|

52010DC0116

Doporučení komise kterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Federativními státy Mikronésie  /* KOM/2010/0116 konecném znení */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.3.2010KOM(2010)116 v konečném zněníDOPORUČENÍ KOMISEkterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Federativními státy Mikronésie(předložené Komisí)DOPORUČENÍ KOMISEkterým se Komise pověřuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Federativními státy MikronésieDŮVODOVÁ ZPRÁVAEvropská unie a Federativní státy Mikronésie uzavřely dne 25. dubna 2006 dohodu o partnerství v oblasti rybolovu[1], přičemž platnost protokolu, který vstoupil v platnost dne 26. února 2007 a stanovil rybolovná práva a finanční příspěvek podle dohody, vypršela dne 25. února 2010.Komise navrhuje v souladu se závěry Rady z roku 2004 o dohodách o partnerství v odvětví rybolovu vyjednat nový protokol, který by lépe odpovídal zjištěným možnostem a potřebám loďstev členských států.Rada se proto vyzývá, aby schválila směrnice pro vyjednávání připojené k tomuto doporučení.DOPORUČENÍKomise na základě výše uvedeného doporučuje, aby:-  Rada pověřila Komisi zahájením a vedením jednání o obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu s Federativními státy Mikronésie,-  Komise byla jmenována zástupcem pro vyjednávání v této věci,-  Komise při jednáních konzultovala zvláštní výbor v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie;-  Rada schválila směrnice pro vyjednávání připojené k tomuto doporučení.PŘÍLOHA Směrnice pro vyjednáváníCílem vyjednávání je obnovit protokol k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Federativními státy Mikronésie v souladu se závěry Rady ze dne 15. července 2004, které vycházejí ze sdělení Komise ze dne 23. prosince 2002.Ve snaze zajistit novým protokolem podporu udržitelného a zodpovědného rybolovu založí Komise své vyjednávání na těchto cílech:-  přístup do výlučné hospodářské oblasti (VHO) Federativních států Mikronésie, jakož i nezbytná povolení k lovu tuňáků v této VHO pro plavidla evropského loďstva;-  zohlednění nejlepších dostupných vědeckých stanovisek;-  zajištění úrovně přístupu ke zdrojům, a to na základě parametrů stanovených ve stávajícím protokolu a jejich vývoje zjištěného během posledních let;-  posílení dialogu o politice odvětví s cílem podpořit provádění odpovědné rybolovné politiky v souvislosti s plněním rozvojových cílů země, zejména pokud jde o kontrolu rybolovu a dohled, řízení rybolovných zdrojů a zlepšení zdravotních a hygienických podmínek produktů rybolovu.[1] Nařízení (ES) č. 805/2006 ze dne 25. dubna 2006 – Úř. věst. L 151, 6.6.2006, s. 1.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/18

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2015
   (2015/C 272/05)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Švédsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Švédsku rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a monitorování. Zejména zadlužení domácností setrvává na velmi vysoké úrovni a stále roste v důsledku zvyšování cen nemovitostí, přetrvávajících nízkých úrokových sazeb, silných daňových pobídek a omezené nabídky bydlení. Makroekonomický vývoj související se soukromým zadlužením si i nadále zasluhuje pozornost.

               (7)

               Dne 23. dubna 2015 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 24. dubna 2015 svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,4 % HDP v roce 2015 a vyrovnaného salda v roce 2018, přičemž střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP bude po celé programové období nadále plněn. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl v roce 2015 dosáhnout maximální hodnoty 44,2 % a následně by měl postupně klesat až na 40,0 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření na podporu plánovaného cílového schodku počínaje rokem 2016 bude však třeba upřesnit. Podle prognózy Komise z jara 2015 má strukturální saldo v roce 2015 dosáhnout úrovně střednědobého cíle ve výši – 1 % a v roce 2016 se má zlepšit na – 0,9 % HDP. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Švédsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.

               (9)

               Na rozdíl od mnoha jiných členských států neutrpěly ceny nemovitostí ve Švédsku žádnou velkou korekci a od poloviny roku 2013 opět silně rostou. Z hloubkového přezkumu provedeného Komisí vyplývá, že ceny švédských nemovitostí se zřejmě pohybují nad svými základními hodnotami. To je částečně způsobeno pozitivními základními faktory, jako je vyšší disponibilní příjem, nízké úrokové sazby a příznivá demografická situace. Zpráva o Švédsku však identifikovala faktory způsobující zvyšování cen nemovitostí jak na straně poptávky, tak i nabídky. Na straně poptávky jsou obzvláště výhodné úvěrové pobídky. Kromě toho švédský daňový systém, který obsahuje daňové pobídky k vlastnictví nemovitostí, jež patří k nejvýraznějším v Unii, má tendenci tlačit ceny nemovitostí nahoru. Tento aspekt také podnítil nárůst zadlužení domácností ve Švédsku, které je vysoké a roste rychleji než ve zbytku Unie. I když mají celková aktiva domácností vysokou hodnotu a disponibilní příjmy v posledních letech rostly, je sektor domácností zranitelnější než dříve a vysoká míra zadluženosti domácností představuje riziko pro makroekonomickou stabilitu. Měly by být řešeny účinky zvýhodnění dluhů ve vztahu k daním z příjmů fyzických osob, a to postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Dále je třeba vyvinout úsilí o zrychlení pomalého tempa umořování hypoték za účelem omezení růstu zadlužení domácností.

               (10)

               Na straně nabídky je strukturální neefektivita příčinou nedostatečné nabídky bydlení a přispívá k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto omezující faktory brzdí mobilitu pracovních sil a působí sociální problémy zranitelným skupinám. Nabídku omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, stejně jako strukturálně nedostatečné investice do nové výstavby. Zejména by měly být posíleny pobídky pro obce, aby aktivně podporovaly investice do výstavby a řešily potřeby bydlení zranitelných skupin. Je třeba podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví a aby toho bylo dosaženo, měly by být zajištěny plně transparentní postupy zadávání veřejných zakázek. Plánovací a odvolací procesy jsou dlouhé a složité a měly by být racionalizovány. Za příčinu nepružnosti trhu s nájemním bydlením, který zřejmě neplní svou úlohu při snižování tlaku na ceny nemovitostí nebo při podpoře potřeb mobility, je označována především vysoká míra regulace nájmů. Tato nepružnost by měla být řešena postupnou reformou systému stanovování nájmů. To by mělo umožnit větší diferenciaci úrovní nájemného, což by mohlo vést k efektivnějšímu využívání stávajícího bytového fondu, a větší svobodu v uzavírání smluv mezi nájemníky a pronajímateli.

               (11)

               Poté, co v posledním desetiletí došlo k výraznému zhoršení, které přispívá k poměrně vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, podniká vláda kroky ke zlepšení výsledků škol. Vláda rovněž realizuje opatření usnadňující přechod ze vzdělávacího systému na trh práce a lepší pracovní zapojení mladých lidí s nízkou kvalifikací a osob z přistěhovaleckého prostředí. Pokrok v této oblasti bude třeba sledovat.

               (12)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (13)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je, že Švédsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržuje.

               (14)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Švédsku v období 2015–2016:

               1.

               Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou daňových pobídek, zejména postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí, jakož i zvýšením tempa umořování hypoték. Zmírnit strukturálně nedostatečnou nabídku bydlení, podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví, racionalizovat plánovací a odvolací procesy ve stavebnictví a revidovat systém stanovování nájmů, aby se výše nájemného více řídila trhem.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 132).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


