title: Doporučení Komise ze dne 23. června 2009 o referenčních metadatech pro Evropský statistický systém (Text s významem pro EHP)

text:
               30.6.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 168/50

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 23. června 2009
   o referenčních metadatech pro Evropský statistický systém
   (Text s významem pro EHP)
   (2009/498/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Kodex evropské statistiky (1), který je určen národním statistickým úřadům a statistickému úřadu Společenství, obsahuje 15 zásad týkajících se institucionálního prostředí, statistických postupů a výstupů.

               (2)

               Zásada 15 Kodexu evropské statistiky pojednává o dostupnosti a srozumitelnosti evropských statistik a také zdůrazňuje, že se doprovodná metadata mají zaznamenávat podle standardizovaného metadatového systému.

               (3)

               Referenční metadata jsou nedílnou součástí metadatového systému každého statistického úřadu.

               (4)

               Přijetím Kodexu evropské statistiky se národní statistické úřady a statistický úřad Společenství zavázaly k vysoké kvalitě statistik, což rovněž vyžaduje transparentnější a harmonizovanější podávání zpráv o kvalitě údajů.

               (5)

               V rámci iniciativy SDMX týkající se společných technických a statistických norem pro výměnu a sdílení údajů a metadat, kterou zahájily Banka pro mezinárodní platby, Evropská centrální banka, statistický úřad Společenství (Eurostat), Mezinárodní měnový fond, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Organizace spojených národů a Světová banka, byly zavedeny obsahově orientované obecné pokyny iniciativy SDMX, které podporují vytváření a zavádění harmonizovaných referenčních metadat v Evropském statistickém systému.

               (6)

               Výrazného zvýšení efektivity lze dosáhnout tehdy, pokud se referenční metadata vytvářejí na základě harmonizovaného seznamu statistických pojmů v Evropském statistickém systému a národní statistické úřady a statistický úřad Společenství současně mohou v případě potřeby přidávat v konkrétních statistických oblastech další statistické pojmy.

               (7)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) poskytuje pro toto doporučení referenční rámec,

         DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

               1)

               Národní statistické úřady se vyzývají, aby při sestavování referenčních metadat v jednotlivých statistických oblastech a při výměně referenčních metadat v rámci Evropského statistického systému či mimo něj používaly statistické pojmy a vedlejší pojmy uvedené v příloze.

               2)

               Národní statistické úřady by měly do výše uvedeného seznamu pojmů a vedlejších pojmů přidat další statistické pojmy, pokud je to pro konkrétní statistické oblasti zapotřebí.

               3)

               Národní statistické úřady se vyzývají, aby Komisi (Eurostat) pravidelně informovaly o tom, jak používají pojmy a vedlejší pojmy uvedené v příloze.

      V Bruselu dne 23. června 2009.

            Za Komisi

         Joaquín ALMUNIA

            člen Komise

      (1)  Doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství, KOM(2005) 217 v konečném znění.

      (2)  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

      PŘÍLOHA

         Seznam statistických pojmů a vedlejších pojmů (včetně definic pojmů a vedlejších pojmů)

                  Číslo

                  Pojem

                  Vedlejší pojem

                  Popis

                  1.

                  Kontakt

                  Kontaktní osoba nebo kontaktní místo organizace pro údaje nebo metadata, včetně informací o tom, jak je lze kontaktovat.

                  1.1

                  Kontaktní organizace

                  Název organizace kontaktních míst pro údaje či metadata.

                  1.2

                  Kontaktní organizační jednotka

                  Jakýkoliv adresovatelný útvar organizace.

                  1.3

                  Jméno/název kontaktu

                  Jméno kontaktní osoby / název kontaktního místa pro údaje či metadata.

                  1.4

                  Funkce kontaktní osoby

                  Oblast odborné odpovědnosti kontaktu, například „metodika“, „správa databází“ či „rozšiřování informací“.

                  1.5

                  Kontaktní poštovní adresa

                  Poštovní adresa kontaktních míst pro údaje či metadata.

                  1.6

                  Kontaktní e-mailová adresa

                  E-mailová adresa kontaktních míst pro údaje či metadata.

