být vynaloženo větší úsilí, aby se předešlo zdvojování činností a struktur ESVČ, Komise – zejména GŘ DEVCO a Úřadu Evropského společenství pro humanitární pomoc (ECHO) – a sekretariátu Rady;

               Q.

               vzhledem k tomu, že byl splněn cíl obsadit jednu třetinu pracovních míst zaměstnanci pocházejícími z členských států, a vzhledem k tomu, že zaměstnanci všech tří složek (Komise, sekretariátu Rady a diplomatických služeb členských států) by měli být náležitým způsobem zastoupeni na všech úrovních a v delegacích i na velitelství;

               R.

               vzhledem k tomu, že ženy jsou na pozicích administrátorů a na vedoucích pozicích zastoupeny nedostatečně, zatímco na pozicích AST je tomu naopak;

               S.

               vzhledem k tomu, že každá úprava služebního řádu musí být přijata postupem spolurozhodování;

               T.

               vzhledem ke zřejmé potřebě rozvíjet schopnost ESVČ zjišťovat předchozí praktické zkušenosti a vyvodit z nich poučení, zejména v oblasti předcházení konfliktům, zprostředkování řešení konfliktů, řešení krizí, usmiřování a budování míru;

               U.

               vzhledem k tomu, že dva a půl roku po přijetí prohlášení vysoké představitelky Unie, místopředsedkyně Komise by mělo dojít k podrobnému vyhodnocení politické odpovědnosti ESVČ vůči Parlamentu, zejména pokud jde o míru, v jaké s Parlamentem konzultuje strategická rozhodnutí a zohledňuje jeho postoje a příspěvky;

               V.

               vzhledem k tomu, že hodnocení by se rovněž mělo zabývat způsoby, jak zlepšit vystoupení vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise a úředníků ESVČ včetně vedoucích delegací a zvláštních zástupců EU před Parlamentem a jeho orgány, a tím, jaké kroky podniká ESVČ v návaznosti na usnesení Parlamentu;

               W.

               vzhledem k tomu, že parlamentní kontrola ESVČ má zásadní význam pro to, aby občané EU lépe rozuměli a více podporovali evropskou vnější činnost; vzhledem k tomu, že parlamentní kontrola posiluje legitimitu vnější činnosti;

               X.

               vzhledem k tomu, že současný systém financování delegací postrádá pružnost, což má neblahé důsledky pro pracovní zátěž zaměstnanců;

               1.

               adresuje vysoké představitelce Unie, místopředsedkyni Komise, Radě a Komisi následující doporučení, přičemž si je vědom toho, že při vytváření ESVČ bylo dosaženo značného pokroku, že však s ohledem na příležitosti, které nabízí kombinace úloh vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise a předsedy Rady pro zahraniční věci a posilováním nápomocné povahy tohoto útvaru je možné dosáhnout více, pokud jde o interinstitucionální součinnost a koordinaci a politické vedení a viditelnost;

         Vůdčí úloha a racionálnější a účinnější struktura diplomacie 21. století

               2.

               podpořit vysokého představitele Unie, místopředsedu Komise při plnění řady úkolů, které mu svěřuje SEU, jmenováním politického náměstka (náměstků), který by byl odpovědný Parlamentu a před převzetím funkce by předstoupil před příslušný výbor a který by byl oprávněn jednat jménem vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise; zajistit, aby členové Komise odpovědní za vnější vztahy mohli plně zastupovat vysokého představitele Unie, místopředsedu Komise v parlamentních záležitostech a na mezinárodní úrovni; zvážit zapojení ministrů členských států pro zahraniční věci do konkrétních úkolů a misí jménem Unie, což by posílilo společné postoje EU;

               3.

               vzhledem k výše uvedeným skutečnostem zjednodušit řídící strukturu ESVČ a posílit úlohu výkonného generálního tajemníka stanovením jasné posloupnosti velení s cílem podpořit účinné rozhodování a rychlou politickou reakci; v této souvislosti racionalizovat pracovní pozice vrchního operačního důstojníka a výkonných ředitelů administrativních oddělení a omezit a zjednodušit hierarchickou strukturu výkonných ředitelství; jasně vymezit příslušné kompetence v rámci struktury řízení ESVČ a revidovat stávající strukturu spočívající na správní radě s cílem zajistit účinnost, jasnost a soulad rozhodování; ve stejném duchu zajistit, aby vysoký představitel Unie, místopředseda Komise obdržel politickou radu, například prostřednictvím politické rady, ode všech příslušných institucionálních činitelů, což mu umožní posoudit dopad činností ESVČ;

               4.

               zdokonalit a posílit úlohu vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise v oblasti koordinace, předkládání návrhů a politického vedení, zejména ve funkci předsedy Rady pro zahraniční věci, tím, že v příští Komisi zajistí plné rozvinutí jeho potenciálu vyplývajícího z funkce místopředsedy Komise a jeho pověření předsednictvím skupiny členů Komise pro vnější vztahy (RELEX) rozšířené o další komisaře, jejichž portfolia mají vnější rozměr, s cílem rozvíjet praxi předkládání společných návrhů a přijímání společných rozhodnutí;

               5.

               plně využívat synergický účinek ESVČ a v této souvislosti zvážit možnost hlasování kvalifikovanou většinou o záležitostech SZBP, jak stanoví čl. 31 odst. 2 SEU, a formálně se zabývat rozšířením hlasování kvalifikovanou většinou na otázky SZBP prostřednictvím příslušného překlenovacího ustanovení;

               6.

               zajistit, aby v souladu s čl. 9 odst. 3 rozhodnutí o ESVČ hrál tento útvar vůdčí roli při definování strategií pro příslušné nástroje vnějšího financování a aby měl k tomuto účelu také odborné znalosti nezbytné pro vedoucí postavení v těchto oblastech;

               7.

               zároveň zachovat ucelenou politiku sousedství na úrovni Společenství s vědomím, že Parlament odmítá jakýkoli přenos politik Unie na mezivládní úroveň a že podle Smlouvy je za vyjednávání mezinárodních smluv za Unii a jejím jménem zodpovědná především Komise;

               8.

               dále zlepšovat propojení ředitelství pro nástroje zahraniční politiky a ESVČ;

               9.

               zajistit, aby byli zvláštní zástupci EU úzce zapojeni do činnosti ESVČ tím, že budou spolu se svým personálem pevně včleněni do její struktury, a zvážit, zda by bylo možné svěřit jim dvojí funkci v podobě vedoucích delegací EU;

               10.

               provést systematický a hloubkový audit za účelem sjednocení struktur Komise a sekretariátu Rady, které se zabývají vnější politikou, s cílem odstranit současné zdvojování činností a prosazovat nákladovou účinnost; předložit příslušnou zprávu Parlamentu;

               11.

               obdobně také dále rozvíjet praxi sdílení technických a logistických služeb mezi orgány, a dosáhnout tak úspor z rozsahu a větší účinnosti; jako první krok sjednotit do „jediné společné struktury“ různé logistické útvary včasného varování, posuzování rizik a bezpečnostních úkolů existující v rámci Komise a ESVČ a zabývající se událostmi mimo Unii, při nichž tyto orgány mají spolupracovat;

               12.