				|

		52012PC0738

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí Rady 2011/734/EU určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku /* COM/2012/0738 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Na základě čl. 126 odst. 9 a
článku 136 SFEU jsou v rozhodnutí Rady 2011/734/EU vymezena
opatření týkající se koordinace rozpočtové kázně Řecka a
dohledu nad ní, stejně jako stanovení hlavních směrů hospodářské
politiky pro Řecko. Řecku bylo doporučeno, aby přijalo
opatření k nápravě situace nadměrného schodku nejpozději do
roku 2014 a zajistilo v období 2009–2014 zlepšení strukturálního salda
alespoň o 10 procentních bodů HDP.
Dodržování uvedeného rozhodnutí nemá význam
pouze v souvislosti s postupem při nadměrném schodku, ale i
v souvislosti s finanční pomocí Řecku ze strany
členských států eurozóny prostřednictvím úvěrového nástroje
pro Řecko a Evropského nástroje finanční stability (EFSF).
Očekává se, že schodek veřejných
financí v roce 2012 dosáhne 13,4 miliardy EUR, a nepřesáhne tak strop
schodku stanovený rozhodnutím Rady na 14,8 miliardy EUR. Očekává se
rovněž, že schodek veřejných financí dosáhne 6,9 % HDP, což je v
mezích stropu schodku veřejných financí na rok 2012 ve výši 7,3 % HDP. Cíl
primárního schodku pro uvedený rok nebude splněn přibližně o 0,5
% HDP. Celkový výsledek odráží nižší úrokové platby, než se plánovalo, a to v
důsledku výměny dluhopisů v březnu 2012.
Řecko dne 11. listopadu přijalo
rozpočet na rok 2013, který zajistí pokračování fiskální konsolidace
prostřednictvím opatření, která mají vést k úsporám ve výši
přibližně 5 % HDP. Dne 7. listopadu rovněž přijalo
střednědobou fiskální strategii, včetně opatření, jež
v příštích letech zajistí další snížení schodku. Řecko v souladu s
rozhodnutím Rady 2011/734/EU přijalo účinná opatření. Řecko
v letech 2009–2012 dosáhlo zlepšení svého strukturálního salda, a přesáhlo
tak hodnotu alespoň 10 procentních bodů HDP doporučených Radou na
období 2009–2014. Podle odhadů Řecko zlepšilo svůj strukturální
schodek o 13,9 procentních bodů HDP ze schodku ve výši 14,7 % v roce 2009
na odhadovaný schodek ve výši 1,5 % v roce 2012.
Podle aktuálních projekcí má být výkonnost
hospodářství mnohem slabší ve srovnání s předpoklady v březnu
2012, kdy bylo přijato rozhodnutí Rady 2012/734/EU. Řecká ekonomika
se již pátým rokem nachází v recesi. Podle podzimní prognózy útvarů Komise
na rok 2012 má reálný HDP v roce 2012 poklesnout o 6,0 % a v roce 2013 o 4,2 %
– ve srovnání se 4,7 % pro rok 2012 a 0,0 % pro rok 2013 podle předchozího
rozhodnutí Rady – a v roce 2014 má dojít k růstu ve výši pouze 0,6 %.
Naproti tomu bylo rozhodnutí Rady z března 2012 založeno na růstu již
v roce 2013. Toto výrazné zhoršení ekonomického výhledu odráží politickou nejistotu
v Řecku během dvojích voleb, oslabení vnější poptávky a dopad
opožděného provádění programu a vyplácení veřejných a soukromých
finančních prostředků.
Beze změny politiky se toto zřetelné
zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v
oblasti veřejných financí a ztěžuje dokončení nápravy
nadměrného schodku do roku 2014, jak požadovala Rada ve svém rozhodnutí
2011/734/EU. Vzhledem k nepříznivým hospodářským podmínkám je
opodstatněné prodloužit nápravné období. Zejména je nutné, aby lhůta
stanovená rozhodnutím Rady pro nápravu nadměrného schodku v Řecku
byla prodloužena o dva roky do roku 2016. Fiskální cíle s ohledem na nápravu
nadměrného schodku by měly být vymezeny na základě primárního
salda veřejných financí v nominálním vyjádření. Primární schodek v
roce 2012 by měl být 2 925 milionů EUR (1,5 % HDP), primární saldo v
roce 2013 by mělo být 0 EUR (0 % HDP), 2 775 milionů EUR (1,5 % HDP)
v roce 2014, 5 700 milionů EUR (3,0 % HDP) v roce 2015 a 9 000
milionů EUR (4,5 % HDP) v roce 2016.
S ohledem na tento vývoj, na jehož
základě je nezbytně nutné, aby vláda předložila ambiciózní
balíček reforem, by měly být aktualizovány podmínky politiky v
Memorandu o porozumění o programu hospodářské korekce pro Řecko.
Podmínky se netýkají pouze opatření k fiskální konsolidaci, ale
rovněž opatření, jež jsou nezbytná k co největší podpoře
růstu a minimalizaci negativních sociálních dopadů.
Vzhledem k iniciativám, jež schválily
členské státy eurozóny a jež jsou zaměřeny na zlepšení
udržitelnosti dluhu, a vzhledem k některým opatřením na snížení dluhu
zvažovaným Řeckem, snižování rozpočtového schodku a silnějšímu
růstu nominálního HDP založenému na opatřeních strukturální politiky
se očekává, že poměr dluhu k HDP v roce 2013 dosáhne vrcholu.
Poměr dluhu k HDP by od roku 2014 začal klesat a v roce 2016 by
dosáhl hodnoty pod 160 % HDP. To by mělo zlepšit udržitelnost dluhového
scénáře, aniž by došlo ke změně fiskálního postupu u primárního
přebytku.
Komise přijala doporučení pro
rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 2011/734/EU, a předložila
jej Radě.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se mění rozhodnutí Rady
2011/734/EU určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled
a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která
jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a na článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Ustanovení čl. 136 odst.
1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata
opatření týkající se členských států, jejichž měnou je
euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)       Článek 126 Smlouvy o
fungování EU stanoví, že se členské státy vyvarují nadměrných
schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném
schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož část o
nápravě podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku,
poskytuje rámec pro podporu vládních politik zaměřených na rychlý
návrat ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k
hospodářské situaci.
(3)       Dne 27. dubna 2009 Rada v
souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství
(dále jen „Smlouva o založení ES“) rozhodla, že v Řecku existuje
nadměrný schodek.
(4)       Dne 10. května 2010
přijala Rada rozhodnutí 2010/320/EU[1]
určené Řecku podle čl. 126 odst. 9 a článku 136
Smlouvy o fungování Evropské unie s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled
a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která
jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to
nejpozději do roku 2014. Rada stanovila jako lhůtu pro nápravu
situace nadměrného schodku rok 2014 a vymezila roční cíle pro schodek
veřejných financí.
(5)       Rozhodnutí Rady 2010/320/EU
bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k novým
změnám bylo rozhodnutím Rady 2011/734/EU[2]
ze dne 12. července 2011 z důvodu přehlednosti přijato jeho
přepracované znění. Rozhodnutí bylo poprvé změněno dne 8.
listopadu 2011[3].
(6)       Dne 13. března 2012[4] bylo rozhodnutí Rady
2011/734/EU na základě doporučení Komise v řadě bodů,
včetně postupu fiskální korekce, znovu pozměněno, zatímco
lhůta pro nápravu nadměrného schodku byla ponechána beze změny[5]. Rozhodnutí potvrdilo
doporučení, že Řecko bude muset přijmout opatření k
nápravě situace nadměrného schodku nejpozději do roku 2014 a
zajistit v období 2009–2014 zlepšení strukturálního salda alespoň o 10
procentních bodů HDP.
(7)       Nařízení (ES)
č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla
v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování
EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy
nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající
zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na
doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle
čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(8)       Podle aktuálních projekcí má