                  1.7

                  Kontaktní telefonní číslo

                  Telefonní číslo kontaktních míst pro údaje či metadata.

                  1.8

                  Kontaktní faxové číslo

                  Faxové číslo kontaktních míst pro údaje či metadata.

                  2.

                  Aktualizace metadat

                  Datum, kdy byl do databáze vložen nebo v databázi změněn prvek metadat.

                  2.1

                  Metadata naposledy certifikována

                  Datum poslední certifikace provedené správcem domény s cílem potvrdit, že jsou zveřejněná metadata stále aktuální, i když nedošlo ke změně obsahu.

                  2.2

                  Metadata naposledy zveřejněna

                  Datum posledního šíření metadat.

                  2.3

                  Metadata naposledy aktualizována

                  Datum poslední aktualizace metadat.

                  3.

                  Statistická prezentace

                  3.1

                  Popis údajů

                  Srozumitelně popsané nejdůležitější vlastnosti souboru údajů s odkazem na šířené údaje a ukazatele.

                  3.2

                  Klasifikační systém

                  Uspořádání nebo rozdělení objektů do skupin na základě společných znaků objektů.

                  3.3

                  Odvětvové pokrytí

                  Hlavní hospodářská či jiná odvětví, které statistiky zahrnují.

                  3.4

                  Statistické pojmy a definice

                  Statistické znaky statistických pozorování.

                  3.5

                  Statistická jednotka

                  Subjekt, o kterém se zjišťují informace a nakonec i sestavují statistiky.

                  3.6

                  Statistický soubor

                  Celkový počet členů neboli populace či „universum“ vymezené třídy lidí, objektů nebo událostí.

                  3.7

                  Sledované území

                  Země nebo zeměpisná oblast, k níž se měřený statistický jev vztahuje.

                  3.8

                  Časové pokrytí

                  Doba, pro kterou jsou údaje k dispozici.

                  3.9

                  Základní období

                  Období použité jako základ indexu nebo období, kterého odkazuje konstantní řada týká.

                  4.

                  Jednotka měření

                  Jednotka, ve které se měří hodnoty údajů.

                  5.

                  Referenční období

                  Období nebo čas, na který má odkazovat doba měření.

                  6.

                  Institucionální mandát

                  Soubor pravidel nebo jiný formální soubor pokynů, které svěřují určité organizaci úkol i pravomoc shromažďovat, zpracovávat a šířit statistické údaje.

                  6.1

                  Právní akty a jiné dohody

                  Právní akty nebo jiné formální nebo neformální dohody, které svěřují určité agentuře úkol a také pravomoc shromažďovat, zpracovávat a šířit statistické údaje.

                  6.2

                  Sdílení údajů

                  Dohody nebo postupy pro sdílení údajů a koordinaci mezi agenturami, které produkují údaje.

                  7.

                  Důvěrnost

                  Vlastnost údajů, která označuje, do jaké míry by jejich neoprávněné zpřístupnění mohlo ovlivnit nebo poškodit zájem zdroje nebo dalších příslušných stran.

                  7.1

                  Důvěrnost – politika

                  Legislativní opatření nebo jiné formální postupy, které brání neoprávněnému zpřístupnění údajů, jež přímo či nepřímo identifikují osobu nebo hospodářský subjekt.

                  7.2

                  Důvěrnost – zpracovávání údajů

                  Pravidla používaná ke zpracovávání souboru údajů, aby byla zajištěna statistická důvěrnost a nedošlo k neoprávněnému zpřístupnění.

                  8.

                  Politika zveřejňování

                  Pravidla pro šíření statistických údajů zúčastněným stranám.

                  8.1

                  Kalendář zveřejňování

                  Časový plán zveřejňování statistik.

                  8.2

                  Přístup ke kalendáři zveřejňování

                  Přístup k informacím v kalendáři zveřejňování.

                  8.3

                  Přístup uživatelů

                  Politika zveřejňování údajů uživatelům, rozsah šíření (např. veřejnosti, vybraným uživatelům), způsob informování uživatelů o zveřejnění údajů a určení, zda politika stanoví šíření statistických údajů všem uživatelům.

