				|

		52014DC0410

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Španělska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2014 /* COM/2014/0410 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Španělska
na rok 2014
a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou
politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 hlavy států nebo
předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být
podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné
odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení
určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Španělska na rok 2013 a
stanovisko k aktualizovanému programu stability Španělska na období
2012–2016. Dne 15. listopadu 2013 Komise v souladu s
nařízením (EU) č. 473/2013[5]
představila své stanovisko k návrhu rozpočtového
plánu Španělska na rok 2014[6].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[7],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[8],
ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
výsledky hloubkového přezkumu Španělska[9] podle článku 5
nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že
Španělsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která vyžaduje
zvláštní sledování a rozhodná politická opatření. Zejména v některých
oblastech jasně pokročila náprava nerovnováh, které byly v
loňském roce určeny jako nadměrné, a návrat k pozitivnímu
růstu snížil rizika. Avšak rozsah a vzájemná provázanost nerovnováh,
zejména vysoké domácí a vnější zadlužení a vysoká nezaměstnanost
znamenají, že stále existují zranitelná místa.
(8)
Dne 30. dubna 2014 předložilo Španělsko
svůj národní program reforem na rok 2014 a program stability z roku 2014.
Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie popsané v programu
stability z roku 2014 je napravit do roku 2016 nadměrný schodek a v roce
2017 dosáhnout střednědobého cíle. Program stability potvrzuje
střednědobý cíl v podobě vyrovnaného strukturálního
rozpočtu, který je přísnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě
a růstu. Program plánuje v roce 2016 snížit schodek pod 3 % HDP, což je v
souladu s cílem stanoveným v doporučení Rady ze dne 21. června 2013,
avšak meziroční zlepšení (nově vypočteného) strukturálního salda
plánovaného v programu v roce 2014 nedosahuje doporučené hodnoty. Pro rok
2017 plán předpokládá dostatečný pokrok k dosažení
střednědobého cíle, což však nemusí být dostatečné k tomu, aby
cíle bylo dosaženo v témže roce, jak je uvedeno v programu. V programu se
předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2015,
kdy dosáhne 101,7 % HDP, a poté začne klesat. Celkově lze shrnout, že
rozpočtová strategie popsaná v programu je pouze částečně v
souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický
scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu,
který nebyl vypracován nebo potvrzen nezávislým orgánem, je na rok 2014 v
podstatě realistický, ale v roce 2015 je v porovnání s jarní prognózou
Komise z roku 2014 ohrožován riziky horšího vývoje. Míry růstu HDP uvedené
v programu pro období 2016–2017 se zdají být poněkud optimistické, pokud
vezmeme v úvahu současné odhady potenciálního růstu ekonomiky a
přetrvávající potřeby ekonomického ozdravení po krizi. Z tohoto
důvodu je postup nápravy schodku a snížení zadlužení ohrožen riziky
nepříznivého vývoje. Konkrétní opatření na podporu dosažení cílů
celkového schodku od roku 2015 nejsou navíc dosud dostatečně
specifikována, zejména pokud jde o změny daňových předpisů
v rámci plánované daňové reformy. Další rizika souvisejí s
podmíněnými závazky a výnosy z plánovaných úspor na místní a regionální
úrovni. Na základě prognózy Komise fiskální úsilí v období 2013–2014
zaostává o 1,1 procentního bodu, pokud jde o (opravenou) změnu
strukturálního salda (tento údaj je nicméně nadhodnocen nedávnými
změnami v metodologii pro odhad potenciálního produktu) a o 0,4
procentního bodu ve srovnání s hodnotou opatření, která byla v době
doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku odhadována jako
nezbytná. Na základě posouzení programu a prognózy Komise podle
nařízení Komise (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že opatření
podporující rozpočtovou strategii musí být dále upřesněna a že
je nutné další úsilí za účelem plného splnění doporučení Rady v
rámci postupu při nadměrném schodku.
(10)
Ve fiskální strukturální oblasti bylo dosaženo
pokroku při vykazování o plnění rozpočtu a při
uplatňování nápravných opatření vůči správním orgánům,
které rozpočet řádně neplní, avšak zůstává prostor pro
zavedení dalších donucovacích mechanismů, které jsou uvedeny ve
španělském ústavním zákoně o rozpočtové stabilitě, pro
regiony neplnící rozpočet. Byla přijata nová opatření za
účelem prosazení průměrné 30denní lhůty splatnosti pro
platby obchodním dodavatelům, a to na všech úrovních státní správy. V
listopadu 2013 byla zákonem zřízena nezávislá fiskální instituce a v únoru
2014 byl jmenován její předseda. Tato instituce však v době
posuzování programu stability na rok 2014 dosud nevykonávala činnost.
Národní program reforem na rok 2014 uznává rovněž nutnost dalšího zlepšení
hospodárnosti ve výdajích na zdravotní péči a léčiva, například
centralizovaným nákupem farmaceutických přípravků, přezkumem
koše služeb, vytvořením digitálních klinických záznamů nebo posílením
řízení zdravotnických zařízení. Protože fiskální konsolidace má být
založena zejména na úsporách ve výdajích, pomohl by systematický přezkum
výdajů na všech úrovních státní správy učit oblasti, ve kterých by
bylo možné dosáhnout úspor způsobem podporujícím růst a při
zohlednění potřeb nejzranitelnějších skupin.
(11)
V roce 2013 přijalo Španělsko nová
opatření řešící zvýhodnění zadlužování v souvislosti s daní z
příjmů právnických osob. Během roku 2013 dosáhlo Španělsko
také určitého pokroku v oblasti zlepšení dodržování právních
předpisů, a to zintenzívněním boje proti daňovým
podvodům a nehlášenému zaměstnávání, nicméně stále
přetrvávají závažné problémy. V roce 2013 a 2014 Španělsko snížilo
příspěvky na sociální zabezpečení při přijímání
mladých lidí a nových zaměstnanců do zaměstnání. Po
předložení komplexní zprávy o daňové reformě výborem
odborníků, jejíž vypracování zadala vláda, španělské orgány plánují,
že ve druhém čtvrtletí roku 2014 představí konkrétní legislativní
návrhy. Podle národního programu reforem na rok 2014 bude cílem návrhů
modernizace daňového systému, snížení překážek pro zaměstnávání,
posílení výběru příjmů, podpora hospodářského rozvoje,
zajištění jednotnosti trhu a daňové neutrality a zvýšení
konkurenceschopnosti španělského hospodářství a přispívání k
fiskální konsolidaci. Koncepce a provádění této reformy budou
důležité pro budoucí ekonomické vyhlídky a pro veřejné finance.
(12)
Finanční stabilita byla posílena
rekapitalizací a restrukturalizací bankovního sektoru a prováděním
programu ESM z července 2012 zaměřeného na rekapitalizaci
finančních institucí, který byl dokončen dne 22. ledna 2014.
Finanční sektor ve Španělsku stále čelí významným výzvám, které
musí být pečlivě sledovány a řízeny. Zlepšení podmínek
financování bank se pouze pozvolně projevuje ve financování malých a
středních podniků. V budoucnu bude důležité zajistit, aby
úvěry byly směrovány do životaschopných odvětví
hospodářství, tak jak v soukromém sektoru pokračuje snižování páky.
Španělské orgány přijaly několik opatření pro zlepšení
přístupu firem k bankovnímu a nebankovnímu financování a pro
usnadnění restrukturalizace dluhů podniků, avšak jsou
potřebná další opatření.
(13)
Trh práce vykazuje určité známky stabilizace a
v roce 2014 se očekává mírné oživení, které bude provázeno rostoucí
zaměstnaností a snižováním nezaměstnanosti. Nezaměstnanost,
jejíž průměrná roční míra v roce 2013 dosáhla 26,1 %,
zůstává však stále velmi vysoká. Zvláště znepokojivá je vysoká míra
nezaměstnanosti mladých lidí, která dosahuje 54,3 %, a vrcholná úroveň
dlouhodobé nezaměstnanosti, která v roce 2013 dosáhla 49,7 % z celkové
nezaměstnanosti, přičemž míra dlouhodobé nezaměstnanosti je
vysoká zejména u starších lidí a pracovníků s nízkou kvalifikací. Dostupná
hodnocení reformy trhu práce z roku 2012 dospěla k závěru, že reforma
spolu se závazky sociálních partnerů k umírnění mzdových
požadavků v období 2012–2014 pomohla podnikům k vyšší vnitřní