být výkonnost hospodářství mnohem slabší ve srovnání s předpoklady v
březnu 2012, kdy byla přijata poslední změna rozhodnutí Rady
2011/734/EU. Podle očekávání mají být reálný i nominální HDP v letech 2012
a 2013 na výrazně nižší úrovni. Nedávný přezkum řeckých
národních účtů v říjnu 2012 odhalil ve srovnání se základními
údaji v rozhodnutí Rady prudší pokles reálného HDP. Podle podzimní prognózy
útvarů Komise na rok 2012 se odhaduje, že reálný HDP poklesne v roce 2012
o 6,0 % a v roce 2013 o dalších 4,2 % – ve srovnání s 4,7 % pro rok 2012 a
růstem ve výši 0,0 % v roce 2013 podle rozhodnutí Rady –, než dojde k
růstu ve výši 0,6 % v roce 2014. Beze změny politiky se toto výrazné
zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v
oblasti veřejných financí.
(9)       Očekává se, že schodek
veřejných financí dosáhne v roce 2012 hodnoty 6,9 % HDP, což je v mezích
stropu schodku veřejných financí (podle ESA95) stanoveného rozhodnutím
Rady pro rok 2012 na 7,3 % HDP. Očekává se, že v nominální hodnotě
dosáhne schodek veřejných financí v roce 2012 výše 13,4 miliardy EUR, a
nepřesáhne tak strop schodku stanovený rozhodnutím Rady na 14,8 miliardy
EUR. Jelikož recese byla hlubší, než se očekávalo, předpokládá se
mírně vyšší primární schodek než požadované 1,0 % HDP. Podle
odhadů Řecko zlepšilo svůj strukturální schodek o 13,9
procentních bodů HDP ze schodku ve výši 14,7 % v roce 2009 na odhadovaný
schodek ve výši 1,5 % v roce 2012. Řecko tudíž v letech 2009–2012 dosáhlo
zlepšení svého strukturálního salda, a přesáhlo tak hodnotu alespoň
10 procentních bodů HDP doporučených Radou na období 2009–2014. Dne
11. listopadu 2012 přijal řecký parlament rozpočet na rok 2013,
který povede k úsporám ve výši přesahující 9,2 miliardy EUR, což je více
než 5 % HDP. Rozpočet na rok 2013 je součástí střednědobé
fiskální strategie na roky 2013–2016, kterou řecký parlament přijal o
několik dní dříve, a to 7. listopadu 2012. Střednědobá
fiskální strategie a příslušné právní předpisy k jejímu provedení
stanoví velmi výraznou fiskální konsolidaci na počáteční období,
která do roku 2016 přesáhne 7 % HDP, jakož i komplexní soubor
strukturálních opatření, která budou základem rozsáhlé fiskální
konsolidace. Vzhledem k tomuto vývoji by měly být aktualizovány podmínky
politiky v Memorandu o porozumění o programu hospodářské korekce pro
Řecko. Závazek přijatý Řeckem se netýká pouze opatření k
fiskální konsolidaci, ale rovněž opatření, jež jsou nezbytná k co
největší podpoře růstu a minimalizaci negativních sociálních
dopadů. Celkově lze tedy říci, že Řecko v roce 2012 v
souladu s rozhodnutím Rady 2011/734/EU přijalo účinná opatření
na snížení schodku.
(10)     Očekává se, že
konsolidovaný veřejný dluh v roce 2012 klesne o 11,1 miliardy EUR ve
srovnání s 26,95 miliardy EUR stanovenými v rozhodnutí Rady. Je to z toho
důvodu, že příjmy z privatizace a konsolidace veřejného dluhu
byly nižší, než se očekávalo, a hotovost na akruální bázi a jiné korekce
úroků byly horší, než se očekávalo. Z důvodu nižšího nominálního
HDP v návaznosti na přezkum statistických údajů a vzhledem k horšímu
makroekonomickému výhledu je pravděpodobné, že poměr dluhu k HDP v
roce 2012 vzroste na 162,5 %. Iniciativy, jež schválily členské státy
eurozóny a jež jsou zaměřeny na zlepšení udržitelnosti dluhu, a
některá opatření na snížení dluhu zvažovaná Řeckem by měly
zlepšit udržitelnost dluhového scénáře, aniž by došlo ke změně
fiskálního postupu u primárního přebytku. Rovněž vzhledem ke
snižování rozpočtového schodku a silnějšímu růstu nominálního
HDP založenému na opatřeních strukturální politiky se očekává, že
poměr dluhu k HDP v roce 2013 dosáhne vrcholu. Poměr dluhu k HDP by
od roku 2014 začal klesat a v roce 2016 by dosáhl hodnoty pod 160 % HDP.
(11)     Beze změny politiky se
toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře i přes přijetí
účinných opatření projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti
veřejných financí a ztěžuje dokončení nápravy nadměrného
schodku do roku 2014, jak požadovala Rada ve svém rozhodnutí 2011/734/EU.
Vzhledem k nepříznivým hospodářským okolnostem je opodstatněné
prodloužení lhůty pro nápravné období. Zejména je třeba prodloužit
lhůtu stanovenou rozhodnutím Rady o dva roky na rok 2016. V rámci revidovaného
postupu programu hospodářské korekce by cíle primárního salda měly
být ve čtyřletém období 2013–2016 stanoveny na 0 %, 1,5 %, 3 % a
4,5 % HDP. Revidovaný postup znamená, že saldo účtu veřejných financí
v roce 2016 klesne pod 3 % HDP. I bez ohledu na prodloužení lhůty
zůstává v letech 2013–2014 fiskální úsilí nutné k dosažení cíle velmi
rozsáhlé a silně soustředěné na počáteční období.
Revize lhůty proto zachová důvěryhodnost programu a zohlední
hospodářský a sociální dopad konsolidace a potřebu udržet
důvěru ve schopnost vlády řešit rozpočtové problémy.
(12)     Každé opatření vyžadované
tímto rozhodnutím výrazně napomáhá k dosažení požadované fiskální korekce.
Některá opatření mají přímý vliv na rozpočtovou situaci
Řecka, zatímco jiná jsou strukturální povahy a povedou ve
střednědobém horizontu ke zlepšení fiskálního řízení a
zdravější rozpočtové situaci.
(13)     Kvůli velmi závažnému
zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny
rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit
finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení
s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Od
března 2012 má podpora členských států eurozóny podobu jak
bilaterálního úvěrového nástroje pro Řecko, tak úvěru z EFSF.
Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude
naplňovat rozhodnutí 2011/734/EU ve znění toto rozhodnutí. Zejména se
očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční
opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2011/734/EU se mění takto:
1.         Článek 1 se nahrazuje tímto:
„1)     Řecko co nejrychleji
a nejpozději do roku 2016 odstraní současnou situaci
nadměrného schodku.
2)      Postup korekce nadměrného schodku má
za cíl primární schodek veřejných financí (schodek bez zahrnutí
výdajů na úroky) nejvýše 2 925 milionů EUR (1,5 % HDP)
v roce 2012 a primární přebytky veřejných financí nejméně 0
milionů EUR (0,0 % HDP) v roce 2013, 2 775 milionů EUR (1,5
% HDP) v roce 2014, 5 700 milionů EUR (3 % HDP) v roce 2015 a 9 000
milionů EUR (4,5 % HDP) v roce 2016. Tyto cíle primárního
schodku/přebytku se projeví celkovým schodkem veřejných financí podle
ESA ve výši 6,9 % HDP v roce 2012, 5,4 % HDP v roce 2013, 4,5 % HDP v roce
2014, 3,4 % HDP v roce 2015 a 2,0 % HDP v roce 2016. Tyto údaje by podle odhadů
mohly vést ke zlepšení poměru cyklicky očištěného primárního
salda k HDP ze 4,1 % v roce 2012 na 6,2 % v roce 2013 a alespoň 6,4 % HDP
v letech 2014, 2015 a 2016 a poměru cyklicky očištěného schodku
veřejných financí k HDP ve výši –1,3 % v roce 2012, 0,7 % v roce 2013, 0,4
% v roce 2014, 0,0 % v roce 2015 a –0,4 % v roce 2016 při zohlednění
profilu úrokových plateb. Příjmy z privatizace finančních i
nefinančních aktiv, transakce týkající se rekapitalizace bank stejně
jako všechny převody vztahující se k rozhodnutí Euroskupiny ze dne 21.
února 2012, pokud jde o příjmy národních centrálních bank eurozóny,
včetně řecké centrální banky, pocházející z jejich držby
řeckých státních dluhopisů v investičním portfoliu, nesmí omezit
požadované úsilí o fiskální konsolidaci a nesmí být brány v úvahu při
posouzení těchto cílů.
3)      Postup korekce uvedený v odstavci 2 by
odpovídal poměru konsolidovaného veřejného dluhu k HDP ve výši 172,5
% v roce 2013, 171,4 % v roce 2014, 166,2 % v roce 2015 a 157,3 % v roce 2016.“