                  9.

                  Frekvence šíření

                  Časový interval, ve kterém se statistiky v určitém období šíří.

                  10.

                  Formát šířených údajů

                  Prostředky, kterými se statistické údaje a metadata šíří.

                  10.1

                  Tisková zpráva

                  Pravidelné nebo jednorázové tiskové zprávy týkající se údajů.

                  10.2

                  Publikace

                  Pravidelné nebo jednorázové publikace, ve kterých se zveřejňují údaje.

                  10.3

                  Internetová databáze

                  Informace o internetových databázích, ve kterých lze získat přístup k šířeným údajům.

                  10.4

                  Přístup k mikrodatům

                  Informace o tom, zda se šíří i mikrodata.

                  10.5

                  Ostatní

                  Odkazy na další nejdůležitější šířené údaje.

                  11.

                  Dostupnost dokumentů

                  11.1

                  Dokumenty týkající se metodiky

                  Popisný text a odkazy na metodické dokumenty, které jsou k dispozici.

                  11.2

                  Dokumenty týkající se kvality

                  Dokumenty o postupech používaných k řízení a posuzování kvality.

                  12.

                  Řízení kvality

                  Systémy a rámce, které organizace používá k řízení kvality statistických produktů a postupů.

                  12.1

                  Zajištění kvality

                  Všechny prováděné systematické činnosti, které prokazatelně zajišťují důvěru v to, že postupy splňují požadavky kladené na statistické výstupy.

                  12.2

                  Posouzení kvality

                  Celkové posouzení kvality údajů na základě standardních kritérií kvality.

                  13.

                  Relevance

                  Míra, do jaké statistické informace uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů.

                  13.1

                  Potřeby uživatelů

                  Popis uživatelů a jejich potřeb, pokud jde o statistické údaje.

                  13.2

                  Spokojenost uživatelů

                  Opatření ke stanovení míry spokojenosti uživatelů.

                  13.3

                  Úplnost

                  Rozsah, v jakém jsou k dispozici všechny potřebné statistiky.

                  14.

                  Přesnost a spolehlivost

                  Přesnost: blízkost výpočtů nebo odhadů k přesným nebo pravdivým hodnotám, které měly statistiky změřit.
                  Spolehlivost: blízkost původní odhadované hodnoty k následující odhadované hodnotě.

                  14.1

                  Celková přesnost

                  Posouzení přesnosti, spojené s určitým souborem údajů nebo oblastí, které shrnuje různé složky.

                  14.2

                  Výběrová chyba

                  Část rozdílu mezi hodnotou souboru a jejím odhadem, odvozená od náhodného vzorku, která je způsobena tím, že je uvedena pouze podmnožina souboru.

                  14.3

                  Nevýběrová chyba

                  Chyba při šetření, kterou nelze připisovat kolísání výběru.

                  15.

                  Včasnost a dochvilnost

                  15.1

                  Včasnost

                  Doba mezi dostupností údajů a událostí či jevem, který popisují.

                  15.2

                  Dochvilnost

                  Prodleva mezi cílovým datem, kdy měly být údaje poskytnuty, a datem, kdy byly skutečně poskytnuty.

                  16.

                  Srovnatelnost

                  Měření dopadu rozdílů mezi použitými statistickými pojmy, nástroji a postupy měření, srovnávají-li se statistiky mezi zeměpisnými oblastmi nebo v čase.

                  16.1

                  Srovnatelnost – zeměpisná

                  Míra, do jaké lze statistiky srovnávat mezi jednotlivými zeměpisnými oblastmi.

                  16.2

                  Časová srovnatelnost

                  Míra, do jaké lze statistiky srovnávat či slaďovat časově.

                  17.

                  Soudržnost

                  Skutečnost, zda lze statistiky spolehlivě různými způsoby a pro různé účely kombinovat.

                  17.1

                  Soudržnost – napříč oblastmi

                  Míra, do jaké lze statistiky slaďovat se statistikami získanými z jiných zdrojů údajů či statistických oblastí.