flexibilitě a omezení ztráty pracovních míst, díky tomu že upřednostňuje
kolektivní smlouvy na úrovni podniku a zvyšuje možnosti podniků neuzavírat
kolektivní smlouvy. Reforma též snížila náklady na odstupné při
neoprávněném propuštění, přispěla ke snížení počtu
výpovědí napadených u soudu a zavedla novou smlouvu na podporu stabilního
přijímání do zaměstnání v malých a středních podnicích. V roce
2013 a na začátku roku 2014 byla zavedena další opatření s cílem
usnadnit stabilní zaměstnání na částečný úvazek a snížit
dočasně příspěvky na sociální zabezpečení u nových
smluv na dobu neurčitou. Zásadním problémem španělského trhu práce
však zůstává segmentace. I nadále existuje velké množství různých
typů smluv a rozdíl mezi náklady na odstupné u smluv na dobu určitou
a neurčitou zůstává i po reformě jeden z největších v EU.
Bylo dosaženo pokroku v reformě v oblasti aktivních politik na trhu práce,
včetně schválení ročního plánu zaměstnanosti. Zdá se však,
že opatření na modernizaci a posílení veřejné služby
zaměstnanosti zaostávají, což by mohlo bránit úspěšnému
provádění nového rámce. Plné zprovoznění jednotného portálu
pracovních příležitostí se zpožďuje. Bylo dosaženo pokroku při
posilování spolupráce se soukromými agenturami zprostředkujícími
zaměstnání, je však potřebné další úsilí.
(14)
Neodpovídající relevance vzdělávání a odborné
přípravy pro trh práce a vysoký podíl nezaměstnaných bez formální
kvalifikace (35,2 %) přispívají k vysoké míře nezaměstnanosti
mladých lidí, jakož i k dlouhodobé nezaměstnanosti. Počet mladých
lidí, kteří nejsou zaměstnaní, nestudují ani se neúčastní
odborné přípravy, zůstává vyšší než je průměr EU a prudce
se zvyšuje. Podíl žáků a studentů, kteří
předčasně ukončují vzdělávání a odbornou
přípravu, sice klesá, avšak zůstává velmi vysoký (23,5 %). Míry
dokončení terciárního vzdělání zůstávají stabilní, avšak odborné
vzdělávání a příprava a systémy učňovské přípravy jsou
stále málo využívány a dovednosti absolventů vyššího středního
odborného vzdělání či přípravy zaostávají za průměrem
EU. Španělsko též pracuje na opatřeních na podporu zaměstnanosti
mladých lidí. Národní strategie pro zaměstnanost a podnikání mladých lidí
na období 2013–2016, představená v březnu 2013, je nyní
prováděna, musí však být zavedena ještě některá opatření.
Na základě strategie provedlo Španělsko v souladu s cíli záruky pro
mladé lidi opatření pro boj s nezaměstnaností mladých lidí. Byl
zaznamenán určitý pokrok v opatřeních pro boj proti
předčasnému ukončování školní docházky a na podporu duálního
odborného vzdělávání a přípravy, avšak zásadní zůstává plné
provedení a účinné využívání finančních prostředků. V
oblasti duálního odborného vzdělávání je nezbytná neustálá koordinace mezi
všemi zúčastněnými stranami, včetně subjektů
přijímajících rozhodnutí a poskytovatelů vzdělávání na všech
úrovních veřejné správy, a zaměstnavateli s cílem zefektivnit systém,
podpořit lepší sladění odborného vzdělávání a požadavků
trhu práce a zajistit kompatibilitu modelů duálního odborného
vzdělávání a přípravy v jednotlivých regionech.
(15)
Především v důsledku situace na trhu
práce, ale také kvůli omezené efektivitě sociální ochrany, pokud jde o
snižování chudoby, je Španělsko pod průměrem EU v hlavních
klíčových ukazatelích měřících chudobu a sociální
vyloučení, přičemž ohroženy jsou zejména děti a mladí lidé.
V důsledku krize zažilo Španělsko také jeden z nejvyšších
propadů disponibilních příjmů domácností a jednu z nejvyšších
úrovní příjmové nerovnosti v EU. Klíčové úkoly spočívají ve
zjednodušení postupů pro žadatele o sociální pomoc a zlepšení řízení
a koordinace mezi orgány na celostátní, regionální a místní úrovni. Národní
akční plán pro sociální začlenění na období 2013–2016 stanoví
odpovídající politický rámec pro přizpůsobení aktivních politik na
trhu práce lidem vzdáleným pracovnímu trhu, řešení dětské chudoby a
zlepšení účinnosti služeb na podporu rodiny. Sociální podpora a dávky mají
navíc u různých ohrožených skupin omezené přerozdělovací účinky
a jsou patrně nedostatečně zacíleny. Navíc omezená koordinace
mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami (včetně na
regionálních a místních úrovních) a administrativní zátěž spojená s
přístupem k režimům minimálního příjmu brání plynulému
přechodu mezi sociální pomocí a opětovným začleňováním na
trh práce.
(16)
Španělsko učinilo pokrok v oblasti
strukturálních reforem podporujících růst a konkurenceschopnost v
zásadě v souladu s plány v národním programu reforem na rok 2013. V
prosinci 2013 byl přijat zákon o zajištění jednotnosti trhu a nyní
probíhá jeho komplexní provádění. Na podzim roku 2013 byl přijat
zákon o podnikání, který přinesl také zlepšení rámce platební neschopnosti
podniků a flexibilnější formy společností a racionalizaci
podpůrných mechanismů pro podniky usilující o internacionalizaci.
Bylo rozšířeno využívání „expresního“ udělení oprávnění,
čímž se zjednodušilo otevírání malých maloobchodních prodejen a byla
přijata další opatření pro usnadnění získání oprávnění k
podnikání. Sekundární právní předpisy, které umožňují zakládání
společností s ručením omezeným prostřednictvím jednotných
kontaktních míst v kratších časových lhůtách, jak je uvedeno v
zákoně o podnikání ze září 2013, však nebyly dosud přijaty. Je
nutný neustálý přezkum regulačních překážek růstu
podniků, včetně zdanění, neboť Španělsko ve
velikostech podniků oproti ostatním zemím eurozóny zaostává. Dlouho
očekávaná reforma služeb poskytovaných svobodnými povoláními byla
několikrát odložena a musí být urychlena. Nebyla přijata žádná
opatření k odstranění překážek při zřizování
velkoplošných maloobchodních prodejen. Španělský systém výzkumu a inovací
musí zvýšit kvalitu svých vědeckých výstupů, posílit spolupráci
veřejného a soukromého sektoru a usnadnit zhodnocení výsledků výzkumu
a inovací v komerčních produktech. Španělská vláda v roce 2013
přijala národní strategii v oblasti vědy, technologie a inovací,
která musí být ještě podpořena z veřejných prostředků.
Očekává se vytvoření nové státní agentury pro výzkum
pověřené účinnou správou veřejných investic v oblasti
výzkumu a vývoje.
(17)
Byly přijaty důležité kroky na
řešení tarifního deficitu u elektřiny, zejména prostřednictvím
snížení systémových nákladů, ačkoliv přesný dopad reformy,
zejména na energii z obnovitelných zdrojů, není dosud zcela jasný. Vláda
hledá způsoby, jak minimalizovat negativní účinky nerentabilních
zpoplatněných dálnic na veřejné finance. Španělské orgány
vytvořily databázi obsahující ekonomické ukazatele, ukazatele související
s životním prostředím a dopravou a jiné ukazatele na podporu analýz
před investováním do infrastruktury, avšak dosud nezřídily nezávislé
středisko pro sledování, které má pomáhat při posuzování budoucích
velkých projektů v oblasti infrastruktury. Účinné hospodářské
soutěži v odvětví železniční nákladní a osobní dopravy stále
brání technické a právní překážky, což narušuje účinné využívání
rozsáhlé infrastruktury.
(18)
Reforma veřejné správy postupuje. V prosinci
2013 byla schválena reforma místní veřejné správy a jsou prováděna
doporučení výboru pro reformu veřejné správy, což bude
pokračovat i v letech 2014–2015. Reforma soudnictví se nachází v
různých fázích dokončení a/nebo provádění a musí být
dokončena. Nedávné úsilí v oblasti boje proti korupci zahrnuje zákon o
transparentnosti, veřejném přístupu k informacím a řádné správě,
který byl přijat v prosinci 2013, jakož i dva návrhy zákonů o dohledu
nad financováním politických stran a odpovědnosti vysoce postavených
úředníků. Je prováděn národní plán proti neohlášenému
zaměstnávání a podvodům v oblasti sociálního zabezpečení na
období 2012–2014. Španělsko také rozšířilo svoji síť
mezinárodních dohod za účelem výměny informací významných pro vyměřování
daní a zahájilo projekt se soukromými podniky, který se zabývá potenciálními
zlepšeními v řízení systému dávek.
(19)
V kontextu evropského semestru Komise provedla
komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska. Posoudila program
stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Španělska, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie.
Její doporučení v rámci evropského semestru jsou
promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 8.
(20)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Španělska a její stanovisko[10] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(21)