2.         V článku 2 se za odstavec 10
vkládá nový odstavec, který zní:
„10a.  Řecko neprodleně a
nejpozději do [datum přijetí
rozhodnutí] přijme tato opatření:
a)      rozpočet na rok 2013 a
střednědobou fiskální strategii do roku 2016, jakož i opatření
uvedená v příloze IA tohoto rozhodnutí a příslušné prováděcí
předpisy. Střednědobá fiskální strategie vychází z trvalých
opatření fiskální konsolidace, která zajišťují, aby stropy schodku
pro roky 2012–2016 stanovené tímto rozhodnutím nebyly překročeny a
poměr dluhu k HDP byl udržitelným způsobem snižován;
b)      předložit aktualizovaný
privatizační plán parlamentu a zveřejnit pololetní aktualizaci
privatizačního fondu;
c)      převod plného a přímého
vlastnictví (akcií nebo koncesí) rychlostní silnice Egnatia a regionálních
přístavů Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandropolis, Volos,
Kavala, Corfu, Patras, Heraklion a Rafina do privatizačního portfolia
fondu HRADF;
d)      zajistit, aby příslušná ministerstva
a další příslušné subjekty poskytovaly sekretariátu pro veřejný
majetek plný přístup k soupisu veškerého nemovitého majetku státu;
e)      změnit a/nebo zrušit zákonná
ustanovení státem vlastněných podniků (přístavní orgány PPC, OLP
a OLTH, HELPE, EYATH a EYDAP, přístavy atd.), které se odchylují od práva
soukromých společností, pokud jde o omezení hlasovacích práv soukromých
akcionářů;
f)       právní předpisy vymezující úlohu a
kvalifikace generálního tajemníka daňového úřadu a ministra financí,
pokud jde o přenesení rozhodovacích pravomocí na generálního tajemníka;
g)      přidělit zkušené daňové
auditory na činnosti zaměřené na nejdůležitější úkoly
související s daňovými příjmy a plně zprovoznit klíčové
oblasti vymáhání práva jako jednotku pro velké daňové poplatníky
převodem 100 auditorů, zřízením jedné funkční jednotky pro
velmi bohaté jedince a osoby samostatně výdělečně
činné s vysokým příjmem a obsadit jednotku 50 zkušenými auditory,
kteří budou přímo odpovědni generálnímu tajemníku daňového
úřadu;
h)      akt rady ministrů (který nahradí akt
rady ministrů přijatý 29. října 2012), který se zaměří
na posílené plnění rozpočtu a podporu řádného fiskálního
řízení a kromě ustanovení původního aktu rady ministrů
obsahuje další ustanovení, která: i) stanoví, že do konce prosince každého roku
musí být podepsána memoranda o spolupráci mezi ministerstvem financí a
ostatními ministerstvy nebo mezi ministry a manažery dozorovaných subjektů
(což zahrne celou veřejnou správu), ii) posílí stávající tlaky na
vyrovnané rozpočty místních samospráv tak, aby byly účinnější a
zahrnovaly nápravné a sankční mechanismy, iii) posílí stávající systém
sledování pro státní podniky a zavede mechanismus vymáhání v případě
odchýlení se od cílů vymezených pro každý státní podnik, a iv) stanoví
rámec pro vymezení konkrétních cílů pro pokrytí registrů provozních
závazků pro místní samosprávy a státní podniky, které mají být stanoveny
do prosince každého roku; zahrnuje rovněž rámec pro korekci
převodů od ústředních orgánů státní správy k řešení
odchylek od cílů v rámci daného roku a případně v následujících
letech při zajištění toho, aby se nezvyšovaly dlužné částky;
výslovně stanoví, že příjmy z privatizace vládního majetku musí být
placeny přímo na zvláštní účet, aby bylo možné sledovat toky
hotovosti, zamezit zneužívání státních prostředků a zajistit
včasnou obsluhu dluhu; stanoví automatické škrty výdajů, které se
použijí v případě nesplnění cílů, a zajistí, aby se
nezvyšovaly dlužné částky;
i)       soubor opatření na zlepšení
stávající finanční situace národní organizace pro zdravotní péči
(EOPYY) a zajištění toho, aby se v letech 2012 a 2013 rozpočtové
plnění blížilo vyrovnanému rozpočtu, včetně: i)
zjednodušení balíčku výhod, ii) zvýšení spoluúčasti na zdravotní
péči zajišťované soukromými poskytovateli, iii) vyjednání dohod, v
nichž cena závisí na objemu nákupů, a přezkumu dohod o skladbě
hospitalizačních případů (case mixing) se soukromými
poskytovateli, iv) přezkumu poplatků za diagnostické a
fyzioterapeutické služby, které organizace EOPYY smluvně zadala soukromým
poskytovatelům, a jejich počtu s cílem snížit související náklady v
roce 2013 alespoň o 80 milionů EUR, v) zavedení systému
referenčních cen pro úhradu zdravotnických prostředků a iv)
postupného zvyšování příspěvků, které platí členové
zemědělského systému pojištění (OGA) na úroveň, kterou
platí ostatní členové EOPYY;
j)       opatření týkající se úhrady
léčiv: i) právní předpis ke kontrole výdajů na léčivé
přípravky, který aktivuje nouzová opatření (včetně
například celoplošného snížení cen), pokud mechanismus zpětného vyžádání
z jakéhokoli důvodu nedosáhne cíle. Tato opatření povedou k
ekvivalentní výši úspor, ii) ministerská vyhláška, která stanoví nový limit
zpětného vyžádání na rok 2013 (2,4 miliardy EUR pro ambulantní pacienty),
iii) aktualizace ceníku a pozitivního seznamu hrazených léčivých
přípravků, zejména s ohledem na hrazení pouze nákladů na
hospodárné balíčky pro chronická onemocnění, přesun
léčivých přípravků z pozitivního seznamu na negativní a na
seznam volně prodejných léčivých přípravků a zavedení
systému referenčních cen vypracovaného národním úřadem pro léčivé
přípravky (EOF). Tyto seznamy musí být v souladu s rozhodnutím Rady
89/105/EHS aktualizovány alespoň dvakrát ročně, a iv) lékárny
nahradí léčivé přípravky na předpis nejlevnějším produktem
se stejnou aktivní účinnou látkou v referenční kategorii (povinná
„generická substituce“).“
3.         V článku 2 se odstavec 11
nahrazuje tímto:
„11.   Řecko přijme do konce prosince
2012 tato opatření:
a)      reforma daně z příjmů
fyzických osob a daně z příjmů právnických osob s cílem
zjednodušit daňový systém, rozšířit základ daně a odstranit
osvobození od daně a preferenční režimy;
b)      nezbytné primární a sekundární právní
předpisy k zajištění rychlého provedení privatizačního plánu;
c)      zavedení regulačního rámce pro
vodohospodářské společnosti;
d)      opatření na zlepšení správy daní,
zavedení hodnocení výkonnosti, zlepšení používání metod posuzování rizik a
zřízení a posílení specializovaných jednotek pro správu dluhu;
e)      příprava a zveřejnění
plánu pro vyrovnání dlužných částek, které veřejné subjekty dluží
dodavatelům, a vrácení daně;
f)       dokončit provádění reformy
fungování vedlejších/doplňkových veřejných penzijních fondů a
sjednotit všechny stávající fondy v oblasti veřejného sektoru;
g)      právní předpis, který rozšíří
uplatnění 5% rabatu týkajícího se farmaceutických společností (který
existuje pro ceny léčivých přípravků pro nemocnice) na všechny
produkty prodávané v lékárnách EOPYY;
h)      zvýšení podílu generických léčiv
tak, aby dosáhl 35 % celkového objemu léčivých přípravků
prodávaných lékárnami;
i)       přidělení interních kontrolorů
do všech nemocnic a přijetí registrů závazků všemi nemocnicemi.“