                  17.2

                  Soudržnost – vnitřní

                  Míra, do jaké jsou statistiky v daném souboru údajů konzistentní.

                  18.

                  Náklady a zátěž

                  Náklady spojené se sběrem údajů a tvorbou statistických produktů a zátěž pro respondenty.

                  19.

                  Revize údajů

                  Jakákoli změna hodnot zveřejněných statistik.

                  19.1

                  Revize údajů – politika

                  Politika zaměřená na zajištění transparentnosti šířených údajů, v rámci níž se nejprve sestavují předběžné údaje, které se později revidují.

                  19.2

                  Revize údajů – praxe

                  Informace o provádění revize údajů v praxi.

                  20.

                  Statistické zpracování

                  20.1

                  Výchozí údaje

                  Znaky a složky nezpracovaných statistických údajů používaných k sestavování statistických úhrnů.

                  20.2

                  Frekvence sběru údajů

                  Frekvence, s níž jsou výchozí údaje shromažďovány.

                  20.3

                  Sběr údajů

                  Systematický postup shromažďování údajů pro úřední statistiky.

                  20.4

                  Ověřování údajů

                  Postup sledování výsledků sestavování údajů a zajišťování kvality statistických výsledků.

                  20.5

                  Sestavování údajů

                  Zpracování údajů s cílem odvodit podle daného souboru pravidel nové informace.

                  20.6

                  Úprava

                  Soubor postupů používaných k úpravě statistických údajů, aby odpovídaly vnitrostátním a mezinárodním normám nebo aby se při sestavování konkrétních souborů údajů zohlednily rozdíly v kvalitě údajů.

                  21.

                  Poznámka

                  Doplňující popisný text, který lze připojit k údajům či metadatům.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Malty na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Malty na období 2012-2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/61

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Malty na období 2012-2015
   2012/C 219/18
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010-2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Malty na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním promínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 30. dubna 2012 předložila Malta svůj program stability na období 2012-2015 a dne 23. dubna 2012 národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou rozpočtové projekce založeny, je zejména v pozdějších letech období programu optimistický ve srovnání s potenciálním růstem, jak jej odhaduje Komise. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je postupně snížit schodek na 0,3 % HDP v roce 2015, po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2011. Program stability potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření, kterého má být dosaženo po skončení programového období. Střednědobý rozpočtový cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Existují rizika, že výsledný schodek by mohl být horší, než bylo plánováno, a to z důvodu: i) nižších příjmů daných mírně optimistickým makroekonomickým scénářem, ii) možného překročení běžných primárních výdajů a iii) probíhající restrukturalizace národního leteckého dopravce (Air Malta) a finanční situace dodavatele elektrické energie (Enemalta). Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) má meziroční pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle být podle plánů v souladu s kritériem dle Paktu o stabilitě a růstu, jež činí 0,5 % HDP.
               Podle Komisí označených jednorázových opatření zahrnutých v rozpočtových cílech je průměrný pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle nepatrně vyšší (0,75 % HDP), avšak jeho rozložení v čase je velmi nerovnoměrné; téměř žádný pokrok v roce 2012 a následně výrazný pokrok ve výši 1,25 % v roce 2013. Na základě informací uváděných v programu stability by míra růstu veřejných výdajů se zohledněním diskrečních příjmových opatření byla v souladu s doporučenou hodnotou pro výdaje podle Paktu o stabilitě a růstu po celou dobu programového období. Z rizik týkajících se plnění rozpočtových cílů však vyplývá, že průměrné tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého rozpočtového cíle by mohlo být nižší, než by bylo potřeba. Poté, co poměr hrubého veřejného dluhu k HDP vystoupal v roce 2011 až na hodnotu 72 %, má tento ukazatel podle plánů v rámci programu stability začít klesat a v roce 2015 dosáhnout hodnoty 65,3 % HDP (což je stále více než referenční hodnota 60 % HDP stanovená Smlouvou).
               Podle plánů v rámci programu stability dosáhne Malta na konci přechodného období (2015) dostatečného pokroku směrem k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu podle Paktu o stabilitě a růstu, avšak tyto předpoklady mohou být ohroženy, neboť výsledná míra zadlužení může být oproti plánu vyšší vzhledem k možným vyšším schodkům a vnitřní dynamice dluhu. Střednědobý rozpočtový rámec Malty zůstává nezávazný, z čehož vyplývá poměrně krátký horizont pro fiskální plánování. Program stability uvádí, že vláda zvažuje reformy ročního rozpočtového procesu, včetně harmonogramů, a zavádí fiskální pravidlo zakotvené v ústavě, včetně mechanismů dohledu a nápravy, v souladu s posledními změnami rámce správy eurozóny.