Na základě výsledků hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program
reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 1, 2, 3, 4, 6, 7 a 8.
(22)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na
základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Španělsko by
mělo také zajistit úplné a včasné provedení těchto
doporučení,
DOPORUČUJE, aby Španělsko v
období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Od
roku 2014 posílit rozpočtovou strategii, zejména plným specifikováním
opatření pro rok 2015 a další roky, na nichž bude strategie založena, aby
bylo zajištěno, že nadměrný schodek bude do roku 2016 udržitelným
způsobem napraven, a to dosažením strukturálního přizpůsobení
uvedeného v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném
schodku. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje hodnověrné provedení
náročných strukturálních reforem, které zlepší schopnost korekce a posílí
růst a zaměstnanost. Po nápravě nadměrného schodku
provádět strukturální přizpůsobení směrem ke
střednědobému cíli na úrovni alespoň 0,5 % každý rok a více za
příznivých ekonomických podmínek nebo v případě, kdy je to
nezbytné pro splnění pravidla týkajícího se zadlužení, s cílem trvale
snižovat vysokou míru veřejného zadlužení. Zajistit, aby nový nezávislý
fiskální orgán začal co nejdříve plnohodnotně pracovat a
zajistit plné provádění preventivních, nápravných a donucovacích
opatření v ústavním zákoně o rozpočtové stabilitě na všech
úrovních státní správy, včetně odstranění obchodních
závazků po splatnosti ve veřejném sektoru. Do února 2015 provést
systematický přezkum výdajů na všech úrovních státní správy s cílem
zvýšit efektivitu a kvalitu budoucích veřejných výdajů.
Pokračovat ve zvyšování nákladové efektivity odvětví zdravotnictví,
zejména další racionalizací výdajů na léčiva, rovněž v
nemocnicích, a posílením koordinace mezi různými typy péče a současně
zachovat přístup pro zranitelné skupiny. Do konce roku 2014 přijmout
komplexní daňovou reformu za účelem zjednodušení daňového
systému, který bude příznivější pro růst a vytváření
pracovních míst, ochranu životního prostředí a stabilitu příjmů.
Za tímto účelem přesunout příjmy směrem k daním, které mají
menší nepříznivý účinek, jako např. spotřební daně,
ekologické daně (např. z motorových paliv) a periodické daně z
nemovitostí; odstranit neefektivní daňové výdaje u daně z příjmu
fyzických a právnických osob; zvážit snížení příspěvků
zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, zejména u pracovních
míst s nízkým ohodnocením; pokračovat v řešení zvýhodnění
zadlužování v souvislosti s daní z příjmů právnických osob;
přijmout opatření, která zabrání, aby zdanění narušovalo hladké
fungování španělského vnitřního trhu. Posílit boj proti daňovým
únikům.
2.           Dokončit reformu
odvětví spořitelen, pokud jde o přijetí sekundárních právních
předpisů, a dokončit restrukturalizaci státem vlastněných
spořitelen za účelem urychlení jejich plného ozdravení a usnadnění
jejich návratu do soukromého vlastnictví. Podporovat úsilí bank za účelem
zachování silného kapitálového poměru, sledovat činnost
společnosti Sareb za účelem zajištění včasného odprodeje
aktiv a minimalizovat přitom náklady pro daňové poplatníky.
Dokončit probíhající opatření pro rozšíření přístupu malých
a středních podniků k financování, zejména dokončením
probíhajících opatření pro zlepšení nebankovního finančního
zprostředkovatelství. Odstranit zbývající překážky rámce
insolvenčního práva pro podniky, zejména posílením odborných znalostí
insolvenčních správců a kapacity soudního systému pro řešení
případů platební neschopnosti a vytvořit stálý rámec pro
platební neschopnost fyzických osob.
3.           Zavést nová opatření pro
snížení segmentace trhu práce za účelem podpory trvalých, kvalitních
pracovních míst, která budou zahrnovat také snížení počtu typů smluv
a zajištění vyváženého přístupu k právu na odstupné. Pokračovat
v pravidelném sledování reforem trhu práce. Podporovat vývoj reálných mezd v
souladu s cílem vytváření pracovních míst. V rámci vyplácení podpory v
nezaměstnanosti posílit požadavek na hledání pracovního místa. Zvýšit
efektivitu a zaměření aktivních politik na trhu práce,
včetně subvencí na nábor nových pracovníků, zejména pro osoby,
které se při hledání zaměstnání potýkají s většími obtížemi.
Posílit koordinaci mezi trhem práce a politikami v oblasti vzdělávání a
odborné přípravy. Urychlit modernizaci veřejných služeb
zaměstnanosti za účelem zajištění účinného osobního
poradenství, vhodného školení a zprostředkování zaměstnání, se
zvláštním zaměřením na dlouhodobě nezaměstnané. Do konce
roku 2014 zajistit účinnou spolupráci veřejného a soukromého sektoru
v oblasti služeb zprostředkování zaměstnání a sledovat kvalitu
poskytovaných služeb. Zajistit účinné fungování jednotného portálu
pracovních příležitostí a doplnit jej dalšími opatřeními na podporu
pracovní mobility.
4.           Zavést strategii pro
zaměstnanost a podnikání mladých lidí na období 2013–2016 a vyhodnotit
její účinnost. V souladu s cíli záruky pro mladé lidi poskytnout kvalitní
nabídku pracovních příležitostí a učňovskou přípravu a
stáže pro mladé lidi a přijmout opatření, aby bylo možné zapojit
mladé lidi, kteří nejsou registrováni jako nezaměstnaní. Účinně
provádět nové vzdělávací programy za účelem zvýšení kvality
základního a středního vzdělávání. Zlepšit vedení a podporu pro
skupiny, které jsou ohroženy předčasným ukončením školní
docházky. Zvýšit relevanci vzdělávání, odborné přípravy a
vysokoškolského vzdělání pro trh práce, zejména posílením spolupráce se
zaměstnavateli a podporou školení školitelů a instruktorů.
5.           Zavést národní akční
plán pro sociální začlenění na období 2013–2016 a vyhodnotit jeho
účinnost, včetně všech jeho cílů. Posílit správní kapacity
a koordinaci zaměstnanosti a sociálních služeb za účelem poskytnutí
integrovaného přístupu na podporu ohrožených osob a zefektivnit postupy na
podporu přechodu mezi systémy minimálního příjmu a trhem práce. Zlepšit
zacílení programů na podporu rodiny a kvalitu služeb ve prospěch
nízkopříjmových domácností s dětmi za účelem zajištění
progresivnosti a účinnosti sociálních transferů.
6.           Zajistit ambiciózní a rychlé
provedení zákona č. 20/1013 o jednotnosti trhu na všech úrovních státní
správy. Do konce roku 2014 přijmout ambiciózní reformu o službách
poskytovaných svobodnými povoláními a profesními sdruženími, určit profese
vyžadující registraci v profesní organizaci, upravit problematiku
transparentnosti a odpovědnosti profesních organizací, otevřít trh
neodůvodněně vyhrazených činnosti a zabezpečit
jednotnost trhu při přístupu ke službám poskytovaným svobodnými
povoláními a při výkonu těchto služeb ve Španělsku. Zkrátit
lhůty, náklady a množství postupů potřebných pro zřízení
podniku. Odstranit neodůvodněné překážky zřizování
velkoplošných maloobchodních prodejen, zejména prostřednictvím revize
stávajících předpisů regionálního plánování. Určit zdroje
financování pro novou národní strategii v oblasti vědy, technologií a
inovací a zahájit činnost nové státní agentury pro výzkum.
7.           V návaznosti na reformu z
roku 2013 zajistit, že v roce 2014 bude účinně odstraněn deficit
v systému elektřiny, včetně případného přijetí dalších
strukturálních opatření. Vyřešit otázku nerentabilních zpoplatněných
dálnic tak, aby se minimalizovaly náklady pro stát. Do konce roku 2014
zřídit nezávislé středisko pro sledování, které se bude podílet na
posuzování budoucích významných projektů v oblasti infrastruktury.
Přijmout opatření k zajištění účinné hospodářské soutěže
v odvětví železniční nákladní a osobní dopravy.
8.           Provést na všech úrovních
státní správy doporučení výboru pro reformu veřejné správy. Posílit
kontrolní mechanismy a zvýšit transparentnost správních rozhodnutí, zejména na
regionální a místní úrovni. Dokončit a pečlivě sledovat probíhající
opatření pro boj proti šedé ekonomice a nehlášenému zaměstnávání.
Přijmout připravované reformy týkající se struktury soudnictví a
územní uspořádání soudnictví a zajistit provedení přijatých reforem.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8003 final
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/31