4.         V článku 2 se doplňují
nové odstavce, které znějí:
„12.   Řecko přijme do konce března
2013 tato opatření:
a)      vydat ministerskou vyhlášku na úpravu cen
pro koncové odběratele využívající nízkonapěťové připojení;
b)      aktualizovat střednědobou
fiskální strategii, včetně stanovení závazných tříletých
výdajových stropů pro dílčí sektory veřejné správy;
c)      přijmout plán pracovních míst
příslušných ministerstev;
d)      zřídit výrazně
autonomnější daňový úřad a určit stupeň autonomie,
řídící rámec, odpovědnost, pravomoci ředitele daňového
úřadu a počáteční zajištění zaměstnanců této
organizace;
e)      vydat a zveřejnit nový propracovaný
protikorupční plán pro veřejnou službu, včetně zvláštních
ustanovení pro daňový a celní úřad;
f)       plně zprovoznit standardní postup
pro revizi právní hodnoty nemovitostí kvůli jejímu lepšímu sladění s
tržními cenami v rámci odpovědnosti ředitelství pro zdanění
kapitálu;
g)      převést čtyřicet nových
nemovitostí (označených v privatizačním plánu jako „nemovitosti –
položky 2 a 3“) na fond HRADF.“
„13.   Řecko přijme do konce června
2013 tato opatření:
a)      dosáhnout cíle 2 000 plně
operativních daňových auditorů;
b)      přijmout nový kodex daňových
postupů;
c)      zajistit, aby všechny ústřední
nákupní subjekty pro všechna svá nabídková řízení používaly elektronické
zadávání veřejných zakázek.“
„14.   Řecko přijme do konce září
2013 tato opatření:
a)      vláda přijme nezbytné právní
předpisy s cílem zavést pravidlo strukturálně vyrovnaného rozpočtu
s automatickým mechanismem korekcí.“
5.         Příloha tohoto rozhodnutí se
doplňuje jako příloha IA rozhodnutí 2011/734/ES.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem
oznámení.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Řecké
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
Příloha:
„Příloha
IA:
Opatření střednědobé fiskální strategie
na roky 2013–2016
Střednědobá fiskální strategie do
roku 2016 zahrnuje tato dodatečná opatření:
1.           Racionalizace mzdových
nákladů nejméně o 1 100 milionů EUR v roce 2013 a o
dalších 247 milionů EUR počínaje rokem 2014.
2.           Úspory na důchodech
nejméně o 4 800 milionů EUR v roce 2013 a dalších 423
milionů EUR počínaje rokem 2014.
3.           Škrty v provozních
výdajích státu nejméně o 239 milionů EUR v roce 2013 a o dalších
285 milionů EUR počínaje rokem 2014.
4.           Úspory díky racionalizaci a
zlepšení účinnosti výdajů na vzdělání nejméně o 86
milionů EUR v roce 2013 a o dalších 37 milionů EUR počínaje
rokem 2014.
5.           Úspory ve státem
vlastněných podnicích nejméně o 249 milionů EUR v roce 2013
a o dalších 123 milionů EUR počínaje rokem 2014.
6.           Škrty v provozních
výdajích na obranu, které by měly ušetřit nejméně 303
milionů EUR v roce 2013 a dalších 100 milionů EUR počínaje rokem
2014.
7.           Úspory ve výdajích na
zdravotnictví a ve farmaceutických výdajích ve výši nejméně 455
milionů EUR v roce 2013 a dalších 620 milionů EUR počínaje rokem
2014.
8.           Úspory díky racionalizaci
sociálních dávek ve výši nejméně 217 milionů EUR v roce 2013 a
dalších 78 milionů EUR počínaje rokem 2014.
9.           Škrty v transferech státu
místní samosprávě nejméně o 50 milionů EUR v roce 2013 a o
dalších 160 milionů EUR počínaje rokem 2014.
10.         Škrty výdajů z
rozpočtu na veřejné investice (veřejné investice financované
z domácích zdrojů) o 150 milionů EUR v roce 2013 a o dalších 150
milionů EUR počínaje rokem 2014.
11.         Zvýšení příjmů
nejméně o 1 668 milionů EUR v roce 2013 a dalších 1 820
milionů EUR počínaje rokem 2014.“
[1]               Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6.
[2]               Úř. věst. L 296, 15.11.2011, s. 38.
[3]               Rozhodnutí Rady 2011/791/EU (Úř. věst.
L 320, 3.12.2011, s. 28).
[4]               Poslední změnou je rozhodnutí Rady 2012/211/EU ze
dne 13. března (Úř. věst. L 113, 25.4.2012, s. 8).
[5]               Rozhodnutí Rady 2012/211/EU ze dne 13. března
(Úř. věst. L 113, 25.4.2012, s. 8).