               (11)

               Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, na Maltě má podle prognóz dojít k dlouhodobému nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, které značně přesahují průměr EU. Situaci zhoršuje mimo jiné velmi nízká míra aktivity u starších pracovníků, včetně starších žen, relativně nízký věk odchodu do důchodu a využívání programů předčasného odchodu do důchodu. Nezávislá pracovní skupina pro důchody předložila v prosinci 2010 návrhy další důchodové reformy, zahrnující vazbu mezi věkem pro odchod do důchodu a střední délkou života a zavedení dalších pilířů důchodového systému. Konzultace se zúčastněnými stranami na toto téma již proběhly, ale vláda se k těmto návrhům ještě nevyjádřila. Národní program reforem navíc nenavrhuje komplexní strategii aktivního stárnutí. Opatření, která Malta zavedla pro potírání nenahlášené práce, jsou uznávána, avšak existuje riziko, že náklady spojené s těmito opatřeními nepřiměřeným způsobem ohrozí udržitelnost veřejných financí.

               (12)

               Restrukturalizace maltského hospodářství vytvořila nerovnováhu mezi poptávkou a nabídkou pracovní síly, kterou ještě zhoršuje nízká míra dosaženého vzdělání na terciární úrovni a vysoká míra předčasného ukončování školní docházky. Pro dosažení trvalých výsledků je třeba pokračovat v úsilí o zlepšení vazeb mezi systémem vzdělávání a potřebami trhu práce. Očekává se, že Malta do konce roku 2012 představí strategii na řešení problému předčasného ukončování školní docházky. Kromě toho neexistuje žádný komplexní systém pro sběr a analýzu informací souvisejících s tímto jevem.

               (13)

               Malta stále vykazuje nízkou míru účasti žen a starších pracovníků na trhu práce. Malta podniká kroky pro to, aby ženy vrátila zpět mezi pracovní sílu, a uznává tak problémy starších žen. Avšak rozdíly v zaměstnanosti mužů a žen jsou nepříznivé zejména pro ženy, především z důvodu nedostatečných možností finančně dostupné péče o dítě a nedostatku zařízení poskytujících péči o dítě a mimoškolních zařízení, to vše ve spojení s nízkou mírou zavádění opatření vstřícných vůči rodině, jako je flexibilní pracovní doba a práce z domova.

               (14)

               Malta zůstává jedním z mála členských států s obecným systémem indexace mezd. Tento mechanismus sice obsahuje prvky pro potenciální zmírnění svých dopadů, skrývá ale nebezpečí mzdových a cenových spirál, a to zejména proto, že dovozní ceny nejsou vyloučeny z indexu a mohou brzdit konkurenceschopnost, zvláště v odvětvích s vysokým podílem lidské práce. Příslušné orgány již sice provedly proces hodnocení, ale výsledky ještě nejsou k dispozici a diskuse o konkrétních návrzích reformy ještě vůbec nezačala.

               (15)

               Dodávky energie na Maltě zůstávají téměř zcela závislé na dovážené ropě, zatímco podíl obnovitelných zdrojů energie je i nadále jen zanedbatelný. Vysoké ceny elektřiny mohou negativně ovlivňovat konkurenceschopnost malých a středních podniků. Řešení nedostatků v oblasti energetické účinnosti by mohlo přinést dvojí prospěch v podobě zvýšení konkurenceschopnosti i dosažení cílů v oblasti energetiky a boje proti změně klimatu. V těchto oblastech byla již provedena řada iniciativ, jako například podpora výroby fotovoltaické energie a rozvoje větrných elektráren, propojení elektrických sítí se Sicílií a podpora používání automobilů s nízkou spotřebou paliva. Je však stále příliš brzy na to, aby bylo možné posoudit případný dopad těchto iniciativ, a proto je třeba jejich provádění důkladně sledovat.

               (16)

               Bankovní systém na Maltě je se svou celkovou hodnotou aktiv, jež činí zhruba 800 % HDP, velmi rozsáhlý v poměru k velikosti hospodářství. Samotná velikost tohoto odvětví naznačuje, že narušení finanční stability by mohlo mít nepřiměřený dopad na domácí hospodářství. Celosvětový hospodářský útlum způsobil nárůst problematických půjček, přičemž však nedošlo ke zvýšené tvorbě rezerv. Zranitelnost způsobuje zejména velká expozice vůči realitnímu trhu, kde byla více než polovina všech půjček poskytnuta domácím rezidentům, zejména když nelze vyloučit další snížení hodnoty nemovitostí, přičemž nabídka bytů a obytných domů v současné době zřejmě převyšuje poptávku.

               (17)

               Malta přijala v rámci Paktu euro plus řadu závazků. Závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 se týkají zvyšování konkurenceschopnosti, podpory zaměstnanosti a posilování udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila provádění závazků Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení jsou zohledněny v doporučeních.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Malty, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada maltský program stability a její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Malta v období 2012–2013 provedla tato opatření:

               1.

               Posílit rozpočtovou strategii v roce 2012 pomocí dalších trvalých opatření, aby byl zajištěn odpovídající pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle a schodek udržen na úrovni nižší než 3 % HDP bez použití jednorázových opatření. Poté ve vhodném tempu pokračovat ve fiskální konsolidaci s cílem dosáhnout dostatečného pokroku v plnění střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje, v naplňování doporučené hodnoty pro snižování dluhu, stanovením konkrétních opatření pro zajištění cílového schodku od roku 2013, a přitom zachovat připravenost k přijetí dalších opatření v případě odchylek. Zavést závazný víceletý fiskální rámec obsahující konkrétní pravidla nejpozději do konce roku 2012. Zlepšit daňovou morálku a bojovat proti daňovým únikům a ve zdanění právnických osob zredukovat pobídky vybízející k zadlužení.

               2.

               Bez dalšího prodlení přijmout opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, která budou zahrnovat zvýšení skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu realizované mimo jiné prostřednictvím významného urychlení postupného zvyšování zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu ve srovnání se současnou legislativou a prostřednictvím vytvoření jasné vazby mezi zákonem stanoveným věkem pro odchod do důchodu a střední délkou života a dále budou zahrnovat opatření na podporu soukromého důchodového spoření. Přijmout opatření ke zvýšení účasti starších pracovníků na trhu práce a k odrazení od využívání programů předčasného odchodu do důchodu.

               3.

               Přijmout opatření ke snížení vysoké míry předčasného ukončování školní docházky. V rámci vzdělávacího systému uplatňovat takovou politiku, která dovednosti pracovníků přizpůsobí těm, které požaduje trh práce. Zvýšit počet a cenovou dostupnost zařízení péče o dítě a mimoškolních zařízení s cílem zmenšit rozdíly mezi zaměstnaností mužů a žen.

               4.

               Po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi přijmout další nezbytné kroky za účelem reformy systému vyjednávání o mzdách a indexace mezd tak, aby růst mezd lépe odrážel vývoj produktivity práce a aby byl snížen vliv dovozních cen na index.

               5.

               Za účelem snížení závislosti Malty na dovážené ropě zvýšit úsilí v rámci propagace energetické účinnosti a zvýšit podíl energie vyráběné z obnovitelných zdrojů, a to důkladným sledováním stávajících pobídkových mechanismů a podporou dalšího rozvoje infrastruktury včetně dokončení propojení elektrické sítě se se sítí na Sicílii.

               6.