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Španělska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2017
   (2017/C 261/08)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Španělsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Španělsku. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou, která má přeshraniční význam. Zejména přebytky běžného účtu se promítají do snižování čistých vnějších závazků Španělska, které však nadále zůstávají značné a vystavují zemi rizikům vyplývajícím ze změn tržních nálad. Dluh soukromého sektoru se výrazně snížil, zejména v případě korporací, avšak zadlužení domácností zůstává vysoké. Hospodářský růst se stal hlavní hnací silou snižování zadlužení, avšak rizika související s fiskální udržitelností zůstávají ve střednědobém horizontu vysoká. Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků nerovnováhy na španělské hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam. Finanční sektor i nadále vykazuje vysoký stupeň stability, k čemuž přispívá jeho probíhající restrukturalizace, nízké náklady na financování a hospodářské oživení. V posledních letech je vytvářen velký počet pracovních míst a nezaměstnanost rychle klesá, nicméně zůstává velmi vysoká. Významnou hnací silou intenzivní tvorby pracovních míst a zvýšení konkurenceschopnosti v nedávných letech byly reformy trhu práce a zpomalování růstu mezd.

               (4)

               Dne 28. dubna 2017 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 29. dubna 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Španělsko se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 Španělsko plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2018 v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 8. srpna 2016 o výzvě Španělsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, které je považováno za nezbytné pro nápravu situace nadměrného schodku (dále jen „rozhodnutí Rady z 8. srpna 2016“). Plánuje se, že celkový schodek státního rozpočtu bude dále klesat a v roce 2020 dosáhne 0,5 % HDP. Prognózy výdajů v programu stability z roku 2017 zahrnují naplnění podmíněných závazků spojených s dálnicemi a finančním sektorem, které budou v roce 2017 činit téměř 0,4 % HDP a v roce 2018 to bude 0,2 % HDP. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se však v časovém horizontu programu stability z roku 2017 neplánuje. Očekává se, že přepočítané strukturální saldo (5) v roce 2020 dosáhne -1,9 % HDP. V programu stability z roku 2017 se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 98,8 %, v roce 2018 na 97,6 % a v roce 2020 na 92,5 %. Makroekonomické předpoklady programu stability z roku 2017 jsou do roku 2018 věrohodné, v pozdějším období se však zdají být poněkud optimistické. Plánované dosažení cílů je nadále závislé na silném ekonomickém výhledu, který nicméně podléhá rizikům. Další rizika dosažení fiskálních cílů se týkají nejistoty ohledně dopadu nedávno přijatých opatření v oblasti daní. Navíc pokud zohledníme předpokládané naplnění podmíněných závazků (které nejsou zahrnuty v prognóze Komise z jara 2017), program spoléhá na výrazně vyšší omezení výdajů, než předpokládá prognóza Komise v roce 2017 a 2018. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2018 nebyla dosud dostatečně specifikována.

               (7)

               Dne 8. srpna 2016 vyzvala Rada Španělsko, aby do roku 2018 nadměrný schodek odstranilo, a zejména aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 4,6 % HDP v roce 2016, 3,1 % HDP v roce 2017 a 2,2 % HDP v roce 2018. Toto zlepšení salda veřejných financí na základě aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se považovalo za odpovídající zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP v roce 2016 a zlepšení ve výši 0,5 % HDP v roce 2017 i 2018. Španělsko dosáhlo v roce 2016 celkového schodku vládního rozpočtu 4,5 % HDP, což je pod úrovní cíle stanoveného v rozhodnutí Rady z 8. srpna 2016. Podle prognózy Komise z jara 2017 za předpokladu nezměněné politiky schodek vládního rozpočtu v roce 2017 klesne na 3,2 % HDP a v roce 2018 dále na 2,6 % HDP, což v roce 2017 o 0,1 % HDP přesahuje cíle hodnoty celkového schodku uvedenými v programu stability z roku 2017 a cíle stanovenými Radou a v roce 2018 o 0,4 % HDP. Na rozdíl od programu stability z roku 2017 předpověď nepředpokládá naplnění výše uvedených podmíněných závazků. Očekává se, že kumulativní fiskální úsilí v období 2016–2017 bude zajištěno jen těsně a v roce 2018 se za předpokladu nezměněné politiky předpokládá, že finanční úsilí nedosáhne výše požadované v rozhodnutí Rady z 8. srpna 2016. Navíc v srpnu 2016 Rada požádala Španělsko, aby přijalo opatření ke zlepšení svého fiskálního rámce, avšak program stability z roku 2017 neuvádí plány na posílení příspěvku pravidla o výdajích v zákoně o stabilitě k udržitelnosti veřejných financí. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, a zejména pokud jde o rozhodnutí Rady z 8. srpna 2016, budou nezbytná další opatření, zejména v roce 2018.

               (8)

               Španělsko dosud nemá jasný a jednotný rámec politiky pro zadávání veřejných zakázek, který zajišťuje dodržování právních předpisů, vysokou úroveň hospodářské soutěže a hospodářské efektivity, zejména prostřednictvím účinných kontrolních mechanismů ex ante a ex post, větší transparentnost a koordinaci u všech veřejných zadavatelů na všech úrovních správy. Vláda v roce 2017 předložila některá opatření, která by mohla zlepšit systém dohledu nad zadáváním veřejných zakázek, a tato opatření v současné době čekají na schválení parlamentem.

               (9)

               Španělsko dosáhlo pokroku v boji proti korupci, zejména pokud jde o transparentnost správního rozhodování, a konkrétněji v oblasti přijímání právních předpisů o transparentnosti financování politických stran, majetkových přiznání a střetu zájmů. Nyní je třeba se zaměřit na provádění těchto opatření. Avšak i přes nárůst vyšetřování korupce zahrnující případy na místní a regionální úrovni nebyly na uvedených úrovních správy vytvořeny speciálně uzpůsobené preventivní strategie ke zmírnění rizik korupce a na úrovních správy neexistuje ani sdílená preventivní strategie. Další nedostatky, jako jsou mezery v právních předpisech na ochranu oznamovatelů (whistle-blowers), úroveň nezávislosti nedávno vytvořeného Úřadu pro střet zájmů a neexistence právních předpisů v oblasti lobbyingu nebyly dosud předmětem zvláštních následných opatření. Další problematickou otázkou jsou vleklá soudní řízení týkající se případů korupce. Trestní právo procesní bylo v roce 2015 novelizováno s cílem omezit dobu vyhrazenou na vyšetřování a snížit nepřiměřené prodlevy v trestním řízení. To by však mohlo zvýšit riziko, že doba vymezená pro řízení by nestačila pro řešení složitých případů korupce, pokud se ustanovení umožňující prodloužení lhůt ukáží jako restriktivní.

               (10)

               Ačkoli základní sazba DPH odpovídá průměru Unie a výpadky příjmů z DPH jsou nízké a dále se snižují, jsou příjmy z DPH ve Španělsku relativně nízké. Je to způsobeno zejména tím, že Španělsko u různých výrobků a služeb ve velké míře uplatňuje osvobození od daně nebo snížené sazby. V důsledku toho Španělsko zaznamenalo v roce 2014 největší slabiny v oblasti této politiky v rámci Unie (59 % oproti průměru Unie ve výši přibližně 44 %). Obdobně příjmy Španělska z daní souvisejících s životním prostředím patří mezi nejnižší v Unii, i když v posledních letech byla přijata určitá opatření, zejména v odvětví energetiky. Daně za znečistění a využívání zdrojů mohou přinést vyšší příjmy a mít významné sociální a environmentální dopady. Normativní předpisy nejsou soudržné, což má za následek různorodý přístup k některým ekologickým daním na regionální úrovni. Pokud jde o výdaje, vláda pověřila španělskou nezávislou fiskální organizaci AIReF provedením přezkumu výdajů, který bude zahrnovat všechny úrovně veřejné správy. Přezkum může pomoci určit oblasti, kde potřeby výdajů je možné naplnit účinnějším využíváním zdrojů.

               (11)

               V posledních letech byl vytvořen velký počet pracovních míst, který byl podporován reformami trhu práce a zpomalením růstu mezd. Nezaměstnanost rychle klesá, avšak zůstává jednou z nejvyšších v Unii, a to zejména mezi mladými lidmi a osobami s nízkou úrovní dovedností, což s sebou nese riziko odchodu z trhu práce. Téměř polovina nezaměstnaných je bez práce déle než jeden rok. Španělsko přijímá opatření na podporu mladých lidí, zejména rozšiřováním kritérií způsobilosti záruky pro mladé lidi (6), a na posílení individuální podpory dlouhodobě nezaměstnaných. Jejich účinnost závisí rovněž na výsledcích práce regionálních veřejných služeb zaměstnanosti. Existuje prostor pro posílení jejich spolupráce se sociálními službami, a tedy ke zlepšení poskytování širokých služeb osobám hledajícím zaměstnání, zejména dlouhodobě nezaměstnaným a lidem čerpajícím ze systémů zajištění příjmů. Současně by mohla být rozšířena spolupráce veřejných služeb zaměstnanosti se zaměstnavateli, a to zejména posílením podílu volných pracovních míst spravovaných službami zaměstnanosti.

               (12)

               Španělsko má v rámci Unie jeden z nejvyšších podílů osob v dočasném pracovním poměru a mnoho smluv na dobu určitou je uzavíráno na velmi krátkou dobu. Míra přechodu ze smluv na dobu určitou na dobu neurčitou je ve srovnání s průměrem Unie velmi nízká. Rozšířené využívání smluv na dobu určitou je spojeno s nižším růstem produktivity (mimo jiné kvůli nižším příležitostem odborné přípravy na pracovišti), horšími pracovními podmínkám a vyšším rizikem chudoby. Zdá se, že nedávné reformy na trhu práce měly mírný pozitivní účinek na snižování segmentace mezi smlouvami na dobu neurčitou a na dobu určitou, a probíhající posílení pracovních inspekcí vykazuje pozitivní výsledky při řešení zneužívání smluv na dobu určitou. Nicméně některé prvky španělského trhu práce mohou nadále působit jako překážka přijímání zaměstnanců na dobu neurčitou, mezi něž patří například nejistota v soudním sporu po propuštění spolu s poměrně vysokým odstupným pro zaměstnance se smlouvami na dobu neurčitou. Navíc systém pobídek k zaměstnávání zůstává roztříštěný a není účinně cílen na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Ačkoli Španělsko v návaznosti na dohodu mezi vládou a sociálními partnery z roku 2014 nedávno vytvořilo skupinu zabývající se kvalitou zaměstnanosti, dosud nevypracovalo komplexní plán k potírání segmentace trhu práce.