               koordinovaným postupem spolu se členskými státy stanovit možnosti, jak ve střednědobém a dlouhodobém horizontu dosáhnout úspor z rozsahu díky spolupráci diplomatických služeb členských států a ESVČ ve třetích zemích, a to i v souvislosti se zajišťováním konzulárních služeb;

               13.

               zaujmout ucelený přístup k předsednictví pracovních skupin Rady a ukončit v těchto skupinách rotující předsednictví;

               14.

               v souladu s článkem 24 SEU zajistit, aby členské státy aktivně, bezvýhradně a v duchu loajality a vzájemné solidarity podporovaly zahraniční a bezpečnostní politiku Unie, jednaly v souladu s činnostmi Unie a podporovaly ESVČ ve výkonu jejího mandátu;

               15.

               podporovat za tímto účelem prohloubenou spolupráci s členskými státy a rozvinout společný systém politických zpráv delegací a velvyslanectví;

         „Vhodná struktura“ pro zajištění uceleného přístupu

               16.

               plně realizovat potenciál Lisabonské smlouvy tím, že bude uplatňován ucelený přístup, který propojí diplomatické, hospodářské, rozvojové a – pokud budou vyčerpány všechny ostatní možnosti a přísně v souladu s Chartou OSN –vojenské prostředky v rámci společných strategických obecných zásad politik Unie s cílem chránit a podporovat bezpečnost a prosperitu především občanů EU a jejich blízkých i vzdálenějších sousedů; zajistit v této souvislosti soulad mezi krátkodobými a dlouhodobými opatřeními; dále zajistit, aby ESVČ měla schopnost strategického myšlení, a předložit návrhy na uplatňování důležitých inovací, jež přinesla Lisabonská smlouva, například pověření skupiny členských států, které mají nezbytné schopnosti, provedením určitých úkolů a zřízení stálé strukturované spolupráce, například využití bojových jednotek;

               17.

               za tímto účelem dále rozvíjet „vhodnou strukturu“ (označenou například jako krizový výbor), která bude obsahovat předcházení konfliktům, reakci na krizi, budování míru, příslušné nástroje zahraniční politiky, bezpečnostní politiku a struktury SBOP a zajistí koordinaci s referáty pro jednotlivé zeměpisné oblasti, delegacemi a jinými politickými útvary, které se zapojují do řešení krizí, přičemž tato struktura bude budována na základě koncepce krizové platformy; zajistit celkový soulad a předcházet zdvojování činností v rámci ESVČ; dále posilovat interinstitucionální koordinaci a vyjasnit úlohy;

               18.

               zajistit účinné a integrované plánování a rychlejší rozhodování v případě operací SZBP, a to kombinací příslušných plánovacích kapacit ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (CMPD) a útvaru schopnosti civilního plánování a provádění (CPCC); dále vytvořit trvalou strukturu vedení, a to zřízením stálého vojenského operačního velitelství, které bude sdílet prostory s útvarem schopnosti civilního plánování, s cílem umožnit účinné provádění vojenských a civilních operací a zároveň zachovat jejich vlastní posloupnosti velení;

         Reforma postupů financování pro dosažení efektivní vnější činnosti

               19.

               plně využívat všech prvků pružnosti, které finanční nařízení umožňuje, pokud jde o finanční správu administrativních a provozních výdajů, s cílem umožnit vedoucím delegací, vyžadují-li to okolnosti, přenést svou pravomoc na své zástupce a zaměstnance Komise, což usnadní řízení a hladké fungování delegací a umožní vedoucím delegací, aby se zaměřili na své politické úkoly;

               20.

               urychlit postupy uvolňování finančních prostředků na SZBP v rámci Služby nástrojů zahraniční politiky s ohledem na cíl, jímž je zaručit pružnou a včasnou reakci na krizové situace, a zejména zajistit, aby civilní operace SBOP byly zahajovány rychle a účinně; v této souvislosti prozkoumat, zda mohou být zavedeny změny finančního nařízení, aniž by se omezil dohled;

               21.

               zvýšit flexibilitu a schopnost reakce v rámci vnější pomoci EU prostřednictvím revize pravidel pro rozhodování o plánování a výdajích pro vnější finanční nástroje;

               22.

               zlepšit finanční odpovědnost zvýšením transparentnosti všech rozpočtových položek, které se týkají SZBP, a to včetně operací SBOP, zvláštních zástupců EU, nešíření zbraní a předcházení konfliktům;

         Delegace

               23.

               zajistit, aby ESVČ měla větší podíl na rozhodování o (pře)rozdělování zaměstnanců Komise do jednotlivých delegací EU, a zajistit tak, aby profily zaměstnanců a velikost delegací EU odrážely strategické zájmy Unie a její politické priority;

               24.

               přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby byli vedoucí delegací EU jmenováni na základě svých předností a důkladné znalosti zájmů, hodnot a politik Unie, s cílem zajistit motivaci a co nejvyšší kvalitu a efektivitu osob vybraných pro tyto citlivé funkce;

               25.

               zajistit, aby zejména v delegacích, kde je nízký počet zaměstnanců ESVČ, mohl vedoucí delegace v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí o ESVČ pověřit vypracováním politické analýzy a vypracováním politických zpráv rovněž zaměstnance Komise;

               26.

               v této souvislosti také rozšířit pravomoci vedoucích delegací, aby mohli pověřovat úkoly veškerý personál včetně zaměstnanců Komise, a zajistit, aby byly veškeré pokyny vydané velitelstvím zasílány vedoucímu delegace;

               27.

               důsledně rozvíjet možnosti, jež se otevírají díky rozhodnutí o ESVČ a díky SEU, zejména posílením koordinační úlohy delegací, především v krizových situacích, a tím, že jim bude umožněno poskytovat konzulární ochranu občanům EU z členských států, které nemají v dané zemi diplomatické zastoupení; zajistit, aby doplňkové úkoly neodčerpávaly zdroje pro stávající politiky, instituce a priority EU;

               28.

               vzhledem k tomu, že naprostá většina delegací EU má nyní kontaktní místa pro lidská práva, zajistit, aby byla lidská práva a zejména práva žen zahrnuta do činnosti všech delegací a úřadů EU; dále zviditelňovat evropskou kulturu, která je založena na rozmanitosti; případně zajistit, aby měly delegace EU v rámci stávajících zaměstnanců styčného úředníka pro Evropský parlament pověřeného poskytováním odpovídající pomoci delegacím Parlamentu ve třetích zemích a při šetřeních, na základě zásady, že delegace EU zastupují všechny orgány EU stejným způsobem;

               29.

               zajistit, aby delegace měly odborné znalosti v oblasti těch politik (změna klimatu, zabezpečení dodávek energie, sociální politika a politika v pracovní oblasti, kultura atd.), které jsou pro vztahy EU s dotčenou zemí důležité;

               30.

               zajistit, aby každá delegace měla, je-li to vhodné, přidělence pro otázky bezpečnosti a obrany, zejména v případě delegací, které působí v politicky nestabilních oblastech nebo v citlivé situaci, nebo tam, kde byla v nedávné době ukončena operace či mise SBOP, a to s cílem zajistit kontinuitu a odpovídající sledování politické situace;

               31.