               Pro posílení bankovního sektoru přijmout opatření na zmírnění potenciálních rizik, která vyplývají z velké expozice vůči realitnímu trhu. Přijmout opatření pro vytvoření větších rezerv pro případy ztrát z nesplácených půjček.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. L 215, 21.7.2011, s. 10.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady (EU) 2016/212 ze dne 12. února 2016 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2014

text:
               16.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 39/61

         DOPORUČENÍ RADY (EU) 2016/212
   ze dne 12. února 2016
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT–ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné desátý Evropský rozvojový fond (10. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 8 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 142 až 144 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 10. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2014, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2014 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 8 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 10. ERF.

               (2)

               Provádění operací 10. ERF Komisí během rozpočtového roku 2014 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 10. ERF za rozpočtový rok 2014.

      V Bruselu dne 12. února 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 373, 10.11.2015, s. 289.


				|

		52013PC0632

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY o schválení uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Albánskou republikou na straně druhé, který bude zohledňovat přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii /* COM/2013/0632 final */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Dne 24. září 2012 pověřila Rada
Komisi, aby jménem Evropské unie a jejích členských států a
Chorvatské republiky zahájila jednání s Albánií za účelem uzavření
Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení (ze dne 1. dubna 2009)
mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné
straně a Albánskou republikou na straně druhé, který bude
zohledňovat přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
Tato jednání proběhla dne 19. listopadu
2012 a 10. ledna 2013. Po dalších technických upřesněních a
korespondenci albánské orgány informovaly o svém souhlasu s protokolem
navrženým Komisí dne 18. června 2013. Znění návrhu protokolu je
přiloženo.
Komise navrhuje, aby Rada rozhodla o podpisu a
prozatímním uplatňování protokolu jménem Evropské unie a jménem Evropské
unie a jejích členských států protokol uzavřela. Evropské
společenství pro atomovou energii (ESAE) je rovněž stranou Dohody o
stabilizaci a přidružení. Pokud jde o uzavření protokolu jménem
Evropského společenství pro atomovou energii, navrhuje Komise, aby Rada
vydala souhlas podle druhého pododstavce článku 101 Smlouvy o založení
ESAE.
V souladu s článkem 101 Smlouvy o ESAE
přijímá rozhodnutí o podpisu dohody Komise a rozhodnutí o uzavření
dohody přijímá Komise se schválením Rady. Je proto nezbytné přijmout
oddělená rozhodnutí o podpisu a o uzavření protokolu Evropskou unií a
Evropským společenstvím pro atomovou energii.
Za účelem uzavření protokolu jménem
Evropského společenství pro atomovou energii Komise navrhuje, aby Rada:
·
vydala schválení v souladu s čl. 101 druhým
pododstavcem Smlouvy o založení ESAE.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY
o schválení uzavření Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na straně jedné a Albánskou republikou na
straně druhé, který bude zohledňovat přistoupení Chorvatské
republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro
atomovou energii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý
pododstavec této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 24. září 2012
pověřila Rada Komisi, aby zahájila jednání s Albánií za účelem
uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi
Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné
straně a Albánskou republikou na straně druhé, který bude
zohledňovat přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
(2)       Tato jednání byla
úspěšně dokončena.
(3)       Protokol by tedy měl být
uzavřen jménem Evropského společenství pro atomovou energii, pokud
jde o záležitosti, na něž se vztahuje Smlouva o Euratomu.
(4)       Pokud jde o záležitosti
spadající pod Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie.
(5)       Je třeba schválit
uzavření protokolu Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou
energii,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Tímto se schvaluje, aby Komise jménem
Evropského společenství pro atomovou energii unie uzavřela Protokol k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na straně jedné a Albánskou republikou na
straně druhé, který bude zohledňovat přistoupení Chorvatské
republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“).
Znění protokolu je připojeno k
rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Protokolu k
Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími
a jejich členskými státy na straně jedné a Albánskou republikou na
straně druhé, který bude zohledňovat přistoupení Chorvatské
republiky k Evropské unii.
V Bruselu dne
                                                                       za
Radu
                                                                       předseda