               (13)

               Přetrvávají rozdíly v podmínkách způsobilosti pro čerpání pomoci ze systémů zajištění příjmů a v propojení mezi aktivací a ochranou v jednotlivých regionech a režimech. Některé zranitelné skupiny jsou z opatření o zaručeném příjmu vyloučeny. Omezenou účinnost režimů lze částečně vysvětlit velkými rozdíly v přiměřenosti regionálních systémů minimálního příjmu a přístupu k nim a roztříštěností vnitrostátních systémů dávek do několika systémů řešících různé kategorie uchazečů o zaměstnání, které jsou spravovány různými orgány. Roztříštěnost vede k přerušení podpory poskytované osobám, které ji potřebují, a brání poskytnutí integrovaného přístupu. Probíhající studie mají v reakci na četné výzvy posoudit účinnost vnitrostátních a regionálních režimů podpory příjmů. Rodinné dávky jsou nesprávně zacíleny. Navíc při zohlednění dopadu daňových odpočtů je systém zdanění a dávek celkově mírně regresivní. Využívání zařízení péče o děti s příjmem rodiny výrazně roste, což naznačuje překážky v přístupu pro nízkopříjmové rodiče. Poskytování služeb dlouhodobé péče se zlepšuje, nicméně v jednotlivých regionech se liší a stále neodpovídá současným potřebám.

               (14)

               Slabé výsledky vzdělávání mají ve Španělsku negativní dopad na dlouhodobý potenciál pro růst produktivity. Navzdory výrazným zlepšením v posledních letech zůstává míra předčasných odchodů ze vzdělávání jednou z nejvyšších v Unii. V oblasti předčasných odchodů ze vzdělávání a studijních výsledků, zejména v základních dovednostech, existují značné regionální rozdíly. Hlavními hybnými silami úspěšného školního vzdělávání v regionech dosahujících dobrých výsledků je odborná příprava učitelů a individuální podpora studentů. Španělsko má druhou nejvyšší míru opakování ročníku v Unii, což zvyšuje riziko předčasného ukončení školní docházky, snižuje očekávané dosažené výsledky a má negativní dopad na náklady na vzdělávání. Zaměstnatelnost absolventů vysokých škol je stále poměrně nízká. Snížená mobilita studentů a akademických pracovníků, omezené příležitosti stáží, nedostatek pobídek a nepružnost systému správy univerzit zůstávají hlavními překážkami pro spolupráci s firmami v oblasti vzdělávání a výzkumu.

               (15)

               K posílení produktivity a konkurenceschopnosti by Španělsku prospěla další podpora výzkumu a inovací. Inovační výkonnost však klesá a nyní je na nižší úrovni než v roce 2007, přičemž zaostávání země za průměrem Unie se v průběhu času zvýšilo. Nízká inovační výkonnost se shoduje s poklesem soukromých výdajů na výzkum a vývoj a poukazuje na nedostatky v rámci správy pro výzkum a inovace. Na začátku roku 2017 zahájila činnost státní agentura pro výzkum odpovědná za řízení financování výzkumu a inovací ústřední vládou. Dosud neexistuje žádné systematické víceleté plánování rozpočtů programů podpory. Účinnost programů podpory nebyla systematicky vyhodnocována s cílem zlepšit jejich vytváření a provádění. Vzhledem k nedostatku pobídek a nepružnosti systému správy univerzit zůstává spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem slabá a mobilita výzkumných pracovníků mezi veřejným a soukromým sektorem je nízká. Koordinace na různých úrovních státní správy není optimální a vnitrostátní a regionální politiky v důsledku toho nefungují v plné součinnosti.

               (16)

               Španělské malé podniky obvykle mají výrazně nižší produktivitu než jejich protějšky v jiných velkých členských státech. Skutečnost, že malé podniky ve Španělsku převládají, má závažný dopad na produktivitu celého hospodářství. Odstraňování překážek pro podniky, jež vzniknou, budou působit a růst, by proto vedlo k růstu investic a produktivity. Španělská vláda v posledních letech přijala řadu opatření zaměřených na usnadnění zakládání podniků a jejich růst. Konsolidace a úplné provedení těchto reforem má zásadní význam pro plné využití jejich výhod. Zákon o jednotnosti trhu přijatý v roce 2013 přispěl k řešení dodatečných nákladů pro podnikatele způsobených podstatnými rozdíly a překrýváním obchodních předpisů v různých regionech. Rostoucí využívání mechanismu pro podávání a vyřizování stížností ze strany podniků, který je v uvedeném zákoně stanoven s cílem kompenzovat překážky v přístupu na trh naznačuje možnou potřebu dalšího zjednodušení postupů udělování licencí. Koordinace mezi příslušnými orgány veřejné správy, a to i na odvětvové úrovni, vyžaduje více úsilí. Je to nezbytné k zajištění toho, aby stávající a budoucí právní předpisy na všech úrovních účinně řešily zbytečné překážky pro vstup na trh, a to i pro nové obchodní modely v rámci ekonomiky sdílení. V odvětví maloobchodu nadále zbytečně brání vstupu na trh dvojí povolení pro zřizování maloobchodních provozoven. Požadavky týkající se přístupu na trh v regionálních právních předpisech, které se týkají odvětví přepravy cestujících automobily s řidičem a služeb v oblasti krátkodobého pronájmu ubytování, mohou zbytečně ohrozit vyrovnaný vývoj sdílené ekonomiky. V prvních měsících roku 2017 přijalo Španělsko opatření ke zvýšení účinnosti zákona o jednotnosti trhu. Příkladem jsou nedávno přijaté pokyny k jeho provádění a zveřejněný katalog osvědčených a nesprávných postupů při jeho uplatňování.

               (17)

               Regulace odborných služeb zůstává poměrně restriktivní. Práva ochrany („vyhrazené činnosti“) jsou selektivně poskytována některým poskytovatelům služeb, zatímco jiní poskytovatelé s relevantními podobnými kvalifikacemi jsou vyloučeni. U velkého počtu profesí je povinné členství v profesním sdružení. Pokud jde o stavební inženýry, architekty a turistické průvodce, je míra restriktivnosti ve Španělsku vyšší než vážený průměr v Unii. Naopak v případě patentových zástupců a právníků je nižší než průměr Unie, avšak přístup k právnické profesi je mnohem více omezen než pro kteroukoli jinou profesi ve Španělsku.Návrh zákona o službách poskytovaných svobodnými povoláními, který mimo jiné předpokládá racionalizaci členství v profesních sdruženích, nebyl dosud přijat. Tato reforma rovněž upravuje problematiku větší transparentnosti a odpovědnosti profesních organizací, otevírá trh neodůvodněně vyhrazených činností a zabezpečuje jednotnost trhu při přístupu ke službám poskytovaným svobodnými povoláními a při výkonu těchto služeb ve Španělsku.

               (18)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Španělska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Španělsku pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Španělsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Španělsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem na rok 2017 a program stability z roku 2017. Její doporučení přijatá podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

         DOPORUČUJE Španělsku v období 2017–2018:

               1.

               Zajistit dodržování rozhodnutí Rady ze dne 8. srpna 2016, včetně opatření na posílení fiskálního rámce a rámce pro zadávání veřejných zakázek. Provést komplexní přezkum výdajů s cílem identifikovat možné oblasti pro zvýšení efektivity výdajů.

               2.

               Posílit koordinaci mezi regionálními službami zaměstnanosti, sociálními službami a zaměstnavateli s cílem lépe reagovat na potřeby osob hledajících zaměstnání a zaměstnavatelů. Přijmout opatření na podporu zaměstnávání na dobu neurčitou. Řešit regionální rozdíly a roztříštěnost systémů zajištění příjmů a zlepšit podporu rodin, včetně přístupu ke kvalitní péči o děti. Zvýšit relevantnost terciárního vzdělávání pro pracovní trh. Řešit regionální rozdíly ve výsledcích vzdělávání, zejména posílením odborného vzdělávání učitelů a podpory jednotlivých studentů.

               3.