               vyzývá vysokou představitelku Unie, místopředsedkyni Komise, aby zadala přezkum bezpečnostních ustanovení a požadavků na delegace EU v zahraničí, aby se zajistilo, že rozhodnutí v otázkách bezpečnosti bude přijímat ESVČ, a ne externí poskytovatelé bezpečnostních služeb;

         Provádění prohlášení o politické odpovědnosti

               32.

               zajistit v souladu se čtyřstrannou dohodou uzavřenou v Madridu v červnu 2010 úplné a účinné provádění povinnosti vyplývající z článku 36 SEU brát náležité v úvahu názory Parlamentu, např. prostřednictvím aktivních a systematických konzultací s příslušným parlamentním výborem před schválením strategií a mandátů v oblasti SZBP/SBOP;

               33.

               zajistit v rámci regulovaného přístupu, aby delegace Unie podávaly klíčovým funkcionářům Parlamentu úplné politické zprávy;

               34.

               v souladu s čl. 218 odst. 10 SEU zajistit, aby byl Parlament ve všech etapách vyjednávání o mezinárodních dohodách včetně dohod uzavřených v oblasti SZBP okamžitě a plně informován;

               35.

               rozšířit praxi, kdy nově jmenovaní vedoucí delegací a zvláštní zástupci EU předstupují před Výbor pro zahraniční věci předtím, než se ujmou úřadu, i na nově jmenované vedoucí misí a operací SBOP, neboť dosavadní zkušenosti s tímto postupem jsou příznivé;

               36.

               zajistit, aby noví vedoucí delegací byli po svém jmenování vysokým představitelem Unie, místopředsedou Komise a předtím, než se ujmou úřadu, oficiálně potvrzeni příslušným výborem Parlamentu;

               37.

               uskutečňovat systematickou výměnu informací s příslušným výborem Parlamentu před každým zasedáním Rady pro zahraniční věci a po jeho skončení podávat tomuto výboru zprávu o průběhu zasedání Rady;

         Vzdělávání a upevňování pocitu sounáležitosti evropského diplomatického sboru

               38.

               podporovat společné vzdělávání a další konkrétní opatření k upevnění pocitu sounáležitosti u zaměstnanců ESVČ s různou diplomatickou kulturou a institucionálním zázemím a zvážit možnost společných iniciativ v oblasti vzdělávání zaměstnanců ESVČ a diplomatů členských států jako součást jejich dalšího profesního růstu;

               39.

               v tomto duchu přezkoumat současné vzdělávání v této oblasti a vzdělávací programy na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU s cílem uvést je do souladu s existující Evropskou bezpečnostní a obrannou školou;

         Náborová základna

               40.

               dále intenzivně usilovat o dosažení rovnoměrnějšího zastoupení mužů a žen s náležitým zřetelem k jejich přednostem a dovednostem; zdůrazňovat význam dosažení rovnoměrného zastoupení žen a mužů na úrovni vedoucích delegací a dalších řídících úrovních; zavést souběžně s vypracováním akčního plánu přechodná opatření, která by zahrnovala programy mentoringu, zvláštní vzdělávání a pracovní prostředí vstřícné vůči rodinám s cílem podporovat zastoupení žen a řešit strukturální překážky bránící jejich diplomatické kariéře;

               41.

               přijmout v souladu s čl. 6 odst. 6 a 8 rozhodnutí o ESVČ veškerá nezbytná opatření k nápravě zeměpisné rovnováhy na úrovni vyšších úředníků a na všech dalších úrovních a pozicích s cílem posílit a podporovat politickou odpovědnost úředníků i členských států, pokud jde o ESVČ;

               42.

               vzhledem k tomu, že byl splněn cíl přijmout jednu třetinu zaměstnanců z členských států, zajistit, aby se na řídících pozicích nesoustřeďovali zaměstnanci vnitrostátních ministerstev, což všem umožní kariérní postup, a zaměřit se nyní na přijímání nových zaměstnanců EU na trvalé smlouvy; rovněž přezkoumat v této souvislosti možnost, aby se diplomaté členských států, kteří pracují v ESVČ, ucházeli o trvalé pozice v této službě;

               43.

               stavět se v zájmu vytvoření skutečně evropského pocitu sounáležitosti a zajištění toho, aby ESVČ sloužila společným evropským zájmům, stavět se proti všem pokusům členských států ovlivňovat postup přijímání zaměstnanců ESVČ; zajistit, aby si ESVČ mohla nyní, po skončení přechodného období, vytvořit vlastní nezávislý postup přijímání zaměstnanců, umožňující přijímat prostřednictvím otevřených řízení jak úředníky všech orgánů EU, tak jiné uchazeče;

               44.

               zejména s ohledem na zvláštní úlohu Evropského parlamentu při definování cílů a základních orientací SZBP a na jeho pravomoci jakožto rozpočtového orgánu, jeho úlohu v demokratické kontrole zahraniční politiky a provádění vnějších parlamentních vztahů zvážit možnost, aby se mohli úředníci Evropského parlamentu od 1. července 2013 ucházet o pracovní místa v ESVČ obdobně jako úředníci Rady a Komise;

               45.

               zajistit, aby ESVČ díky rozvíjení dovedností v oblasti zprostředkování a dialogu disponovala vhodnou kombinací dovedností, které jí umožní reagovat na konflikty;

         Dlouhodobější hlediska

               46.

               vyzývá v souvislosti s budoucí schůzí konventu, aby bylo na pořad jednání zařazeno další rozvíjení SZBP/SBOP a úlohy ESVČ, včetně změny názvu;

         o
   o o

               47.

               pověřuje svého předsedu, aby toto doporučení předal vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

      (1)  Úř. věst. C 210, 3.8.2010, s. 1.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/71

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2017
   (2017/C 261/16)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. – 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které není Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Maďarsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, kterého Maďarsko dosáhlo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)

               Dne 2. května 2017 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj konvergenční program z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 vláda plánuje zhoršení celkového schodku z 1,8 % v roce 2016 na 2,4 % v letech 2017 i 2018 a následně postupné zlepšování na 1,2 % HDP do roku 2021. Plánuje se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 1,7 % HDP do roku 2016 a revidovaný na 1,5 % HDP od roku 2017 – bude do roku 2020 splněn. Avšak na základě přepočteného (4) strukturálního salda by střednědobého rozpočtového cíle v programovém výhledu dosaženo nebylo. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat až na téměř 61 % do konce roku 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý, což představuje riziko pro plnění cílových hodnot schodku.

               (6)

               Konvergenční program z roku 2017 uvádí, že rozpočtové důsledky mimořádného přílivu uprchlíků a bezpečnostních opatření jsou v letech 2016 a 2017 značné, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise činily v roce 2015 způsobilé dodatečné výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků 0,04 % HDP a v roce 2016 dodatečné způsobilé výdaje související s mimořádným přílivem uprchlíků nejsou žádné. Způsobilé dodatečné výdaje týkající se bezpečnostních opatření činily v roce 2016 0,04 % HDP. V roce 2017 se neočekává další nárůst výdajů v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, avšak dodatečné rozpočtové dopady opatření souvisejících s bezpečností se v současné době odhadují na 0,14 % HDP. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, protože příliv uprchlíků a závažnost teroristické hrozby představují mimořádné události, jejich dopad na veřejné finance v Maďarsku je značný a udržitelnost by povolením dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Požadovaná korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro rok 2016 proto byla s ohledem na dodatečné náklady na zajištění bezpečnosti snížena. Ve vztahu k roku 2017 bude konečné posouzení, včetně způsobilých částek, provedeno na jaře 2018 na základě zjištěných údajů, které poskytnou maďarské orgány.