Důležité právní upozornění

|

52007SC0065

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010  /* SEK/2007/0065 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.1.2007SEK(2007) 65 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stabilty nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Německa byl předložen v lednu 1999. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 15. března 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Německa předloženou dne 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se nová rozpočtová strategie v novém programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)3.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a4.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíBěhem posledních deseti let prošlo Německo obdobím změn směřujících k odstranění nerovnováhy související se sjednocením Německa. Umírnění mzdových požadavků přispělo k obnovení konkurenceschopnosti v oblasti vnějších cen a Německo získalo zásadní podíly na exportním trhu, zejména od roku 2000. Je pozoruhodné, že obnovení konkurenceschopnosti Německa v oblasti vnějších cen se odehrálo v období, kdy ostatní země eurozóny vykazovaly reálně nižší dlouhodobé úrokové míry než v Německu. Německo však nedávno dospělo ke zjištění, že silný vývoz ne vždy zvyšuje domácí poptávku.Problém Německa s růstem spočívá převážně v samotné struktuře. Hospodářský výkon zpomaluje zejména stagnující růst celkové produktivity a vysoká strukturální nezaměstnanost. Nejen že je potenciál růstu výrazně nižší, ale propadl pod úroveň členských států eurozóny. Úkolem hospodářské politiky je zlepšit podmínky pro růst, řešit zároveň příspěvky z práce a faktorovou produktivitu a v menším rozsahu také tvorbu kapitálu. Tento obtížný úkol je třeba dosáhnout i přes omezené veřejné finance, a to i přes zlepšení , ke kterým v poslední době došlo.Německé orgány již zahájily reformy v některých oblastech, jako např. v oblasti trhu práce nebo v mikroekonomické oblasti týkající se podpory výzkumu a inovace, které potřebují čas, aby se projevil jejich úplný dopad. V ostatních oblastech jako např. daň z příjmu právnických osob se zvažují reformní opatření. Pravděpodobně bude třeba dalšího úsilí, zejména v oblasti trhu práce, k výraznému posílení potenciálu růstu v dlouhodobém horizontu.2.2. Postup při nadměrném schodku v NěmeckuV souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada zaslala Německu doporučení dne 21. ledna 2003, kterým Německo vyzývá, aby co nejrychleji a nejpozději do konce roku 2004 odstranilo nadměrný schodek. Toto doporučení bylo zveřejněno. Jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 14. prosince 2004, se kterým Rada vyslovila dne 18. ledna 2005 souhlas, s ohledem na výjimečné okolnosti vytvořené na základě závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003 a na základě rozhodnutí Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004, by měl rok 2005 být příslušným rokem pro odstranění nadměrného schodku.Vzhledem k tomu, že celkový schodek veřejných financí v roce 2005 překročil strop 3 % HDP, Rada se 14. března 2006 rozhodla upozornit Německo, aby v souladu s čl. 104 odst. 9 přijala opatření ke snížení schodku, která jsou nezbytná k nápravě situace týkající se nadměrného schodku, a to co „nejrychleji, nejpozději však do roku 2007“. Rada konkrétně požadovala, aby v letech „2006 a 2007 Německo zajistilo souhrnné zlepšení salda očištěného o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o alespoň jeden procentní bod“. Německo bylo navíc vyzváno, aby „přijalo nezbytná opatření za účelem rozpočtové konsolidace směřující k jeho střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ze strukturálního hlediska, která je udržována prostřednictvím snižování strukturálního schodku o minimálně 0,5 % ročně poté, co je nadměrný schodek odstraněn.“ Poté, co Německo předložilo 5. července 2006 zprávu o provádění národního programu reforem, Komise přijala 19. července 2006 sdělení, kterým informuje Radu, že Německo podniklo kroky k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou a že již v této fázi nebylo třeba přijímat žádná další opatření. Na svém zasedání dne 10. října 2006 Rada toto stanovisko potvrdila.2.3. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k aktualizaci programu stability na období 2005-2009. Rada přivítala „že v tomto programu vláda stanoví jako prioritu rozpočtovou konsolidaci“, ale zaznamenala, že existují rizika týkající se dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí“. Rada také s ohledem na své rozhodnutí ze dne 14. března a v souladu s čl. 104 odst. 9 Smlouvy o ES vyzvala „Německo, aby:-  provedlo v letech 2006 a 2007 plánovanou souhrnnou strukturální úpravu ve výši minimálně jednoho procentního bodu, která by věrohodným a udržitelným způsobem snížila celkový schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP nejpozději do roku 2007;-  rychle dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle prostřednictvím snížení strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně poté, co bude odstraněn nadměrný schodek, zejména důsledným provedením plánovaného omezení výdajů za účelem dosažení plánovaného odlehčení v oblasti sociálních příspěvků a take zabezpečením toho, že předpokládané reformy týkající se daně z příjmu právnických osob neohrozí fiskální konsolidaci;-  provedlo plánované reformy spolkového systému s cílem zlepšit rozpočtový rámec a přispět tím k dosažení rozpočtových cílů na všech úrovních vlády.“2.4. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Německa, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 18. října 2006. Národní program reforem Německa uvádí jako hlavní problémy/priority: znalostní společnost; fungování trhu a konkurenceschopnost; podnikatelské prostředí; udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení); ekologické inovace a reformy trhu práce.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) uvedla, že Německo při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku, zejména pokud jde o klíčové makroekonomické a mikroekonomické problémy a prioritní činnosti. V oblasti zaměstnanosti však postupuje pomaleji. Přes dosažené zlepšení i slabé stránky bylo Německu doporučeno, aby přijalo opatření v oblasti dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, hospodářské soutěže na trzích se zbožím a se službami a strukturální zaměstnanosti.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Německa na období 2006 – 2010.6.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se dočasně zpomalí z 2,3 % v roce 2006 na 1,4 % v roce 2007 a předpokládá se, že ve zbývajícím programovém období bude v průměru činit 1,75 %. Podle v současnosti dostupných informací (první oficiální odhad růstu HDP činí 2,5 %) se jeví, že tento scénář vychází z pozitivních předpokladů růstu až do roku 2008 a ze spíše příznivých předpokladů v následujících letech ve srovnání s předpoklady Komise pro potenciální růst. Předpovědi programu týkající se inflace se zdají být spíše pozitivní.7.  Na rok 2006 program předpokládá celkový schodek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP (podle posledních oznámení vlády se sníží na 1,9 % HDP) oproti cíli ve výši 3,3 % HDP stanoveném v předcházející aktualizaci programu stability. Vláda obdržela nečekaně vysoké zisky z daní, které v souladu s Paktem o stabilitě a růstu nebyly v roce 2006 použity. V současné době se předpokládá, že daňové zatížení v roce 2006 (tj. zisky z daní a příspěvků sociálního zabezpečení) se zvýší na přibližně 40 % HDP, což bude přibližně o 1 % HDP více než předpokládá předcházející aktualizace. Na celkové výdaje veřejných financí se v roce 2006 dohlíželo. Poněkud přísnější provádění rozpočtu má původ v nižších peněžních transferech pocházejících z neočekávané úlevy, kterou spolkovému orgánu pro zaměstnanost umožnil zlepšující se trh práce. Kromě toho byly úrokové náklady a subvence nižší, než se očekávalo.8.  Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Za účelem dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky růstu a zaměstnanosti. Po plánové úpravě nadměrného schodku v roce 2006 se předpokládá, že míra zadlužení ročně klesne o 0,5 procentního bodu (s výjimkou roku 2008) a v roce 2010 dosáhne 0,5 % HDP. Zlepšení primárního salda kopíruje stejný scénář s tím, že do roku 2010 dosáhne přebytku ve výši 2 % HDP. Zatímco rozpočet obsahuje opravná opatření na straně příjmů, zejména zvýšení základní sazby DPH z 16 % na 19 %, tak podíl příjmů i výdajů bude mít tendenci klesat v meziročním srovnání. Podíl výdajů by do roku 2010 samozřejmě poklesl o 2,5 procentních bodů na 43 % HDP a předpokládá se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Během téhož období se předpokládá, že poměr příjmů k HDP se do roku 2010 sníží o 1,5 procentních bodů na 42 % HDP; zvýšení daňového podílu (tj. zvýšení základní sazby DPH v roce 2007) je do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků (v důsledku snížení sazby příspěvků v nezaměstnanosti v roce 2007 a klesající tendence podílu příspěvků), zatímco příjmy, které nemají povahu daně, se sníží. V porovnání s předcházející aktualizací se rozpočtové cíle každý rok zvyšují i přesto, že v roce 2008 se neplánují žádné úpravy.9.  Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření) vypočítané na základě společně dohodnuté metodiky se má v roce 2006 zlepšit ze schodku ve výši přibližně 2 % HDP na 0,5 % HDP ke konci programového období, v průměru přibližně o 0,5 % HDP ročně. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je stanoven v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního výstupu.10.  Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok vesměs vyrovnaná 2007, ale následující rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává. Konkrétně zde zůstává riziko, že předpokládaného poklesu míry sociálních výdajů by bez doprovodných opatření, která nejsou v programu uvedena, nemuselo být dosaženo. Aktualizace však uvádí, že na trhu práce a v systémech sociálního zabezpečení je třeba provést další reformy. Kromě toho existuje značné riziko mimo rozpočtové zatížení předpokládané programe vyplývající z plánované reformy daně z příjmů právnických osob v roce 2008. Může se tak ukázat, že bude nezbytné kompenzovat případné deficity při výběru daní z příjmu právnických osob, prostřednictvím dalších omezení výdajů. Nehledě na tuto reformu se předpoklady ohledně růstu zdají prozíravé. Nicméně nadále zůstávají negativní rizika rozpočtové úpravy, zejména v důsledku provádění úprav v nadcházejících letech.11.  S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2006, což je jeden rok před vypršením lhůty stanovené Radou. Navíc se zdá, že při běžných makroekonomických výkyvech zajišťuje od roku 2007 bezpečnou rezervu pro překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP, i když s určitými riziky v roce 2008. V letech následujících po úpravě nadměrného schodku by tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, mělo být zrychleno, zejména v roce 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví jako orientační cíl roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by v hospodářsky příznivém období úprava měla být větší a naopak v hospodářsky nepříznivém období menší. V roce 2008, kdy se očekává převážně hospodářsky příznivé období, se žádná zlepšení strukturálního salda neplánují. Splnění požadovaného postupu úprav by ve skutečnosti umožnilo, aby střednědobý cíl byl splněn v průběhu programu.12.  Odhaduje se, že hrubý státní dluh se v roce 2006 ustálí na 67,9 % HDP, nad referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě o ES. Program předpokládá, že během programového období klesne míra zadlužení o 3,5 procentních bodů. Vývoj míry zadlužení může být nakonec méně příznivý než předpokládá program, vzhledem k rizikům v důsledku stanoveného cíle schodku a nejistoty ohledně vyrovnání vnitřní dynamiky dluhu předpokládaných v programu. S ohledem na toto posouzení rizik míra zadlužení možná během programového období nebude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě.13.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v Německu se blíží průměru EU s tím, že výdaje na důchody ukazují poněkud menší snížení než v mnoha dalších zemích v důsledku již uzákoněných důchodových reforem. Návrh zákona zvyšující postupně od roku 2012 věk pro odchod do důchodu na 67 let již byl schválen. Přestože se zaručují výjimky pro zvyšování věku pro odchod do důchodu, tento krok zajistí dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Další úpravy týkající se soukromých systémů pojištění by pozitivně přispěly k důchodovým příjmům. Výchozí stav rozpočtu představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i před tím, než se zváží dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu je nad referenční hodnotou stanovenou Smlouvou o ES. Celkově se zdá, že pokud jde o udržitelnost veřejných financí, Německo je vystaveno střednímu riziku.14.  Program stability neobsahuje kvantitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho program stability poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách v důsledku reforem předpokládaných v národním programu reforem a rozpočtové výhledy výslovně nezohledňují dopady akcí stanovených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v této oblasti veřejných financí, které jsou uvedeny v programu stability, se zdají být v souladu s opatření plánovanými v národním programu reforem. Konkrétně reforma daně z příjmu právnických osob v roce 2008 a reforma zdravotnictví jsou v obou programech navrženy. Oba programy navíc předpokládají v druhé fázi reforem spolkového systému přezkum finančních vztahů mezi úrovněmi vlády s cílem posílit jejich odpovědnost. Program stability v této souvislosti uznává nutnost vypracovat institucionální rámec, který by zabezpečil rozpočtovou kázeň na všech úrovních vlády a předpokládá opatření, která předejdou vyvstávající krizi rozpočtu.15.  Předpokládaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 – 2008.16.  Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně poviných a dobrovolných údajů[6].Celkově lze soudit, že aktualizovaný program je v souladu s nápravou nadměrného schodku za rok 2006, což je o jeden rok dříve než Radou stanovená lhůta, a v následujících letech bude dosaženo určitého pokroku při plnění střednědobého cíle. Existují však rizika související s dosažením rozpočtových cílů.S ohledem na výše uvedené hodnocení se Německo vyzývá, aby:i) využilo hospodářsky příznivé období, posílilo strukturální úpravy směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2008 a v následujících letech tím, že získá přísnou kontrolu nad výdaji a zajistí, že oznámené reformy systému daně z příjmu právnických osob neohrozí fiskální konsolidaci;ii) s ohledem na míru zadlužení a předpokládané zvýšení výdajů v oblastech souvisejících se stárnutím obyvatel zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a také provedlo reformy, konkrétně systému zdravotní péče;iii) zlepšilo rozpočtový rámec a posílilo tak fiskální kázeň na všech úrovních vlády, zejména provedením plánů druhé fáze reforem spolkového systému.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | PS listopad 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ |KOM listopad 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | -- | -- |PS únor 2006 | 0,9 | 1 ½ | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | -- |Inflace podle HISC (%) | PS listopad 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |KOM listopad 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | -- | -- |PS únor 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | PS listopad 20061 | -1,2 | -0,3 | -0,3 | -0,2 | 0,0 | 0,0 |KOM listopad 20065 | -1,3 | -0,2 | -0,4 | 0,1 | -- | -- |PS únor 20061 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 | -- |Saldo veřejných financí (v % HDP) (% HDP) | PS listopad 2006 | -3,2 | -2,1 | -1 ½ | -1 ½ | -1 | -½ |KOM listopad 2006 | -3,2 | -2,3 | -1,6 | -1,2 | -- | -- |PS únor 2006 | -3,3 | -3,3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |Primární saldo (% HDP) | PS listopad 2006 | -0,5 | 1/2 | 1 | 1 | 1 ½ | 2 |KOM listopad 2006 | -0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | -- | -- |PS únor 2006 | -0,5 | - ½ | ½ | 1 ¼ | 1 ½ | -- |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | PS listopad 20061 | -2,6 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |KOM listopad 2006 | -2,6 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |PS únor 20061 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |Strukturální saldo2 (% HDP) | PS listopad 20063 | -2,7 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |KOM listopad 20064 | -2,7 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |PS únor 2006 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |Hrubý státní dluh (% HDP) | PS listopad 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 ½ | 65 ½ | 64 ½ |KOM listopad 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | -- | -- |PS únor 2006 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | -- |Pozn.: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3 Jednorázová a dočasná opatření z programu ( 0,1 % HDP v roce 2005, snižující schodek). 4 Jednorázová a dočasná opatření z prognózy Komise z podzimu 2006 (snížení schodku o 0,1 % HDP v roce 2005). 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005-2008 ve výši 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 %. Zdroj: Program stability (SP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Konkrétně údaje o inflaci HISC, celkových sociálních transferech a vyrovnání vnitřní dynamiky dluhu v programu nejsou uvedeny, stejně tak chybí údaje o náhradách pro zaměstnance a rozpis příjmů z daní, které byly Komisi předloženy samostatně.