               Zajistit dostatečné a udržitelné investice do výzkumu a inovací a posílit jejich řízení na různých úrovních státní správy. Zajistit důkladné a včasné provádění zákona o jednotnosti trhu pro stávající a budoucí právní předpisy.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 14. prosince 2009 Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (ECB/2009/26)

text:
               18.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 308/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 14. prosince 2009
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland
   (ECB/2009/26)
   2009/C 308/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland skončil po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2011 společnost Deloitte & Touche,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Deloitte & Touche byla jmenována externím auditorem Central Bank and Financial Services Authority of Ireland pro účetní roky 2009 až 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. prosince 2009.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0318

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Itálie na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012–2015 /* /2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Itálie na rok
2012
a stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne
16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na doporučení Evropské
rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a
růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení
evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne
21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“.   Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 12. července 2011 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Itálie na rok 2011 a vydala
stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2011–2014.
(4)
Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou
roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr
integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa
2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[6],
ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(5)
            Dne 2. března 2012 potvrdila
Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability a
fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(6)
Evropská rada dne 2. března 2012 rovněž
vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas
představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability
či konvergenčních programů a národních programů reforem.
(7)
Dne 30. dubna 2012 předložila Itálie
aktualizaci svého programu stability na období 2012–2015 a národní program
reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba
programy posuzovány současně. Komise rovněž v hloubkovém
přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011
posoudila, zda je Itálie postižena makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve
svém hloubkovém přezkumu[7]
dospěla k závěru, že se Itálie potýká s nerovnováhou, i když
nikoli nadměrnou. Zatímco veřejný dluh spadá pod přísnou
kontrolu Paktu o stabilitě a růstu, makroekonomický vývoj, pokud jde
o výsledky vývozu, si zasluhuje obzvláště pozornost, neboť je nutné
snížit riziko nepříznivých účinků na fungování
hospodářství.
(8)
Na základě hodnocení programu stability podle
čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 je Rada toho názoru,
že makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je
realistický, a to za předpokladu, že se nebudou dále zhoršovat podmínky na
finančních trzích. V programu stejně jako v prognóze Komise
z jara 2012 se tento rok očekává prudké snížení reálného HDP a
postupné oživení v roce 2013. V souladu s postupem při
nadměrném schodku (EDP) je cílem rozpočtové strategie stanovené v
programu snížit do roku 2012 celkový schodek veřejných financí pod
referenční hodnotu 3 % HDP, a to prostřednictvím dalšího
omezování výdajů a pomocí dodatečných příjmů. Na
základě opravy nadměrného schodku program potvrzuje
střednědobý rozpočtový cíl (MTO) v podobě
strukturálně vyrovnaného rozpočtu, jenž adekvátně odráží
požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Jeho dosažení plánuje na rok
2013, tedy o rok dříve, než bylo cílem v předchozím programu
stability. Na základě (přepočítaného) strukturálního schodku[8] se plánované průměrné
roční fiskální úsilí v období 2010–2012 pohybuje vysoko nad úrovní
0,5 % HDP, kterou doporučila Rada na základě pravidel postupu
při nadměrném schodku. Předpokládané tempo korekce v roce
2013 ve strukturálním vyjádření umožňuje dosažení střednědobého
rozpočtového cíle v uvedeném roce, a plánovaná míra růstu
veřejných výdajů by pak byla v souladu s výdajovým
kritériem stanoveným v Paktu o stabilitě a růstu při
zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů.
Program předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne
maxima v roce 2012 a poté se začne současně s růstem
primárních přebytků stále rychleji snižovat. V letech 2013 a
2014 se bude Itálie nalézat v přechodném období a její
rozpočtové plány by zaručily dostatečný pokrok směrem
k plnění referenční hodnoty pro snižování dluhu, jak
ostatně potvrzuje prognóza Komise z jara 2012. Podle plánů bude
referenční hodnoty pro snižování dluhu dosaženo na konci přechodného
období (v roce 2015). Dosažení výše zmíněných výsledků ohledně
schodku a dluhu bude vyžadovat přísné a úplné rozpočtové
provádění nápravných opatření přijatých v letech 2010 a
2011. V neposlední řadě se zdá, že Itálie čelí
středně velkému riziku, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost
veřejných financí.
(9)
Pokud jde o fiskální rámec, italský parlament
schválil návrh ústavního zákona, kterým se do italské ústavy zavádí pravidlo
vyrovnaného rozpočtu. Pro konkretizaci klíčových aspektů tohoto
pravidla bude zapotřebí prováděcích předpisů. Těmito
aspekty se míní způsoby uplatnění, vhodné opravné mechanismy, únikové
doložky a nutná koordinace mezi různými úrovněmi správy. Vláda se
zavázala pokračovat v trvalém zlepšování účinnosti a kvality
veřejných výdajů prostřednictvím hloubkových výdajových
přezkumů na všech úrovních správy. Přezkumy by rovněž
měly umožnit upřednostnit výdajové položky, jež jsou příznivé
pro růst. Se stejným cílem probíhá proces přesměrování využití
strukturálních fondů prostřednictvím opatření z března 2011
a akčního plánu soudržnosti z listopadu 2011, který má taktéž za cíl
urychlit čerpání ze strukturálních fondů. Závažné nedostatky ve
správní kapacitě však nadále ztěžují čerpání, a tedy i
provádění plánu, a to zejména v konvergenčních regionech.
(10)
Struktura daňového systému či vysoká míra
daňových úniků a nehlášené práce mají nepříznivý dopad na
hospodářskou výkonnost Itálie. Dodržování daňových předpisů
a daňová správa jsou rovněž dotčeny rozsáhlými daňovými
výdaji a nadměrně zatěžujícími správními postupy. Částečný
přesun daňového zatížení z výrobních faktorů na zdanění spotřeby
a majetku, ke kterému již došlo, je prvním důležitým krokem
k úpravě daňové struktury tak, aby byla příznivější
pro růst. Je však nutný další takový přesun při současném
zohlednění distribučních účinků.
(11)
Dohoda sociálních partnerů z června 2011
ohledně reformy rámce pro mzdová vyjednávání byla formalizována v právních
předpisech. Měla by umožnit rozsáhlejší využívání kolektivních smluv
či lepší zohlednění potřeb specifických výrobních činností.
Systém mzdového vyjednávání je však nutné dále reformovat, a to
prostřednictvím umožnění flexibilnějších pravidel i na
celostátní úrovni odvětví, aby bylo možné plně řešit otázku
nominálních jednotkových nákladů práce a zaručit, že tyto náklady
budou dynamičtější než u obchodní partnerů. Tato otázka je
klíčovým faktorem pro konkurenceschopnost Itálie. V dubnu 2012 vláda
navrhla ambiciózní reformu trhu práce, která řeší dlouhodobé problémy na
italském trhu práce, včetně jeho segmentace. Tuto reformu je
nutné naléhavě přijmout a zároveň je potřeba zajistit, že
její cíl i ambicióznost budou odpovídat problémům, kterým italský trh
práce čelí. Rozsah a efektivita liberalizace služeb zaměstnanosti
rovněž musí být pozorně sledovány.
(12)
Navzdory úsilí o zlepšení zaměstnatelnosti
žen, hlavně prostřednictvím cílených daňových pobídek, míra
zaměstnanosti žen v Itálii je výrazně nižší (46,5% v roce 2011),
než je průměr EU-27 (58,5% v roce 2011). Je zapotřebí dalších
opatření, pokud jde o zařízení pro péči o děti a seniory. Obzvláště
velké výzvě čelí starší zaměstnankyně v soukromém
sektoru, neboť věk odchodu do důchodu u žen se mezi léty 2012 a
2018 zvýší o pět let.
(13)
Nezaměstnanost mladých v Itálii dosáhla
v roce 2011 průměrné hodnoty 29,1 % a v prvních
měsících roku 2012 dále rostla. Především míra nezaměstnanosti
mezi absolventy je vysoká a existuje nesoulad mezi získávanými dovednostmi a
dovednostmi, které jsou relevantní pro trh práce. Podpora učňovského
vzdělávání coby skutečné vstupní brány na trh práce je vítaná, ale
stále vyžaduje uplatnění vhodných nástrojů, jako jsou systém
standardů práce a odborné přípravy nebo režimy osvědčování
dovedností. Komise zahájila činnost akční skupiny s cílem
přesměrovat fondy soudržnosti na opatření na podporu
zaměstnanosti mladých lidí a rozvoje malých a středních podniků.