               (7)

               Rada dne 12. července 2016 Maďarsku doporučila, aby za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 dosáhlo v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko výrazného odchýlení od tohoto požadavku.

               (8)

               S ohledem na jeho fiskální situaci a zejména na míru zadlužení se očekává, že v roce 2018 provede Maďarsko další korekci s cílem dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 1,5 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí (5) v roce 2018 nepřesáhla 2,8 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2018. Předpokládá se zároveň, že Maďarsko v letech 2017 a 2018 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení ustanovení Paktu o stabilitě a růstu budou v roce 2017 nezbytná další opatření. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 zohledňovalo řádně cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Maďarska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci v Maďarsku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97.

               (9)

               Konkurenceschopnost a potenciál růstu Maďarska jsou omezovány nízkou úrovní soukromých investic a nízkou produktivitou. Faktory, které mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a podnikové investice, souvisejí zejména s nedostatky v institucionálním výkonu a řízení. Jednou z největších překážek podnikání v Maďarsku jsou spolu s nedostatečným zapojením zúčastněných stran a tvorbou politiky nedostatečně založené na faktech časté změny v regulačním a daňovém prostředí. Regulační překážky v oblasti služeb mají také tendenci omezovat dynamiku trhu a bránit investicím. Restriktivní předpisy, zejména v maloobchodním sektoru, omezují hospodářskou soutěž v odvětví služeb a negativně ovlivňují podnikatelské prostředí.

               (10)

               Celkový poměr daní k HDP zůstává v Maďarsku mnohem vyšší, než je tomu v zemích ve stejném regionu, a problémy daňového systému přetrvávají. V roce 2017 vláda snížila příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení o 5 procentních bodů a na rok 2018 se plánuje snížení o další 2 procentní body. Toto opatření výrazně snížilo daňové zatížení osob s nízkými příjmy, které však i tak zůstává vysoké. To platí zejména pro osoby s nízkými příjmy, které nemají děti, kde toto zatížení patří i nadále k jedněm z nejvyšších v Unii. Daňový systém je stále složitý. Přestože odvětvové daně, z nichž některé mají stále velmi rušivé účinky, vykazují od roku 2013 klesající tendenci, nadále spíše komplikují daňový systém a oslabují důvěru investorů. Složitost a nejistota daňového systému spolu s vysokými náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěží i nadále negativně ovlivňují důvěru investorů v Maďarsku.

               (11)

               Nedostatky v institucionální výkonnosti mají nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí a snižují růstový potenciál hospodářství. Navzdory nedávnému zlepšení situace a novele zákona o zadávání veřejných zakázek je především pokrok při posilování transparentnosti a hospodářské soutěže v oblasti zadávání veřejných zakázek stále omezený. Současná strategie v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek tvoří solidní základ pro zvýšení transparentnosti, ale její provádění a dopad na účinnost a transparentnost je nutné sledovat. Riziko korupce zůstává vysoké, což má negativní dopad na podnikatelské prostředí, a opatření přijatá k řešení tohoto problému mají výrazné nedostatky. Maďarsko se rovněž potýká se zpožděním v provádění své strategie elektronického zadávání veřejných zakázek. To zpomaluje včasné zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek v Maďarsku, které je naprosto zásadní pro posílení transparentnosti a zvýšení hospodářské soutěže.

               (12)

               Situace v odvětví služeb, včetně maloobchodního sektoru, v Maďarsku zůstává obzvláště problematická. V uplynulém roce vláda nadále intervenovala na trzích, které byly dříve otevřeny hospodářské soutěži, a přijala přísnější požadavky pro služby osobní dopravy provozované nezávislými dispečerskými středisky. Vláda nepodnikla žádný zásadní krok ke zjednodušení právního prostředí v odvětví služeb, zejména pokud jde o maloobchodní sektor, veřejné služby pro nakládání s odpady, vydávání a distribuci učebnic nebo mobilní platební systémy. V odvětví maloobchodu chybí jasná pravidla pro udělování povolení k otevření nové prodejny větší než 400 m2. Kromě toho panuje v tomto odvětví nedostatečná transparentnost a předvídatelnost. Regulační překážky, které jsou ve službách, včetně maloobchodního sektoru, nadále přítomny, omezují dynamiku trhu a brání investicím a zároveň vytváří nejistotu pro investory, zejména ty mezinárodní.

               (13)

               Klíčové pro podporu konkurenceschopnosti a potenciálního růstu Maďarska ve střednědobém horizontu jsou strukturální reformy na podporu investic do lidského kapitálu, zejména v oblasti vzdělávání a zdravotní péče, a další zlepšení fungování trhu práce. Pro dosažení růstu více podporujícího začlenění bude rovněž zásadní, aby se zvýšila sociální spravedlnost.

               (14)

               Výkonnost v oblasti poskytování základních dovedností je v mezinárodním měřítku i nadále slabá. Výsledky průzkumu v rámci Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) z roku 2015 odhalily výrazně se zhoršující výsledky a vliv socioekonomického zázemí žáků na výsledky vzdělávání je jedním z nejvyšších v Unii. To, o jaký druh školy se jedná, má na výsledky vzdělávání významný vliv. Snížení počtu vyučovacích hodin u přírodovědných předmětů na odborných gymnáziích od roku 2016 pravděpodobně zvýší zpoždění Maďarska v oblasti přírodovědných dovedností. Podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém v posledních 5 letech stagnuje a zůstává obzvláště vysoký u romského obyvatelstva. Rozdělení znevýhodněných žáků mezi školy je nerovnoměrné a romské děti stále více docházejí do škol a tříd s romskou většinou. Jsou zavedena opatření na podporu odborného vzdělávání učitelů, předškolního vzdělávání a zlepšení studijních výsledků a k boji proti předčasnému ukončování školní docházky u Romů. I když byly podniknuty kroky k řešení segregace, tyto kroky nejsou dostatečně komplexní a systémové, aby řešily příslušný problém. Rostoucí poptávce po vysoce kvalifikované pracovní síle neodpovídá dostatečně velká skupina zájemců o terciární vzdělávání a patřičná míra dokončení studia. Novela zákona o vysokoškolském vzdělávání přijatá v roce 2017 může situaci dále zhoršit.

               (15)

               Trh práce se v posledních letech vyvíjel příznivě a nezaměstnanost se vrátila na úroveň před krizí. Zaměstnanost dosáhla historicky nejvyšší úrovně díky vytváření pracovních míst v soukromém sektoru a programu veřejných prací, který stále představuje největší počin aktivní politiky na trhu práce v Maďarsku a kterého se účastní více než 200 000 účastníků. V posledních letech byla přijata řada opatření k usnadnění přechodu z programu na primární trh práce. Program však dosud není dostatečně zacílený a jeho účinnost, pokud jde o opětovné začleňování účastníků do otevřeného trhu práce, je i nadále omezená. Některá odvětví se zároveň potýkají s rostoucím nedostatkem pracovních sil. Posilují se další nástroje aktivní politiky na trhu práce, částečně s podporou finančních prostředků Unie, ale je zapotřebí dalšího úsilí, aby se přechod na primární trh práce usnadnil účinným způsobem. Systém pro profilování nezaměstnaných je funkční, ale zatím není plně efektivní. Rozdíly v zaměstnanosti mužů a žen se v posledních letech zvýšily a vliv rodičovství na zaměstnanost žen patří k nejvyšším v Unii. Účast na trhu práce je ovlivněna poměrně slabými výsledky v oblasti péče o zdraví a nerovnou dostupností zdravotní péče. Zapojení sociálních partnerů do tvorby politiky je omezené.

               (16)

               Některé ukazatele chudoby poklesly zpět na úroveň před krizí, ale zůstávají nad unijním průměrem. Úroveň chudoby u dětí a Romů je i nadále obzvláště vysoká, i když klesá. Významná část Romů majících zaměstnání pracuje v programu veřejných prací. Jejich účinné zapojení do otevřeného trhu práce je dosud nadále omezené.

               (17)

               Přiměřenost a rozsah sociální pomoci a dávek v nezaměstnanosti jsou omezené. Doba poskytování dávek v nezaměstnanosti (3 měsíce) je stále nejnižší v Unii a je kratší než průměrná doba potřebná k tomu, aby si osoba hledající zaměstnání našla práci. Reforma sociální pomoci z roku 2015 zjednodušila systém dávek, ale podle všeho nezaručila jednotnou a minimálně přiměřenou životní úroveň pro ty, kteří potřebují pomoc. Pokud jde o dávky spravované obcemi, existuje velký prostor pro samostatné uvážení s ohledem na kritéria způsobilosti a výši nároků, což vytváří nejistotu pro příjemce. Minimální příjmová dávka je i nadále zmrazená na nízké úrovni, ale maďarské orgány plánují úroveň cílených peněžitých dávek v nadcházejících letech postupně zvyšovat. Již v roce 2017 se tři takové dávky mírně zvýšily. Další cílená opatření by pomohla zmírnit materiální deprivaci nejvíce znevýhodněných skupin, zejména dětí a Romů.

               (18)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maďarsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maďarsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2017, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Maďarsku v období 2017 a 2018:

               1.

               Vyvinout v roce 2018 významné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, s přihlédnutím k nutnosti posílit probíhající oživení a zajistit udržitelnost veřejných financí Maďarska.

               2.

               Dokončit snížení daňového zatížení osob s nízkými příjmy a zjednodušit daňovou strukturu, zejména tím, že se sníží odvětvové daně s nejvíce rušivým účinkem. Posílit transparentnost a hospodářskou soutěž při zadávání veřejných zakázek tím, že se uplatní komplexní a účinný systém elektronického zadávání veřejných zakázek, a posílit protikorupční rámec. Posílit předvídatelnost právního rámce, transparentnost a hospodářskou soutěž, zejména v odvětví služeb a konkrétně v maloobchodním sektoru.

               3.

               Program veřejných prací lépe zaměřit na osoby, které jsou trhu práce vzdáleny nejvíce, a zajistit účinnou podporu uchazečům o zaměstnání, aby se jim usnadnil přechod na trh práce, a to i posílením aktivních politik na trhu práce. Přijmout opatření ke zlepšení výsledků vzdělávání a zvýšit účast znevýhodněných skupin, zejména Romů, ve všeobecném inkluzivním vzdělávání. Zlepšit přiměřenost a rozsah sociální pomoci a trvání poskytování dávek v nezaměstnanosti.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Strukturální saldo přepočítává Komise na základě informací obsažených v konvergenčním programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (5)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Maďarskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (6)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0013

Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Lucemburska na období 2004-2007  /* SEK/2005/0013 konecném znení */