				|

		52013DC0364

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2012–2016 /* COM/2013/0364 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Lotyšska na rok
2013
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada za základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijali hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které
mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili
zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Lotyšska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na
období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu
mechanismu varování[6],
ve které Lotyšsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení
nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace
veřejné správy.
(7)       Dne 29. dubna 2013
předložilo Lotyšsko svůj letošní konvergenční program na období
2012–2016 a dne 2. května 2013 národní program reforem na rok 2013.
Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(8)       Na základě posouzení
letošního konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou
založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Očekává se, že
hospodářský růst se v průběhu programového období o
něco zpomalí na zhruba 4 % ročně. Nárůst cen bude podle
očekávání mírný. Schodek vládních institucí v roce 2012 poklesl
značně pod 3 % HDP a v uvedeném roce bylo dosaženo
střednědobého cíle, což je o dost dříve, než se
předpokládalo v předchozím programu. Program potvrzuje
předchozí střednědobý cíl ve výši -0,5 %, což
přiměřeně odráží cíle paktu. Cílem rozpočtové strategie
navržené v programu je udržet strukturální saldo rozpočtu, které
vychází ze střednědobého cíle, přičemž jakékoliv odchylky
je třeba omezit na dodatečný dopad systémové důchodové reformy;
v souladu s touto reformou dojde k postupnému nárůstu podílu
příspěvků na sociální zabezpečení, který bude odkloněn
do fondového důchodového systému a bude realizován v letech 2013,
2015 a 2016. Po celkovém hodnocení, jehož referenční hodnotou bylo
nově vypočtené strukturální saldo, včetně analýzy
výdajů bez zohlednění diskrečních opatření, je však patrné,
že strukturální saldo se v roce 2013 odchýlí od střednědobého
cíle o 1,0 procentního bodu HDP, tj. výrazně více než kolik činí
dodatečný dopad systémové důchodové reformy, a v roce 2014 o 0,2
procentního bodu. Očekává se, že veřejný dluh se
v průběhu celého programového období udrží výrazně pod 60
%, přičemž ve srovnání s rokem 2012 (40,7 % HDP) vzroste
v roce 2013 na 44,5 %, jelikož veřejná správa shromažďuje aktiva
na splácení dluhu. Od roku 2014 se veřejný dluh bude snižovat, jelikož bude
zahájeno jeho splácení a do konce programového období dosáhne 34,6 %,
V lednu 2013 schválil lotyšský parlament zákon o rozpočtové kázni,
který vstoupil v platnost v březnu 2013. Pokud bude
řádně prováděn, významně posílí lotyšský fiskální rámec,
poskytne efektivní mechanismus k omezení růstu veřejných výdajů
v době konjunktury a bude sloužit jako základ pro pravidly podložené
víceleté plánování rozpočtu.
(9)       Lotyšsko snížilo zdanění
práce a v této souvislosti hodlá v letech 2014 a 2015 podniknout
další kroky. Daňové zatížení osob s nízkými příjmy však i nadále
patří k nejvyšším v EU, a je tedy třeba řádně
přepracovat daňovou politiku tak, aby podnítila zaměstnanost
osob s nízkou kvalifikací. Vedle toho by strukturální saldo měl
zlepšit přesun daňové zátěže z oblasti práce na periodické
daně z nemovitostí a daně z využívání přírodních a
jiných zdrojů. Environmentální daně zůstávají poměrně
málo rozšířeny a výrazně jim dominuje zdanění pohonných hmot,
zatímco zdanění jiných zdrojů energie, znečištění a
využívání přírodních zdrojů je ve srovnání s EU podprůměrné.
Další rozšíření daňové základny o jiné typy zdanění v oblasti
životního prostředí by napomohlo dosažení environmentálních cílů.
Vláda zvýšila úsilí v boji proti neformální ekonomice a neměla by v něm
polevovat.
(10)     Ačkoliv byla pokrizová
strukturální korekce úspěšná, ze zkušenosti vyplývající z výrazného
konjunkturálního cyklu je patrné, že je třeba sledovat budoucí růst
úvěrů a stabilitu financování bank souvisejícího se
zahraničním přílivem vkladů, a to na základě vhodných
obezřetnostních politik na mikro a makro úrovni.
(11)     Lotyšsko přijalo
řadu opatření k řešení vysoké míry dlouhodobé
nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí. V porovnání s
rokem 2012 bylo v roce 2013 zvýšeno financování a rozsah aktivních politik na
trhu práce a provádí se nová opatření, včetně profilování
nezaměstnaných a lepší pomoci při hledání práce. Dlouhodobá
nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí je nicméně stále
vysoká, opětné zapojení nezaměstnaných a příjemců dávek do
pracovního procesu je nízké a přístup k sociálním službám špatný.
Panují obavy, že odborné vzdělávání a příprava nejsou schopny
zprostředkovat pracovním silám dostatečně kvalitní znalosti, a
nabídka kvalitní odborné praktické přípravy je omezená. Je třeba
zavést ucelené poradenství pro volbu povolání a i nadále provádět reformy
v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, včetně
zvýšení kvality a dostupnosti odborné praktické a učňovské
přípravy.
(12)     Vysokému procentu lotyšské
populace hrozí chudoba či sociální vyloučení (40 %)
a u dětí je toto riziko ještě vyšší (43,6 %). Riziko
chudoby se v roce 2012 celkově mírně zvýšilo, z čehož lze
usuzovat, že růst automaticky neznamená snižování chudoby, a je tedy
zapotřebí cílených politik. Lotyšsko přijalo několik
opatření k řešení chudoby nezaměstnaných a dětí.
Nicméně opatření přijata pro řešení problémů
souvisejících se systémem sociální pomoci byla méně přímá, zejména
pokud jde o transparentnost, přiměřenost sociálních dávek a
jejich rozsah a nedostatečná aktivační opatření pro
příjemce podpory. V důsledku nedostatečného fiskálního
prostoru Lotyšsko snížilo výši zaručeného minimálního příjmu a
zrušilo financování zaručeného minimálního příjmu ze státního
rozpočtu. Tato rozhodnutí pravděpodobně ještě zhorší
extrémní chudobu a zvýší stávající nerovnost v přístupu
k sociální pomoci panující na úrovni místních správ. Rovněž se sníží
motivace ústřední správy investovat do politického rozvoje a kontroly
sociální pomoci. Je důležité sledovat důsledky těchto
rozhodnutí, a zabránit tak jakémukoliv zhoršení situace.
(13)     Lotyšsko navrhlo ambiciózní
reformu, u níž lze očekávat významný kladný dopad na kvalitu
vysokoškolského vzdělávání. Navrhovaná reforma zahrnuje revizi
akreditačního procesu, oddělení akademických a řídících
kompetencí univerzit, vypracování nového modelu financování a konsolidaci
vysokoškolských institucí. Tyto plány se však nacházejí v rané fázi a je
třeba je řádně provést tak, aby skutečně přinesly
předpokládané kladné dopady. V roce 2013 bude navíc provedeno
hodnocení efektivnosti vědeckých institucí a jejich strategií rozvoje.
Toto důležité hodnocení by mělo být základem budoucí reformy a
financování vědeckých institucí a mělo by podpořit zvýšení inovací
v Lotyšsku.
(14)     Lotyšsko navrhlo
politická opatření, jejichž cílem jsou úspory energie v hlavních
hospodářských odvětvích. Očekává se, že v odvětví
stavebnictví se v budoucích letech ušetří více než 70 % elektrické
energie. Provádění projektů domovní izolace je však pomalé a
počet dokončených projektů je s ohledem na počet
stávajících budov nízký, což způsobuje velké ztráty energie. Potenciál
úspor pro vyšší efektivitu je v tomto odvětví významný, jelikož
energetická náročnost lotyšských domácností byla v roce 2010 nejvyšší
v EU. V roce 2012 Lotyšsko dosáhlo pokroku v otvírání svého trhu
s elektrickou energií hospodářské soutěži a účasti na
regionálních trzích. V podnikatelském sektoru se plně prosazuje
uzavírání smluv přímo s dodavateli elektrické energie a na dobrovolné
bázi se zavádí i u domácností. V červnu 2013 hodlá Lotyšsko
přistoupit k obchodování na severské energetické burze Nord Pool
Spot. V otvírání trhu se zemním plynem však nebylo dosaženo žádného
pokroku a stále přetrvává závislost na jednom zdroji energie. Orgány rovněž
vedou obtížná jednání ohledně řízení a vlastnictví zařízení pro
skladování zemního plynu, které je pro řádné fungování regionálního trhu
s plynem velmi důležité.
(15)     Lotyšský soudní systém se
vyznačuje neefektivností civilního soudnictví, které je nepříznivě
poznamenáno několika faktory, jako např. zdlouhavými soudními
řízeními v občanských a obchodních věcech v prvním
stupni a nízkou mírou ukončených soudních případů, což vede
k navyšování počtu nevyřízených případů.
Obzvláště dlouhá je doba vyřízení případů v úpadkových
řízeních. Vedle toho se mnohé případy v prvním stupni
nevyřeší, což vede ke zpožděním na všech stupních, včetně
nejvyššího soudu. Nedávno byla přijata pozitivní opatření ke zlepšení
efektivnosti a kvality systému, ke zhodnocení jejich dopadu je však
příliš brzy. Je zejména důležité věnovat dostatečnou
pozornost politikám řízení lidských zdrojů v soudnictví.
K vyšší kvalitě soudnictví by mohlo přispět
intenzivnější zapojení soudní rady, revize úlohy řídících funkcí
v soudnictví a intenzivnější poskytování odborné přípravy
soudcům. Na konci roku 2012 byly navrženy změny úpadkového zákona.
Oblast působnosti změn je však omezená a neřeší nedostatky
zákona uceleným způsobem. Byly například zjištěny problémy
v souvislosti s praktickým prováděním zákona, zejména pokud jde
o úlohu správců konkurzní podstaty, jejich odpovědnosti
vůči soudcům a účinnou likvidaci majetku. Rovněž
v oblasti úpadků fyzických osob byly zjištěny nedostatky, které
je třeba řešit.
(16)     V kontextu evropského
semestru provedla Komise důkladnou analýzu hospodářské politiky
Lotyšska. Zabývala se konvergenčním programem i národním programem
reforem. Zohlednila nejenom jejich relevanci pro udržitelnou fiskální a
sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad
s pravidly a pokyny EU vzhledem k tomu, že je třeba posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie tím, že budoucí
vnitrostátní rozhodnutí budou činěna s ohledem na podněty vzešlé
z EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže
uvedených doporučení 1 až 6.
(17)     Rada na základě tohoto
posouzení přezkoumala konvergenční program Lotyšska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1,
DOPORUČUJE, aby Lotyšsko v období
2013-2014 provedlo tato opatření:
1.           Posílit rozpočtovou
strategii tak, aby bylo zajištěno, že odchylka od střednědobého
cíle odráží pouze dodatečný dopad systémové důchodové reformy.
V rámci této strategie snížit zdanění osob s nízkými příjmy přesunem
zdanění do oblastí jako např. spotřební daně, periodické
daně z nemovitostí a/nebo ekologické daně. I nadále usilovat o
lepší dodržování daňových právních předpisů a bojovat proti
stínové ekonomice. Pokračovat v posilování fiskálního rámce
účinným prováděním zákona o rozpočtové kázni a víceletého
plánování rozpočtu.
2.           Řešit dlouhodobou
nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí zvýšením rozsahu a
účinnosti aktivních politik na trhu práce a cílených sociálních služeb.
Zlepšit zaměstnatelnost mladých lidí, například prostřednictvím
systému záruk pro mladé lidi, zavést ucelené poradenství pro volbu povolání,
provést reformy v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
zlepšit kvalitu a dostupnost učňovské přípravy.
3.           Řešit vysokou míru
chudoby reformou sociální pomoci tak, aby se zvýšil její rozsah, zlepšením
přiměřenosti sociálních dávek a posílením aktivačních
opatření pro jejich příjemce. Posílit prováděcí mechanismy tak,
aby účinně snížily dětskou chudobu.
4.           Provést plánované reformy
vysokoškolského vzdělávání týkající se zejména zavedení finančního
modelu, který by umožňoval odměňování v závislosti na
kvalitě, reformy akreditačního systému, konsolidace institucí a
podpory mezinárodních vztahů. Přijmout další opatření
k modernizaci výzkumných institucí na základě probíhajícího nezávislého
hodnocení.
5.           I nadále zlepšovat
energetickou účinnost, zejména u obytných budov a v sítích dálkového
vytápění, motivovat ke snížení nákladů na energii a přesunout
spotřebu směrem k energeticky účinným produktům.
Zlepšit propojenost s energetickými sítěmi EU a podniknout kroky
k liberalizaci trhu se zemním plynem, včetně stanovení jasných
pravidel pro přístup třetích stran k zařízením pro jeho
skladování.
6.           Dokončit probíhající
reformy v soudnictví s cílem zlepšit jeho účinnost a kvalitu
a snížit počet nevyřízených případů a délku
řízení, včetně úpadkových řízení. Zavést ucelenou politiku
lidských zdrojů, přijmout opatření na zlepšení rozhodčího
práva a zefektivnit systém rozhodčích soudů.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 364 final.
[3]               P7_TA(2013) 0052 a P7_TA(2013) 0053.
[4]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 15. listopadu 2013 Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka (ECB/2013/42)

text:
               22.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 342/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 15. listopadu 2013
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Latvijas Banka
   (ECB/2013/42)
   2013/C 342/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2013/387/EU (1) splňuje Lotyšsko podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka ve prospěch Lotyšska podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.

               (3)

               Podle článku 43 zákona o Latvijas Banka ověřují roční účetní závěrku Latvijas Banka od 1. ledna 2014 nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou.

               (4)

               Externí auditor, kterého Rada guvernérů ECB tímto doporučuje, je stávajícím auditorem Latvijas Banka, jenž byl jmenován pro účetní roky 2012 až 2014,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost SIA Ernst & Young Baltic byla jmenována externím auditorem Latvijas Banka pro účetní rok 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. listopadu 2013.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Rozhodnutí Rady 2013/387/EU ze dne 9. července 2013 o přijetí eura Lotyšskem ke dni 1. ledna 2014 (Úř. věst. L 195, 18.7.2013, s. 24).

      (2)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33.