(14)
Míra předčasného ukončování školní
docházky ve výši 18,8 % na celostátní úrovni (avšak s velkými regionálními
výkyvy) má nepříznivý dopad na zaměstnanost mladých lidí. Je
zapotřebí přijmout cílenější a koordinovanější
opatření k řešení problému předčasného ukončování
školní docházky. Tato opatření by měla zahrnovat prevenci, možnost
zásahu a kompenzace. Je zapotřebí řešit nevýkonnost systému
terciárního vzdělávání, mimo jiné prostřednictvím plného provedení
reformy univerzit z roku 2010 a také posílením vazby mezi výsledky univerzit na
jedné straně a přidělováním veřejných prostředků
na straně druhé.
(15)
Itálie přijala důležitá opatření
k liberalizaci služeb, zejména odborných služeb, a ke zlepšení
hospodářské soutěže v síťových odvětvích. Četným
výzvám ovšem čelí odvětví energetiky a dopravy, zejména pokud jde o
železnice a přístavy, kde přetrvávají významné problémy
v oblasti infrastruktury a trhu.
(16)
Navzdory některým přijatým
opatřením, jejichž cílem bylo podpořit zjednodušení administrativy,
je podnikatelské prostředí v Itálii i nadále složité. Především pak
soudní systém trpí mnoha nedostatky, pokud jde o využívání zdrojů nebo
postupy a institucionální organizaci. Tyto nedostatky se projevují v nízké
výkonnosti italského občanskoprávního soudnictví, což se zejména týká nepřiměřeně
dlouhých soudních řízení a velkého množství nevyřízených
případů.
(17)
Přístup malých a středních podniků k
financování je obtížný a intenzita rizikového kapitálu je slabá. V prosinci
2011 byla zavedena daňová sleva pro nové podíly ve společnostech (Allowance
for new Corporate Equity), která umožňuje společnostem odečíst
si předpokládanou návratnost nových vkladů soukromého kapitálu ze
zdanitelného příjmu. Očekává se, že toto opatření podpoří
rozvoj malých a středních podniků a investice do inovací. Ačkoli
již byla přijata určitá opatření zaměřená na podporu
soukromého výzkumu a vývoje, především daňový bonus pro podniky
investující do výzkumu, jejich intenzita je i nadále nízká a provádění
projektů inovační povahy vykazuje četné slabiny.
(18)
Itálie učinila v rámci Paktu euro plus
řadu závazků. Tyto závazky, představené minulý rok, a jejich
provádění se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšování
konkurenceschopnosti či posilování udržitelnosti veřejných financí a
finanční stability. Komise posoudila provádění závazků v rámci
Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení jsou zohledněny v
doporučeních.
(19)
V kontextu evropského semestru Komise vypracovala
komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie. Posoudila program stability
a národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala
v úvahu nejenom jejich význam pro udržitelnou fiskální a socioekonomickou
politiku Itálie, ale také to, zda jsou v souladu s předpisy a hlavními
směry EU, vzhledem k tomu, že je třeba posílit správu ekonomických
záležitostí Evropské unie jako celku podnětem ze strany EU, který
podpoří budoucí národní rozhodnutí. Její doporučení v rámci
evropského semestru jsou zformulována v níže uvedených doporučeních 1
až 7.
(20)
            Na základě tohoto posouzení Rada
přezkoumala program stability Itálie a její stanovisko[9] je zformulováno především
v níže uvedeném doporučení 1.
(21)
Ve světle výsledků hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada zhodnotila národní program reforem
Itálie na rok 2012 a program stability Itálie. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou zformulována
v níže uvedených doporučeních 1 až 7,
DOPORUČUJE, aby Itálie v období
2012–2013 provedla tato opatření:
1.
Provést plánovanou rozpočtovou strategii a
zajistit, že v roce 2012 bude napraven nadměrný schodek. Zajistit
plánované strukturální primární přebytky, aby se poměr dluhu
k HDP začal do roku 2013 snižovat. Zajistit řádný pokrok
směrem k střednědobému rozpočtovému cíli při
současném splnění výdajového kritéria a uskutečnění
dostatečného pokroku, pokud jde o splnění referenční hodnoty pro
snižování dluhu.
2.
Zajistit, aby konkretizace hlavních aspektů
ústavního pravidla vyrovnaného rozpočtu, včetně náležité
koordinace napříč úrovněmi státní správy, byla v souladu
s rámcem EU. Pokračovat v trvalém zlepšování účinnosti a kvality
veřejných výdajů prostřednictvím hloubkových výdajových
přezkumů a provádění akčního plánu soudržnosti z roku
2011, jež povede k zlepšování čerpání z fondů EU a jejich
řízení, zejména na jihu Itálie.
3.
Přijmout další opatření
k řešení nezaměstnanosti mladých lidí, mimo jiné
prostřednictvím zvyšování významu vzdělávání pro trh práce a
usnadňováním přechodu do zaměstnání. K tomu by měly
také pomoci pobídky pro začínající podniky nebo pobídky nasměrované
na nabírání zaměstnanců. Prosadit celostátní uznávání dovedností a
kvalifikací, jež podpoří mobilitu pracovních sil. Přijmout
opatření s cílem snížit počet studentů, kteří
nedokončí terciární vzdělávání, a řešit problém
předčasného ukončování školní docházky.
4.
Přijmout reformu trhu práce jako prioritu pro
řešení problému segmentace trhu práce a zavést integrovaný systém dávek v
nezaměstnanosti. Přijmout další opatření, jež
podpoří zapojení žen do pracovního procesu, zejména díky poskytování
péče o děti a seniory. Za účelem podpory konkurenceschopnosti posílit
vazbu mezi mzdami stanovenými na úrovni odvětví a produktivitou
prostřednictvím dalších zlepšení rámce stanovování mezd za konzultace se
sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí.
5.
Pokračovat v boji proti daňovým
únikům. Potírat stínovou ekonomiku a nehlášenou práci, například
zesílením kontrol. Přijmout opatření ke zmenšení rozsahu
daňových výjimek, slev a snížených sazeb DPH a ke zjednodušení
daňového zákona. Přijmout další opatření k přesunu
daňového zatížení od kapitálu a práce na majetek, spotřebu a
znečišťování životního prostředí.
6.
Provést již schválenou liberalizaci a
zjednodušující opatření v odvětví služeb. Přijmout další
opatření ke zlepšení přístupu na trh v síťových
odvětvích, jakož i kapacitu infrastruktury a propojení.
7.
Více zjednodušit regulační rámec pro podnikání
a posílit správní kapacity. Zlepšit přístup k finančním
nástrojům, zejména soukromému kapitálu, za účelem financování
rozvíjejících se podniků a inovací. Provést plánovanou reorganizaci
systému občanskoprávního soudnictví a podpořit užití mechanismů
alternativního řešení sporů.
VBruselu dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 318 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 156 final.
[8]               Cyklicky
očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných
opatření, přepočítané útvary Komise na základě informací
poskytnutých v programu a za použití standardní metodiky.
[9]               Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady
(ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne  14. března 2006  o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2004

text:
               18.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 81/11

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 14. března 2006
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2004
   (2006/222/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT–ES, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989, ve znění dohody podepsané v Mauriciu dne 4. listopadu 1995,
   s ohledem na interní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT–ES (1), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT–ES (2), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (3),
   vzhledem k tomu, že podle čl. 33 odst. 3 uvedené interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF,
   vzhledem k tomu, že provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,
   DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2004.

      V Bruselu dne 14. března 2006.

            Za Radu

            předseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (2)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (3)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Polska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/65

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Polska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na období 2012–2015
   2012/C 219/19
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby integrované hlavní směry vzaly v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Polska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2011-2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Polsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 25. dubna 2012 předložilo Polsko svůj konvergenční program na období 2012–2015 a dne 27. dubna 2012 národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou v programu založeny rozpočtové projekce, je realistický a je v souladu s prognózou Komise z jara 2012. Cílem rozpočtové strategie uvedené v konvergenčním programu je napravit v roce 2012 nadměrný schodek a do roku 2015 splnit střednědobý rozpočtový cíl. Konvergenční program potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl, kterým je schodek HDP ve výši 1 %, což dostatečně splňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaná náprava schodku je v souladu se lhůtou, kterou stanovila Rada, a plánované fiskální úsilí respektuje doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) je plánovaný roční pokrok při plnění střednědobého cíle vyšší než 0,5 % HDP (ve strukturálním vyjádření). Tempo růstu veřejných výdajů odpovídá při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů po celé programové období hodnotě stanovené v Paktu o stabilitě a růstu, avšak podle prognózy útvarů Komise z jara 2012 v roce 2013 mírně překračuje výdajové kritérium. Je možné, že bude zapotřebí dodatečného úsilí, aby se dostatečně postoupilo při plnění střednědobého cíle, neboť jeho dosažení především závisí na významných škrtech veřejných investičních výdajů a podrobná opatření v posledních letech programu k němu dostatečně nepřispívají. Předpokládá se, že veřejný dluh v Polsku během období konvergenčního programu nepřekročí 60 % HDP.Podle prognózy vnitrostátních orgánů se má postupně snížit z 56,3 % HDP v roce 2011 na 49,7 % HDP v roce 2015, zatímco Komise vzhledem k možným rizikům pro plány konsolidace očekává, že zlepšení bude pomalejší.

               (11)

               Vláda doposud nepřijala opatření, aby do roku 2013 zavedla trvalé pravidlo upravující výdaje. Na pravidle upravujícím výdaje se stále pracuje a dosud nebyly zveřejněny žádné podrobnosti. Nepokročilo se rovněž při úpravě klasifikace v národních účtech podle Evropského systému účtů (normy ESA95) ani při zlepšování koordinace mezi různými úrovněmi správy, pokud jde o rozpočtový proces.