	V Bruselu dne 11.1.2005KOM(2005) 13 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Lucemburska na období 2004-2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, to znamená státy, které přijaly jednotnou měnu, musely Radě a Komisi předložit do 1. března 1999 stabilizační programy. V souladu s článkem 5 uvedeného nařízení musela Rada každý stabilizační program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem zaujala Rada po přezkoumání tohoto programu stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých stabilizačních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.První stabilizační program Lucemburska zahrnující období 1998-2002 byl předložen dne 16. února 1999 a Rada jej posoudila dne 15. března 1999[2]. Každý následující rok byly předkládány jeho aktualizace a poslední z nich byla odevzdána dne 30. listopadu 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům vlastních ekonomických prognóz z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování“[3], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik schváleném Radou[4]. Jeho hodnocení je následující:-  Aktualizace stabilizačního programu Lucemburska z roku 2004, která zahrnuje období 2004-2007, byla předložena dne 30. listopadu 2004 po jejím schválení vládou dne 26. listopadu. Požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“ splňuje pouze částečně, protože některé povinné údaje chybějí.-  Makroekonomický scénář předložený v této aktualizaci předpokládá, že se reálný růst HDP zpomalí ze 4,4 % v roce 2004 na 3,8 % v roce 2005 a na 3,3 % v roce 2006 a následně zrychlí v roce 2007 na 4,3 %. Tento scénář je hodnověrný: pro období 2004-2006 téměř odpovídá prognózám útvarů Komise z podzimu 2004. Míry reálného růstu předpokládané v programu jsou pro celé období v souladu s odhady potenciálního růstu vypracovanými útvary Komise.-  Pokud jde o saldo veřejných financí, které se z přebytku 0,8 % HDP v roce 2003 dostalo na odhadovaný schodek 1,4 % HDP v roce 2004, je cílem programu snížení uvedeného schodku na 1,0 % v roce 2005 a jeho stabilizace přibližně na této úrovni v letech 2006 a 2007. Nepočítá tedy s dalším snižováním schodku po roce 2005, nýbrž je v přímém kontrastu s aktualizací z roku 2003, která byla založena na podstatně méně optimistickém výhledu růstu než aktualizace z roku 2004, a předpokládala, že se schodek veřejných financí z 0,6 % HDP v roce 2003 zvýší na asi 2 % ve zbývajícím období programu.-  Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metodiky se očekává, že cyklicky očištěné saldo v aktualizaci z roku 2004 zaznamená rostoucí přebytky (ze schodku nižšího než 1 % HDP v roce 2003) ve zbývajícím období a dosáhne 2 % HDP v roce 2007. Zdá se však, že toto dramatické zlepšení cyklicky očištěného salda pramení spíše z neobvyklé míry nejistoty spojené s odhady potenciálního růstu Lucemburska, než že odráží skutečnou snahu o strukturální narovnání.-  Vývoj salda veřejných financí, jak je v tomto programu představen, je podstatně lepší než vývoj předpovídaný v prognózách Komise z podzimu 2004. Je tomu tak proto, že prognózy Komise byly dokončeny dříve, než byl zveřejněn rozpočet na rok 2005 a že byly proto založeny na předpokladu „nezměněné politiky“ a na tendencích výdajů a příjmů pozorovaných v minulých letech.-  Rizika ohrožující rozpočtové cíle programu jsou vyrovnaná. Na jedné straně je všeobecně známo, že jsou odhady příjmů v Lucembursku opatrné. Na druhé straně však program předpokládá zpomalení růstu výdajů, který byl v posledních letech velmi prudký, ale podrobněji neuvádí opatření, která by měla k dosažení tohoto cíle napomoci. Co se týče salda, jsou proto cíle uvedené v programu věrohodné, avšak nenáročné: nemělo by být obtížné jich dosáhnout za předpokladu, že odpovědné orgány budou trvat na svém deklarovaném záměru omezit růst výdajů. Vzhledem k tomuto posouzení rizik je přístup k rozpočtu uvedený v programu a vyjádřený vývojem cyklicky očištěného salda postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu v období programu (počínaje rokem 2005). Avšak z nominálního hlediska program nepředpokládá další snižování celkového schodku po roce 2005 a neobsahuje závazek přiblížit se, alespoň z nominálního hlediska, k vyrovnanému stavu před koncem období programu, protože celkový schodek zůstane na úrovni asi 1 % HDP. Zdá se však, že počínaje rokem 2005 poskytuje přístup k rozpočtu vyjádřený v programu dostatečnou rezervu, v jejímž rámci se mohou objevit běžné cyklické výkyvy, aniž by byla překročena prahová hodnota schodku 3 % HDP.-  Tato aktualizace odhaduje, že míra veřejného zadlužení poklesne z 5,3 % HDP v roce 2003 na 5,0 % v roce 2004. Asi polovina tohoto dluhu pochází od ústřední vlády a druhá polovina od místních orgánů, zatímco dluh institucí sociálního zabezpečení je zanedbatelný. Odhaduje se, že míra zadlužení v časovém horizontu zahrnutém v této aktualizaci poněkud poklesne, a to z 5,0 % HDP v roce 2004 na 4,5 % HDP v roce 2007. Celková čistá aktiva jsou ještě příznivější díky významným finančním aktivům akumulovaným v průběhu minulých let s fiskálními přebytky a odhadují se na úrovni asi 50 % HDP.-  Program zmiňuje opatření nedávno učiněná pro omezení růstu výdajů na zdravotnictví, zejména růstu příspěvků, o kterých bylo rozhodnuto v listopadu 2004. Stanoví dodatečná opatření zahrnutá do návrhu zákona schváleného parlamentem v prosinci 2004, jejichž cílem je zmírnění výdajů na zdravotnictví. Program také zmiňuje zatížení důchodového systému, ke kterému dojde v nadcházejících letech v důsledku značného růstu zaměstnanosti v Lucembursku v posledních dvou desetiletích, která vzrůstající měrou zahrnuje pracovníky nerezidenty. Ještě však neobsahuje konkrétní opatření k vyřešení tohoto problému a konstatuje, že se tato otázka bude projednávat v průběhu roku 2005.-  Díky velmi nízké úrovni státního dluhu a značným rezervám akumulovaným v oblasti sociálního zabezpečení po déle než dvacet let se ukazuje, že Lucembursko je v příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné plánované rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Podle předběžného odhadu provedeného útvary Komise ohledně předpovědí běžných výdajů by však rozpočtová strategie vymezená v programu vedla k „daňové mezeře” téměř 2 % HDP, která by musela být uzavřena, aby se úplně zajistila udržitelnost. Země zaznamenávala po dobu asi 20 let mimořádně silný růst zaměstnanosti, který se postupně odrazí v souměřitelném zvýšení počtu poživatelů starobního důchodu. Ke zmírnění rozpočtového napětí v této situaci by mohly významně přispět uvedené rezervy a v této politice tvorby rezerv by se mělo pokračovat současně s přijetím opatření zaměřených na zvyšování v současné době nízké míry zaměstnanosti rezidentů, především pak staršího věku.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (% změna) | SP list. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 |KOM | 4,0 | 3,5 | 3,6 | neuv. |SP list. 2003 | 2,0 | 3,0 | 3,8 | neuv. |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | SP list. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 |KOM | 3,0 | 2,3 | 1,6 | neuv. |SP list. 2003 | 1,5 | 1,3 | 1,2 | neuv. |Saldo veřejných financí (% HDP) | SP list. 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 |KOM2 | -0,8 | -1,6 | -2,0 | neuv. |SP list. 2003 | -1,8 | -2,3 | -1,5 | neuv. |Primární saldo (% HDP) | SP list. 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 |KOM2 | -0,6 | -1,4 | -1,8 | neuv. |SP list. 2003 | -1,6 | -2,1 | -1,5 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | SP list. 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 |KOM2 | 0,4 | 0,3 | 0,7 | neuv. |SP list. 20031 | 0,9 | 1,0 | 2,2 | neuv. |Hrubý státní dluh (% HDP) | SP list. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 |KOM2 | 4,9 | 4,8 | 4,7 | neuv. |SP list. 2003 | 5,2 | 5,0 | 4,4 | neuv. |1 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu. 2 Vyhotoveno před předložením rozpočtu na rok 2005. Zdroje: Stabilizační program (SP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému stabilizačnímu programu Lucemburska a postupuje jej Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Lucemburska na období 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [18. ledna] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný stabilizační program Lucemburska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tato aktualizace částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména chybějí některé požadované údaje týkající se makroekonomických předpokladů.2.  Uvedená aktualizace odhaduje reálný růst HDP na 4,4 % v roce 2004 ze 2,9 % v roce 2003. Předpokládá, že se v roce 2005 růst zpomalí na 3,8 % a v roce 2006 na 3,3 % a následně v roce 2007 zrychlí na 4,3 %. Na základě informací dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu.3.  Cílem rozpočtové strategie, na které se tato aktualizace zakládá, je mírné snížení schodku na 1,0 % HDP v roce 2005 z 1,4 % HDP odhadovaného na rok 2004. V letech 2006 a 2007 by schodek zůstal na úrovni roku 2005, přičemž se předpokládá, že jak příjmy, tak i výdaje zůstanou ve vyjádření jako procentní podíl na HDP konstantní. Pokud jde o cyklicky očištěné saldo, výpočty útvarů Komise podle společně dohodnuté metodiky předpovídají, že v roce 2005 dojde k přebytku ve výši 0,3 % HDP, který se bude postupně zvyšovat na 2,0 % HDP v roce 2007 a bude odrážet odhadovanou rozšiřující se zápornou mezeru výstupu. Odhady mezer výstupu a tím i cyklicky očištěných sald však v případě Lucemburska indikují neobvykle velkou míru nejistoty v důsledku velmi specifických rysů ekonomiky, což vyžaduje velmi opatrné používání těchto ukazatelů. V časovém horizontu programu by podíl veřejných investic na HDP zůstal téměř konstantní, na úrovni asi 5 % HDP, což značně přesahuje průměr EU.4.  Rizika ohrožující rozpočtové předpovědi se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně jsou odhady příjmů v Lucembursku tradičně opatrné a rozpočtový výsledek za rok 2004 by mohl být podstatně lepší, než se v současné době odhaduje, což by snad mohlo mít zásadní příznivý dopad na zbývající roky období tohoto programu. Na druhé straně program předpokládá zpomalení růstu veřejných výdajů, který byl v posledních letech velmi prudký, ale podrobněji neuvádí opatření, která by měla napomoci tohoto cíle dosáhnout. Zdá se, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje dostatečnou rezervu k zabránění překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech. Jeví se také jako postačující k tomu, aby v období programu (počínaje rokem 2005) bylo z hlediska cyklicky očištěného salda dosaženo střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu.5.  Míra zadlužení je velmi nízká a předpokládá se, že v časovém horizontu zahrnutém v této aktualizaci ještě poněkud poklesne, a to z 5,0 % HDP v roce 2004 na 4,5 % HDP v roce 2007. Celková čistá aktiva jsou ještě příznivější díky významným finančním aktivům akumulovaným v průběhu minulých let díky fiskálním přebytkům a odhadují se na úrovni asi 50 % HDP.6.  Ukazuje se, že Lucembursko je v příznivé pozici z hlediska dlouhodobé udržitelnosti svých veřejných financí. Lze očekávat, že stav značných čistých kladných aktiv vyváží alespoň částečně budoucí náklady související se stárnutím obyvatelstva. Poměr mezi poplatníky a poživateli v důchodovém systému se však zhorší, a to i podle příznivého scénáře, podle něhož bude růst zaměstnanosti pokračovat v mimořádné míře zaznamenané v posledních dvaceti letech. Proto je zapotřebí určitého omezení, aby veřejné výdaje zůstaly v souladu s příjmy a aby mohla být zachována politika akumulace rezerv společně s přijetím opatření zaměřených na zvyšování v současné době nízké míry zaměstnanosti rezidentů, především pak staršího věku.Klíčové předpovědi aktualizovaného stabilizačního programu Lucemburska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný růst HDP (%) Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) Saldo veřejných financí (% HDP) Primární saldo (% HDP) Cyklicky očištěné saldo (% HDP)1 Hrubý státní dluh (% HDP) | 2,9 2,5 +0,8 +1,0 +1,4 5,3 | 4,4 2,6 -1,4 -1,2 -0,7 5,0 | 3,8 3,2 -1,0 -0,9 +0,3 5,0 | 3,3 1,5 -0,9 -0,8 +1,4 4,6 | 4,3 1,7 -1,0 -0,9 +2,0 4,5 |1 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu pomocí společně dohodnuté metodiky.[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Úř. věst. C 124, 5.5.1999.[3] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/63

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2014
   2014/C 247/12
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2012–2016.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 29. dubna 2014 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 30. dubna 2014 svůj program stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je postupné snižování celkového schodku a zachování strukturálního salda, jež je v souladu se střednědobým cílem, vezme-li se v úvahu povolená dočasná odchylka od střednědobého cíle z důvodu dopadů systémové důchodové reformy. V programu stability se změnil střednědobý cíl z 0,5 % na - 1,0 %, přičemž tento nový střednědobý cíl odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaný vývoj celkového salda v programu stability počítá s postupným zhoršováním (přepočteného) strukturálního salda, jež se však nadále udrží v rozpětí povoleném v rámci provádění důchodové reformy. S ohledem na povolenou odchylku od střednědobého cíle je plánovaný strukturální schodek až do roku 2016 v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánované zvýšení přepočteného strukturálního schodku v roce 2017 nicméně povede k odchylce od požadovaného postupu korekce vedoucího k střednědobému cíli. Z obecného hlediska je rozpočtová strategie nastíněná v programu vesměs v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Veřejný dluh se v průběhu celého programového období udrží výrazně pod 60 % HDP a do roku 2017 se sníží na 31 %. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu vycházejí a který zatím nebyl formálně potvrzen nezávislou institucí, je reálný. Očekává se, že hospodářský růst bude během programového období nadále dosahovat kolem 4 % ročně, a předpokládá se mírné zvýšení cen.

               (9)

               Rozpočtový scénář nastíněný v programu stability počítá s prudkým poklesem podílu veřejných příjmů a výdajů na HDP, což odráží mnohá opatření snižující příjmy doprovázená cíleným omezováním výdajů. Riziko pro snižování výdajů předpokládané v programu stability představují vzrůstající požadavky na výdaje v některých oblastech politiky. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 ukazuje, že ačkoli je fiskální politika v roce 2014 v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, existuje riziko, že v roce 2015 dojde k odchýlení. Na základě prognózy Komise a posouzení programu stability provedeného Radou podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že odchylka strukturálního schodku od střednědobého cíle v roce 2014 odráží dopad systémové důchodové reformy, avšak počínaje rokem 2015 hrozí, že dojde k odchylce od požadovaného postupu korekce.

               (10)

               Lotyšsko podniklo kroky ke snížení daňové zátěže osob s nízkými příjmy a rodin se závislými rodinnými příslušníky a ke zpřísnění daní z nemovitostí a ekologických daní, avšak výše a koncepce těchto daní nemá dostatečný dopad na chování hospodářských subjektů a stále přetrvávají některé dotace s nepříznivými důsledky pro životní prostředí. Lotyšské orgány učinily jistý pokrok, pokud jde o lepší dodržování daňových předpisů a snížení podílu nehlášené ekonomické činnosti, zejména díky zdokonalenému posuzování rizik a přísnějším sankcím v případě podvodů, nicméně v oblasti boje proti daňovým podvodům a únikům stále existují problémy. Pokud se zlepší dodržování daňových předpisů, mohlo by dojít ke značnému zvýšení příjmů ze spotřebních daní, které se významně podílejí na celkovém zdanění.

               (11)

               Třebaže byl vypracován původně ambiciózní plán na reformu vysokého školství, nedošlo v Lotyšsku k žádnému pokroku při vytváření mezinárodně uznávaného akreditačního systému, s plány na zavedení nového modelu financování se orientačně počítá v roce 2016, konsolidace institucí vysokoškolského vzdělávání se zpomalila a omezení týkající se používání cizích jazyků zůstávají beze změn. Tyto skutečnosti lze konstatovat navzdory tomu, že pro reformu vysokoškolského systému existuje značný prostor, neboť tento systém je s ohledem na klesající počet obyvatel příliš rozsáhlý, nabízí příliš mnoho odlišných studijních programů a je jen v omezené míře přitažlivý pro zahraniční studenty a vyučující. Výsledky prvního nezávislého posouzení výzkumných institucí ukazují, že 21 % vědeckých pracovníků (v přepočtu na plný pracovní úvazek) pracuje pro těch 10 % hodnocených institucí, které lze považovat za mezinárodní výzkumná střediska vysoké úrovně. Kromě toho činila intenzita výzkumu a vývoje v Lotyšsku v roce 2012 pouze 0,66 % HDP, takže cíle strategie Evropa 2020, jenž počítá s vyčleněním prostředků na výzkum a vývoj ve výši 1,5 % HDP, podle všeho nebude dosaženo.

               (12)

               Lotyšsko dosáhlo určitého pokroku v řešení nezaměstnanosti, která výrazně poklesla. Nezaměstnanost mladých lidí však zůstává relativně vysoká a jsou zapotřebí opatření, která by se zaměřovala na neaktivní mladé lidi neregistrované u úřadu práce. Ačkoli Lotyšsko přijalo opatření zaměřená na řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a na kvalitu odborného vzdělávání, je třeba se na tyto oblasti i nadále soustředit, zejména pokud jde o zvýšení kvality učňovské přípravy a rozvoj uceleného poradenství pro volbu povolání. Aktivní politiky na trhu práce mají stále omezený dosah a nadměrně se omezují na veřejné práce.

               (13)

               Chudoba osob v produktivním věku zůstává v Lotyšsku velmi vysoká. Lotyšsko podniklo určité kroky k reformě sociální pomoci a dokončilo rozsáhlé hodnocení systému sociálního zabezpečení, které představuje solidní podklad pro reformu. Došlo k podstatnému zvýšení různých dávek spojených s péčí o dítě a ke zvýšení nezdanitelného minima u daně z příjmu fyzických osob pro závislé osoby. Účinnost sociální ochrany z hlediska zmírnění chudoby je však stále nedostatečná a problémem zůstává i nastavení účinné sociální záchranné sítě. Obecně lze říci, že značná část obyvatel je ohrožena chudobou nebo sociálním vyloučením, přičemž u dětí je tento podíl ještě vyšší. Obzvláště vysoké riziko chudoby a sociálního vyloučení existuje v případě rodin s dětmi, nezaměstnaných, zdravotně postižených osob a obyvatel žijících ve venkovských oblastech. Výdaje Lotyšska na sociální ochranu vyjádřené v procentech HDP jsou nejnižší v EU. V přístupu ke zdravotní péči brání pacientům výdaje, včetně vysoké finanční spoluúčasti a rozšířených neoficiálních poplatků, což vede k tomu, že se velké části obyvatelstva nedostává potřebné zdravotní péče. Existuje prostor pro zvýšení účinnosti systému, zajištění nákladově efektivního financování a podporu činností zaměřených na předcházení onemocněním.

               (14)

               Lotyšsko učinilo jistý pokrok v otevření svého trhu s elektrickou energií hospodářské soutěži a počátkem roku 2015 se to začne týkat i domácností. V červnu 2013 se Lotyšsko připojilo k obchodování na regionálním trhu s elektřinou v severských a pobaltských státech (Nord Pool Spot). Je zapotřebí dále posílit vzájemná propojení s trhem s energií v EU, jelikož Lotyšsko je v současnosti závislé na dovozu a přeshraniční elektrická síť s Estonskem je do značné míry přetížená. Rozvoj infrastruktury má tudíž zásadní význam a Lotyšsko čekají značné úkoly při odstraňování nedostatků v infrastruktuře. Určitého pokroku bylo také dosaženo v odvětví zemního plynu, když parlament schválil změny energetického zákona, na jejichž základě se od dubna 2014 začal trh s plynem postupně otevírat. Plné otevření trhu však bylo odloženo až na rok 2017. Lotyšsko navrhlo vyváženou kombinaci politických opatření, která se týkají úspor energie v hlavních hospodářských odvětvích, přičemž v nadcházejících letech se bude na úsporách energie z více než 70 % podílet stavebnictví. Stále je však třeba zlepšit energetickou účinnost v dopravě, u budov a vytápěcích systémů.

               (15)

               Lotyšsko podniklo důležité kroky ke zlepšení kapacit soudnictví s cílem snížit počet nevyřízených případů a délku řízení. Vysoká míra nevyřízených soudních případů však stále ohrožuje podnikání a je třeba dokončit reformy zaměřené na zlepšení účinnosti a kvality soudnictví, mimo jiné pokud jde o úpadková řízení, mediaci a rozhodčí řízení. Lotyšsko vypracovalo návrh ambiciózních reforem veřejné správy; jejich provádění je nicméně pomalé a nevztahuje se na místní samosprávy a při uskutečňování reformy státních podniků došlo k výraznému zpoždění. Je zapotřebí změnit zákon o hospodářské soutěži s cílem poskytnout Radě pro hospodářskou soutěž větší institucionální a finanční nezávislost, aby mohla účinně zasahovat vůči veřejným i soukromým subjektům, jejichž činnost omezuje hospodářskou soutěž.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Lotyšsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

         DOPORUČUJE Lotyšsku v období 2014–2015:

               1.

               Udržet v roce 2014 zdravou fiskální pozici a posílit rozpočtovou strategii počínaje rokem 2015, a zajistit tak, že odchylka od střednědobého cíle zůstane omezena pouze na dopad systémové důchodové reformy. Pokračovat v úsilí o další snížení daňového zatížení osob s nízkými příjmy v rámci přechodu k daním z nemovitostí a ekologickým daním více podporujícím růst a zlepšit dodržování daňových předpisů a výběr daní.

               2.

               Pokročit v provádění reformy vysokého školství, zejména prostřednictvím zřízení nezávislé akreditační agentury a zavedení takového modelu financování, který odměňuje kvalitu. Poskytovat poradenství pro volbu povolání na všech vzdělávacích stupních, zlepšit kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, včetně posílené učňovské přípravy, a dosáhnout pokroku v oblasti zaměstnatelnosti mladých lidí, mimo jiné zavedením opatření pro neregistrované mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni a ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Podniknout kroky k vytvoření integrovanějšího a ucelenějšího výzkumného systému, mimo jiné tím, že financování bude soustředěno na výzkumné instituce schopné prosadit se v mezinárodní konkurenci.

               3.

               Pokročit v reformě sociální pomoci a jejího financování s cílem zajistit větší rozsah pomoci, přiměřenost dávek, účinnější aktivační opatření a cílené sociální služby. Zvýšit dosah aktivních politik na trhu práce. Zlepšit nákladovou efektivnost, kvalitu a dostupnost systému zdravotní péče.

               4.

               Urychlit rozvoj propojení sítí s elektřinou a plynem se sousedními členskými státy v zájmu diverzifikace zdrojů energie a podpořit hospodářskou soutěž prostřednictvím větší integrace trhů s energií v pobaltských zemích. Pokračovat v úsilí o další zvyšování energetické účinnosti v dopravě, u budov a vytápěcích systémů.

               5.

               Dokončit reformy soudnictví, včetně dosud neprovedených reforem v oblasti insolvenčních řízení, rozhodčích řízení a mediace, a zajistit takové právní prostředí, které bude příznivější pro podniky a spotřebitele. Pokročit v reformách veřejné správy, včetně provedení reformy řízení státních podniků a zvýšení institucionální a finanční nezávislosti Rady pro hospodářskou soutěž.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 47.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení k jednotlivým částem prohlášení Společenství o konečném použití založená na osvědčených postupech pro zboží dvojího užití ze dne 31. října 2008 , která vzal Výbor stálých zástupců na vědomí dne 23. prosince 2008 ; vývozci žádající své vnitrostátní orgány o vývozní povolení pro zboží dvojího užití (viz čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1334/2000) předkládají toto prohlášení, řádně opatřené razítkem a podpisem

text:
               16.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 11/1

         Doporučení k jednotlivým částem prohlášení Společenství o konečném použití založená na osvědčených postupech pro zboží dvojího užití ze dne 31. října 2008, která vzal Výbor stálých zástupců na vědomí dne 23. prosince 2008; vývozci žádající své vnitrostátní orgány o vývozní povolení pro zboží dvojího užití (viz čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1334/2000) předkládají toto prohlášení, řádně opatřené razítkem a podpisem
   (2009/C 11/01)