               (12)

               Nezaměstnanost mladých lidí překračuje průměr v EU, přičemž hlavní příčinou je nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, málo učňovských míst a míst pro učení se prací. Plánují se opatření na usnadnění vstupu mladých lidí na trh práce. Zdá se, že příčinou segmentace trhu práce a chudoby pracujících, která je jednou z největších v Unii, je částečné zneužívání samostatné výdělečné činnosti a občanskoprávních smluv, na které se nevztahuje pracovní právo. Kromě toho by měl být přezkoumán rozsah podpory pro zaměstnance s nízkými platy udělované prostřednictvím dávek a její přiměřenost.

               (13)

               V druhé polovině roku 2011 Polsko zahájilo realizaci ambiciózní reformy vysokoškolského vzdělávání. Jejím cílem je posílit propojení mezi univerzitami a podniky a řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Díky této reformě má být studium flexibilnější a lépe reagovat na potřeby měnícího se trhu práce. Reforma také podporuje samostatně výdělečnou činnost. Přesto je stále ještě nutné zlepšit relevantnost a kvalitu vyučování, přičemž zvláštní pozornost má být věnována soukromým institucím poskytujícím terciární vzdělávání.

               (14)

               Zlepšením systému péče o děti je třeba zvýšit účast žen na trhu práce. Počet dětí, které v Polsku navštěvují zařízení předškolního vzdělávání, je v současnosti nejnižší v Evropě. Důvodem je nedostatek míst a kvalifikovaného personálu a nepostačující infrastruktura. Prohlášení vlády o tom, že dá k dispozici dodatečné finanční prostředky na vytvoření zařízení předškolní péče o dítě (pro děti ve věku od 3 do 5 let) není v zákoně o rozpočtu na rok 2012 zohledněno, tento zákon příspěvky na vzdělání naopak snižuje. V důsledku toho některé obce zavírají školy a mateřské školy.

               (15)

               Za účelem řešení problému nízké účasti starších pracovníků na trhu práce Polsko přijalo celkovou reformu důchodového systému. Zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu se bude od roku 2013 postupně zvyšovat na 67 let (v současnosti 65 let pro muže a 60 let pro ženy); této věkové hranice má být v případě mužů dosaženo v roce 2020 a v případě žen v roce 2040. Polsko dále usiluje o omezení výhodných podmínek pro důchod vztahujících se na zaměstnance uniformovaných služeb. V roce 2011 Polsko částečně změnilo fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS). Tato reforma je však dočasná a z hlediska trhu práce nedostatečná. Pro horníky stále ještě platí zvláštní důchodový systém.

               (16)

               Cílem nedávných reforem ke zlepšení oblasti výzkumu je poskytnout institucím, které vykazují nejlepší výsledky, financování odpovídající jejich potřebám. Důležitým krokem tímto směrem je národní výzkumný program přijatý v srpnu 2011. Stále však ještě není jasné, jak budou priority uvedeného programu souviset s inovacemi a průmyslovou politikou a jak budou realizovány.

               (17)

               Velkou překážkou dalšího růstu, zejména v oblasti stavebnictví, dopravy a zdravotnictví, jsou stávající omezení poskytování služeb v rámci svobodných povolání. Vláda oznámila plán na snížení míry regulace u služeb poskytovaných v rámci svobodných povolání o 50 %, pokud jde o požadavky na vzdělání i vydávání licencí. I přes nedávné úsilí zůstává administrativní zátěž podnikání vysoká a veřejná správa je i nadále nedostatečně efektivní. Obavy vzbuzují zejména vysoké náklady na dodržování předpisů, složité a nestálé daňové právo, špatné vymáhání plnění smluv, zdlouhavé a ztížené postupy při udělování licencí a povolení, jakož i registrace vlastnických práv a právní předpisy upravující územní plánování. Soudní řízení a jiná právní opatření jsou zdlouhavá a počet neuzavřených případů je poměrně vysoký.

               (18)

               Růst a hospodářskou soutěž v energetickém odvětví brzdí liknavé provádění právních předpisů EU, zejména pokud jde o druhý a třetí energetický balíček a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (6), stejně jako neuzavřená řízení o nesplnění povinnosti. Zatímco síť dálnic a rychlostních komunikací se s podporou finančních prostředků z EU značně rozvíjí, potřeba investovat do železniční sítě je vzhledem k velmi špatnému stavu železniční infrastruktury ještě naléhavější. Prostředky dostupné na tyto účely ve Fondu soudržnosti Polsko nevyužívá v plném rozsahu. Na železničním trhu stále ještě existují překážky bránící jeho efektivnímu fungování.

               (19)

               V rámci Paktu euro plus Polsko učinilo řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšení onkurenceschopnosti, zvýšení udržitelnosti veřejných financí a posílení finanční stability. Komise posoudila provádění těchto závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních.

               (20)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska. Posoudila konvergenční program i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Unie tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení Komise v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

               (21)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1,

         DOPORUČUJE, aby Polsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Zajistit plánovaný pokrok při nápravě nadměrného schodku. Za tímto účelem plně provést rozpočet na rok 2012 a dosáhnout strukturální korekce podle doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Dále podle plánu blíže určit opatření potřebná k zajištění provedení rozpočtové strategie na rok 2013 a další roky a zároveň zajistit přiměřené úsilí o strukturální korekci, aby se dostatečně pokročilo při plnění střednědobého cíle, mimo jiné splněním výdajového kritéria. V budoucnu minimalizovat škrty výdajů podporujících růst a zlepšit dodržování daňových předpisů.

               2.

               Přijmout právní předpisy za účelem zavedení do roku 2013 trvalého pravidla upravujícího výdaje a urychlit tak reformu fiskálního rámce. Toto pravidlo by mělo být v souladu s Evropským systémem účtů. Ve střednědobém horizontu přijmout opatření k posílení mechanismů koordinace mezi různými úrovněmi správy a ročními rozpočtovými procesy.

               3.

               Snížit nezaměstnanost mladých lidí, zvýšit dostupnost učňovských míst a míst pro učení se prací, zlepšit kvalitu odborného vzdělávání a přijmout navrhovanou strategii celoživotního učení. Lépe sladit vzdělávací systém s potřebami trhu práce a zlepšit kvalitu vyučování. Bojovat proti segmentaci trhu práce a snížit chudobu pracujících, omezit nadměrné využívání občanskoprávních smluv a prodloužit zkušební dobu u smluv na dobu neurčitou.

               4.

               Intenzivněji usilovat o větší účast žen na trhu práce a zvýšit počet dětí navštěvujících zařízení pro nejmenší děti a děti v předškolním věku tím, že se zajistí stabilní financování a investice do veřejné infrastruktury, kvalifikovaný personál a cenová dostupnost těchto zařízení. Řešit zaběhnutou praxi předčasných odchodů do důchodu, aby se zvýšil věk odchodu z trhu práce. Postupně ukončit zvláštní důchodový systém pro horníky s cílem integrovat je do všeobecného důchodového systému. Přijímat ambicióznější a trvalejší kroky, aby se při reformě fondu sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) lépe zohlednily individuální příjmy.

               5.

               Přijmout dodatečná opatření na zajištění podnikatelského prostředí, které přeje inovacím, tím, že se více posílí propojení mezi výzkumem, inovacemi a průmyslem a stanoví se společné prioritní oblasti a nástroje podporující celý inovační cyklus; prostřednictvím záruk a překlenovacího financování zlepšit přístup výzkumných a inovačních činností k finančním prostředkům.

               6.

               Zvýšit úsilí o zlepšení pobídek k investování do kapacit na výrobu energie a do energetické účinnosti v celém energetickém řetězci, urychlit vývoj elektrické rozvodné sítě včetně přeshraničních propojení, odstranit překážky v přeshraniční výměně elektřiny a postupným zrušením regulovaných cen a vytvořením platformy pro obchodování s plynem posílit hospodářskou soutěž v odvětví zemního plynu. Posílit úlohu regulačního orgánu železničního trhu a poskytnout mu více finančních prostředků a zajistit účinnou a rychlou realizaci investičních projektů v oblasti železniční dopravy. Redukovat omezení služeb poskytovaných v rámci svobodných povolání, zjednodušit vymáhání plnění ze smluv a požadavky na získání stavebního povolení.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (3)  Úř. věst. C 217, 23.7.2011, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu podle společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

      (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 24. srpna 2017 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de Portugal (ECB/2017/24)

text:
               2.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 292/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 24. srpna 2017
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de Portugal
   (ECB/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banco de Portugal, společnosti PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., skončil po provedení auditu za účetní rok 2016. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2017.

               (3)

               Banco de Portugal vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2017 až 2021 společnost Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. byla jmenována externím auditorem Banco de Portugal pro účetní roky 2017 až 2021.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. srpna 2017.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 17. listopadu 2008 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg (ECB/2008/16)

text:
               22.11.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/5

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 17. listopadu 2008
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2008/16)
   (2008/C 299/02)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banque centrale du Luxembourg skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg vybrala společnost KPMG AUDIT sàrl jako svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2013,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG AUDIT sàrl byla jmenována externím auditorem Banque centrale du Luxembourg pro účetní roky 2009 až 2013.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. listopadu 2008.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET