title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
       EVROPSKÁ KOMISE
                                     V Bruselu dne 7.6.2011
                                     SEK(2011) 803 v konečném znění
                        Doporučení pro
                    DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011
                 a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2011–2014
               {SEK(2011) 721 v konečném znění}
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                           k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011
                                         a pro vydání stanoviska Rady
                k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2011–2014
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
   a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise2,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Evropská rada schválila dne 26. března 2010 návrh Evropské komise zahájit novou
           strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
           hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
           opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
   (2)     Rada přijala dne 13. července 2010 doporučení o hlavních směrech hospodářských
           politik členských států a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 přijala
           rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států3, které společně
           tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované
           hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
           a zaměstnanosti.
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. C , , s. .
   3
           Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
CS                                                     2                                          CS
 ---pagebreak---    (3) Komise dne 12. ledna 2011 přijala první roční analýzu růstu představující pro EU
       začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru
       ex ante a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa 2020.
   (4) Evropská rada dne 25. března 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci
       a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a
       v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se
       přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na
       snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí
       o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních
       opatření, jež budou součástí programů stability či konvergenčních programů
       a národních programů reforem.
   (5) Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu
       euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů
       stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
   (6) Kypr dne 6. května 2011 předložil svůj národní program reforem a dne 7. května 2011
       aktualizovaný program stability na období 2010–2014. Aby se vzaly v úvahu jejich
       vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
   (7) Po hospodářskému poklesu v roce 2009 – prvním za posledních pětatřicet let – kdy
       reálný HDP klesl o 1,7 %, nyní kyperské hospodářství pozvolna oživuje. Na trhu práce
       se recese projevila zvýšením nezaměstnanosti na 6,5 % v roce 2010. Také stav
       veřejných financí se zhoršil. Ze stavu přebytku se rozpočet veřejných financí v roce
       2009 propadl do schodku ve výši 6 % HDP vlivem automatických stabilizátorů,
       diskrečních stimulačních fiskálních opatření proti hospodářskému útlumu a poměrně
       silných účinků skladby růstu, která generuje méně daňových příjmů. V roce 2010 se
       ekonomická aktivita mírně zlepšila – růst činil 1 % –, a to především díky kumulaci
       zásob po jejich rozsáhlém snižování v roce 2009 a díky lehkému oživení
       soukromé spotřeby. Očekává se, že zlepšující se hospodářské vyhlídky pomohou trhu
       práce a zaměstnanost se pozvolna zotaví a nezaměstnanost by měla po dosažení svého
       vrcholu na konci roku 2010 postupně zvolnit.
   (8) Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení Rady (ES)
       č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou
       založeny rozpočtové projekce, je realistický do roku 2012, avšak v dalších letech
       v porovnání s prognózou útvarů Komise z jara roku 2011 příliš příznivý. Cílem
       programu stability je snížit rozpočtový schodek na 4 % HDP v roce 2011 a 2,6 %
       v roce 2012 v souladu s doporučeními Rady a v následujících letech pokračovat
       v konsolidaci. Program předpokládá, že míra zadlužení dosáhne vrcholu v roce 2012 a
       poté bude klesat. Průměrné roční zlepšení strukturálního salda v období 2011–2012
       činí 1,5 % HDP, což je v souladu s doporučeními Rady. V letech 2013 a 2014 má však
       být strukturální zlepšení nižší, než stanoví Pakt o stabilitě a růstu. Střednědobého cíle,
       kterým je opětovně potvrzený vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, nebude
       v programovém období dosaženo. Zatímco plánovaná celková korekce je založena na
       omezení výdajů, většina opatření v roce 2011 se týká strany příjmů. Obecně ohrožují
       postup konsolidace nastíněný v programu rizika horšího vývoje, která souvisejí s
       pokračujícím vyvažováním skladby růstu ve prospěch složek generujících nižší
       daňové příjmy, se zvykem přijímat v průběhu roku dodatečné rozpočty a s tím, zda
       budou včas provedena opatření, na nichž je nutno se dohodnout se sociálními partnery,
CS                                              3                                                 CS
 ---pagebreak---         a další opatření, jež je třeba ještě upřesnit (např. omezení běžných výdajů). Vzhledem
        k těmto rizikům bude možná nutné přijmout dodatečná opatření, bude-li se
        makroekonomická a rozpočtová situace vyvíjet hůře, než se očekává.
   (9)  Schodek běžného účtu je navzdory poklesu na přibližně 9 % HDP v roce 2010 stále
        vysoký a pravděpodobně bude ve střednědobém horizontu brzdit hospodářský růst.
        Vysoké výdaje veřejného sektoru musí být financovány buď zahraničním dluhem,
        nebo vyššími domácími soukromými úsporami. Vyšší domácí soukromé úspory by
        znamenaly vytěsnění soukromé spotřeby nebo investic, a v důsledku toho nižší růst
        produktu. Ve střednědobém horizontu by se schodek nadále zlepšoval, ale mírným
        tempem. Dne 13. července 2010 Rada v rámci postupu při nadměrném schodku
        doporučila, aby kyperské orgány také posílily závazný charakter střednědobého
        rozpočtového rámce. Až doposud nebyl oznámen žádný pokrok. Podle programu
        stability by měl být střednědobý rozpočtový rámec plně prováděn od rozpočtového
        roku 2014, nikoli 2012, jak se až do nedávna očekávalo. Jeho dopad by se proto
        projevil až ve střednědobém horizontu. Včasné provádění nového rámce by bylo
        důležité pro úspěšnou a trvalou konsolidaci veřejných financí.
   (10) Bankovní odvětví zvládlo globální finanční krizi a krizi státních dluhů v eurozóně,
        aniž by bylo zapotřebí zásahu vlády. Toto odvětví však disponuje aktivy v objemu
        více než šestinásobku HDP bez zahrnutí dceřiných společností a poboček zahraničních
        bank a desetinásobku HDP, jsou-li zahrnuty, a je tudíž v poměru k celé ekonomice
        velké. Kromě toho je poměrně koncentrované, neboť trhu dominují tři domácí
        skupiny, které drží přibližně 55 % všech konsolidovaných aktiv bank, vyjma
        družstevní banky. Přetrvávající rizika na mezinárodních finančních trzích vyzývají
        k pokračování v konzervativním řízení aktiv a pasiv, jakož i k obezřetnému dohledu.
        V současnosti existují dva odlišné orgány dohledu: kyperská centrální banka pro
        dohled nad komerčními bankami a orgán pro dohled nad družstevními společnostmi a
        jejich rozvoj (ASDCS) pro družstevní úvěrové instituce. V rozporu s doporučením
        MMF sjednotit dohled nad bankami a družstevními úvěrovými institucemi do jediného
        orgánu nedošlo k žádné změně.
   (11) Předpokládaný dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se pohybuje
        značně nad průměrem EU, především v důsledku poměrně silného růstu výdajů na
        důchody v poměru k HDP během příštích desetiletí. V dubnu 2009 byla představena
        penzijní reforma. Zaměřuje se převážně na příjmovou stranu a pouze by nepatrně
        zpomalila růst penzijních výdajů. Pokrok v reformě zdravotnictví, jejímž cílem je
        omezení předpokládaného růstu výdajů zřízením národního systému zdravotní péče a
        přeměnou veřejných nemocnic v samostatné jednotky, je zatím velmi omezený.
   (12) Automatické přizpůsobování příspěvku na životní náklady, které probíhá dvakrát
        ročně, je přímo vázáno na průměrnou procentní změnu indexu spotřebitelských cen
        (CPI) za posledních šest měsíců ve srovnání s předchozími šesti měsíci. Má silnou
        podporu sociálních partnerů a při kolektivním vyjednávání zůstává neprůchodným
        bodem jednání. Jeho jednotné uplatňování však neumožňuje, aby mzdy odrážely
        rozdíly v produktivitě mezi jednotlivými odvětvími. Jeho prvním nedostatkem je
        navázání mezd pouze na ceny výrobků, nikoli na zvýšení produktivity. Zadruhé,
        z tohoto systému mají největší prospěch osoby s vyšším příjmem (70 % těchto osob
        pobírá mzdy, které jsou valorizovány prostřednictvím tohoto systému), zatímco na
        většinu osob s nejnižším příjmem (např. nekvalifikovaných pracovníků) se systém
        vůbec nevztahuje (valorizovány jsou mzdy pouze 6 % těchto osob). Zatřetí, tento
CS                                                4                                            CS
 ---pagebreak---         systém má rovněž značný dopad na veřejné finance, protože kromě mezd a platů je též
        nedílnou součástí důchodů, dávek a dalších příspěvků.
   (13) Účast na trhu práce na Kypru je sice vyšší než průměr EU, avšak trh práce vykazuje
        výraznou nerovnováhu mezi muži a ženami. Rozdíly v zaměstnanosti žen a mužů,
        náklady a dostupnost zařízení pro péči o děti (včetně zeměpisného umístění a blízkosti
        k místům výkonu práce), nedostatek pružných forem zaměstnávání a trvale vysoké
        rozdíly v platech žen a mužů jsou v národním programu reforem uznány za významné
        překážky, které brání zaměstnanosti a hospodářskému růstu. Zatímco středoškolské a
        vysokoškolské vzdělání je na Kypru široce rozšířené, odborné vzdělávání a příprava
        zřejmě není atraktivní alternativou. Vysoká nezaměstnanost mladých lidí v kombinaci
        s vysokým podílem osob s vyšším dosaženým vzděláním na celkové nezaměstnanosti
        jsou signálem významné nerovnováhy mezi nabízenou a poptávanou kvalifikací
        v kyperské ekonomice. Rovněž účast na celoživotním vzdělávání je u této země, která
        se obecně vyznačuje dobrou úrovní vzdělání, nízká, a to zejména u určitých skupin
        (osoby s nízkou kvalifikací, starší a nezaměstnaní). Ve snaze řešit tyto otázky se
        v rámci národního programu reforem plánuje zřízení několika nových institucí
        postsekundárního odborného vzdělávání a přípravy počínaje akademickým rokem
        2012/2013. V témže roce se předpokládá zavedení nového systému učňovského
        školství. Celkově by strategickému cíli Kypru, kterým je přechod od pracovních míst
        s nízkou produktivitou k zaměstnáním s vysokou produktivitou, velice prospěla změna
        zaměření systému vzdělávání a odborné přípravy tak, aby nabízel lepší skladbu
        kvalifikací, jež bude odpovídat poptávce na trhu práce.
   (14) V červenci 2010 Kypr přijal obecný právní předpis k provedení směrnice o službách.
        Existují však obavy ohledně úplnosti a důslednosti jejího provedení, jelikož nadále
        přetrvávají mnohé překážky usazování a volného poskytování služeb v odvětvových
        předpisech, kde nebyly provedeny žádné změny. Tyto překážky jsou různé povahy od
        obecně platných, jako jsou povolení vyžadovaná místními orgány pro jakoukoli
        podnikatelskou činnost nebo omezená platnost povolení bez ohledu na oblast činnosti
        a související rizika, až po velmi specifické, jako jsou pevné sazby za služby
        cestovního ruchu, testy ekonomické potřebnosti a zapojení konkurentů do
        povolovacího řízení pro provozování pronájmu automobilů, diskriminace stavebních
        společností z jiných členských států a zákaz výkonu profese architektů a inženýrů jako
        právnických osob.
   (15) Závažné překážky bránící hospodářskému růstu by obecně mohla vytvářet i
        environmentální omezení a otázky spojené s využíváním zdrojů a energií. To souvisí
        se specifickou zeměpisnou polohou Kypru a s důsledky změny klimatu, která se
        projevuje obdobími kritického sucha. Je zapotřebí posoudit nákladovou efektivnost
        režimů podpory obnovitelných zdrojů energie. Fungování odvětví energetiky lze
        výrazně zlepšit již v krátkodobém horizontu prostřednictvím liberalizace trhu,
        zavedení hospodářské soutěže a usnadnění investic do infrastruktury.
   (16) Kypr přijal řadu závazků v rámci Paktu euro plus4. Ve fiskální oblasti pakt zemi
        zavazuje k posílení fiskální udržitelnosti prostřednictvím přípravy rámcového předpisu
        k řešení finančních krizí a zřízení zcela nezávislého Fondu pro finanční stabilitu. Dále
        probíhá dialog o restrukturalizaci systému státních důchodů, který by měl být uzavřen
   4
        Více podrobností o závazcích v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 721.
CS                                                   5                                             CS
 ---pagebreak---         do konce roku 2011. Opatření v oblasti zaměstnanosti jsou zaměřena na boj proti
        nezákonné a nehlášené práci, řešení nesouladu nabídky a poptávky z hlediska
        kvalifikace a zvyšování konkurenceschopnosti podniků. Opatření v oblasti
        konkurenceschopnosti se týkají omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru
        (reforma mechanismu mzdové indexace), posílení konkurenceschopnosti malých a
        středních podniků, dokončení národní strategie pro digitalizaci do roku 2011 a
        podpory energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. Tyto závazky se
        vztahují ke čtyřem oblastem paktu. Navazují na širší reformní program nastíněný
        v programu stability a národním programu reforem a potvrzují již oznámené plány na
        provedení reforem za účelem řešení strukturálních problémů státu, aniž v této fázi
        stanoví časový rámec pro řešení otázek, jako jsou mzdy ve veřejném sektoru a
        důchodový systém. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v doporučení.
   (17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky
        v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a
        sociálně-hospodářskou politiku Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU,
        vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí
        v Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně
        EU. V této souvislosti se Komise domnívá, že je zapotřebí větší úsilí pro dosažení
        cílového schodku rozpočtu na rok 2011 a že by měla být stanovena dodatečná
        konsolidační opatření na rok 2012 a roky následující. Za účelem zlepšení dlouhodobé
        udržitelnosti veřejných financí jsou zapotřebí další opatření týkající se důchodového
        systému a systému zdravotní péče. Měly by být také přijaty další kroky k posílení
        obezřetnostního rámce pro bankovní dohled, přizpůsobení systému indexace mezd a
        zlepšení odborného vzdělávání, odborné přípravy a kvalifikace, podnikatelského
        prostředí a energetické účinnosti.
   (18) Na základě tohoto posouzení a také s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 13.
        července 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada
        přezkoumala aktualizovaný program stability Kypru z roku 2011 a její stanovisko6 se
        odráží zejména v doporučení 1) a 3). S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne
        25. března 2011 Rada také přezkoumala národní program reforem Kypru,
   DOPORUČUJE, aby Kypr v období 2011–2012 provedl tato opatření:
   (1)    přijal nezbytná trvalá opatření k dosažení nápravy nadměrného schodku do roku
          2012; přijal opatření k zachování přísné kontroly nad výdaji a využil případný lepší
          vývoj rozpočtu, než se očekává, k rychlejšímu snížení schodku a dluhu; zajistil
          pokrok v dosahování střednědobého cíle v rozsahu nejméně 0,5 % HDP ročně;
          urychlil zavádění vymahatelného víceletého rozpočtového rámce se závazným
          právním základem a nápravnými mechanismy počínaje přípravou rozpočtu na rok
          2012, jakož i sestavování rozpočtu podle programů a výsledků;
   (2)    dále posílil obezřetnostní rámec pro dohled nad bankami a družstevními úvěrovými
          společnostmi, aby bylo zajištěno včasné odhalení rizik;
   5
        SEK(2011) 721.
   6
        Na něž odkazuje čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                    6                                        CS
 ---pagebreak---    (3)     zlepšil dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zavedením reformních opatření
           ke kontrole výdajů na důchody a zdravotní péči s cílem omezit předpokládaný růst
           výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva; v oblasti důchodů prodloužil dobu
           placení příspěvků, propojil věk odchodu do důchodu s nadějí dožití a současně se
           zabýval řešením vysoké míry rizika chudoby u starších osob; v oblasti zdravotní péče
           podnikl další kroky k urychlení zavedení národního systému zdravotního pojištění;
   (4)     v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními zvyklostmi provedl
           reformu systému vyjednávání o mzdách a indexace mezd, aby růst mezd lépe odrážel
           vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti;
   (5)     podnikl další kroky v rámci plánovaných reforem systému odborného vzdělávání a
           přípravy, aby výsledky vzdělávání byly lépe sladěny s potřebami trhu práce, a to
           zejména zřízením institutu postsekundárního odborného vzdělávání a přípravy; přijal
           opatření ke zvýšení účinnosti systému odborné přípravy rozšířením pobídek a
           zlepšením přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě, zejména pro osoby s nízkou
           kvalifikací, ženy a starší pracovníky;
   (6)     odstranil zbývající překážky bránicí usazování a volnému pohybu služeb
           v odvětvově specifických právních předpisech do října 2011, aby bylo možné
           vytvořit více příležitostí pro růst a pracovní místa v sektoru služeb;
   (7)     zavedl opatření ke zvýšení hospodářské soutěže v odvětví síťových služeb
           umožněním větší volnosti při stanovování cen; do roku 2012 připravil plán pro vodní
           hospodářství a systém stanovování cen, které by odrážely nákladovou efektivnost a
           aspekty spravedlnosti s cílem zajistit udržitelnější hospodaření s vodními zdroji.
   V[e] dne .
                                                  Za Radu
                                                  předseda/předsedkyně
CS                                                  7                                           CS


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 23. března 2012 Radě Evropské unie o externích auditorech Banque de France (ECB/2012/5)

text:
               30.3.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 93/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 23. března 2012
   Radě Evropské unie o externích auditorech Banque de France
   (ECB/2012/5)
   2012/C 93/01
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku L.142-2 měnového a finančního zákoníku jmenuje Generální rada Banque de France dva statutární auditory k provedení auditu účetnictví Banque de France. Podle článku L.823-1 obchodního zákoníku se jmenuje jeden či více náhradních auditorů, kteří nahradí úřadující auditory v případě jejich odmítnutí, nemožnosti vykonávat funkci, odstoupení nebo úmrtí.

               (3)

               Mandát externích auditorů Banque de France skončí po provedení auditu za účetní rok 2011. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2012.

               (4)

               Banque de France vybrala pro účetní roky 2012 až 2017 za své externí auditory společnosti Deloitte & Associés a KPMG SA a za náhradní auditory společnosti B.E.A.S. a KPMG Audit FS I SAS,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Doporučuje se, aby společnosti Deloitte & Associés a KPMG SA byly společně jmenovány externími auditory Banque de France pro účetní roky 2012 až 2017.

               2.

               Doporučuje se, aby společnost B.E.A.S. byla jmenována náhradním auditorem za společnost Deloitte & Associés a aby společnost KPMG Audit FS I SAS byla jmenována náhradním auditorem za společnost KPMG SA pro účetní roky 2012 až 2017.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. března 2012.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Důležité právní upozornění

|

52005SC0016

Doporučení pro stanovisko rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2004-2008  /* SEK/2005/0016 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.1.2005SEK(2005) 16 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2004-2008(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č.1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, to znamená státy, které přijaly jednotnou měnu, musely Radě a Komisi předložit do 1. března 1999 stabilizační programy. V souladu s článkem 5 uvedeného nařízení musela Rada každý stabilizační program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem zaujala Rada po přezkoumání tohoto programu stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých stabilizačních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.První stabilizační program Rakouska zahrnující období 1998-2002 byl předložen dne 30. listopadu 1998 a Rada jej posoudila dne 18. ledna 1999. Každý následující rok byly předkládány jeho aktualizace. Poslední aktualizaci svého stabilizačního programu předložilo Rakousko dne 30. listopadu 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:-  Dne 30. listopadu 2004 přijala Rada ministrů Rakouska aktualizaci rakouského stabilizačního programu. Zahrnuje období od roku 2004 do roku 2008 a je do značné míry v souladu s pozměněným „kodexem chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“, až na některé menší odchylky od formátu pro předkládání zpráv ESA (Evropský systém účtů). Zatímco je konsolidační cesta pro právní stránce pevně stanovena v národním paktu o stabilitě, není tento program bohužel zcela přesný z hlediska konkrétních opatření, kterými by bylo možné dosáhnout důležité konsolidace rozpočtu v posledních dvou letech období programu.-  Makroekonomická předpověď do roku 2006, ze které tato aktualizace vychází, je v podstatě v souladu s prognózou Komise z podzimu 2004. Předpokládá se, že se růst zvýší z 1,9 % v roce 2004 a že v průběhu zbývajícího období programu zůstane na přibližně 2½ %. Program dokazuje, že se současné oživení tažené především vývozem postupně odráží ve větší domácí poptávce. Očekává se, že tento vzestup zesílí, jakmile v roce 2005 vstoupí v platnost významné snížení daní, které bude provázeno posílením růstu zaměstnanosti. Předpokládá se, že reálný HDP v letech 2007 a 2008 předstihne svou potenciální míru růstu odhadovanou na 2 % o ¼ procentního bodu v roce 2007 a o ½ procentního bodu v roce 2008. Následkem toho se podle výpočtů útvarů Komise uzavře záporná mezera výstupu, případně se v roce 2008 změní na kladnou. Krátkodobé makroekonomické předpoklady této aktualizace jsou věrohodné; předpoklad růstu HDP pro roky 2007/2008 trvale nad 2 % ročně se však zdá být poněkud optimistický, protože by v takovém případě růst překračoval potenciál čtyři roky za sebou.-  Ve srovnání s předchozím programem jsou rozpočtové cíle jeho aktualizace pro všechny roky programu sníženy přibližně o ½ % HDP. Cíl dosažení vyrovnaného rozpočtu se tím také o jeden rok odsouvá, a to na rok 2008. Očekává se, že se schodek HDP z 1,3 % HDP v roce 2004 zvýší na 1,9 % HDP v roce 2005 a poté se ve dvou stejně dlouhých fázích nejdříve pozvolna sníží na 1,7 % v roce 2006 a poklesne na nulu v roce 2008. Tato trajektorie odráží rozpočtovou strategii, která spojuje udržitelné snižování daňového zatížení s návratem k vyrovnanému rozpočtu ve střednědobém horizontu. Z hlediska ESA 95 to znamená, že daňové zatížení poklesne ze 43 % v roce 2003 na 40 % v roce 2008, přičemž se této úrovně dosáhne o dva roky dříve, než vláda původně zamýšlela.-  Ještě více než v předchozí aktualizaci se rozpočet soustřeďuje v počátečních obdobích na daňové úlevy, ale odpovídající omezení výdajů koncentruje ke konci období. Růstu schodku v roce 2005 dominuje podstatné snížení daní, které vstupuje v platnost 1. lednem. Přesto se rozpočtová rizika jeví pro roky 2005 a 2006 jako vyrovnaná, zejména vzhledem k reálnému vlastnímu makroekonomickému scénáři. Pro poslední roky 2007/2008 však existují zřejmá rizika poklesu jednak vzhledem k prognóze, že růst HDP zůstane trvale nad potenciálem, a jednak na základě skutečnosti, že zamýšlený zásadní pokles poměru výdajů k HDP není v programu z velké části specifikován. Střednědobého cíle z hlediska cyklického očištění téměř vyrovnaného stavu rozpočtu uvedeného v této aktualizaci tak nemusí být během období programu dosaženo. Zdá se však, že poskytuje dostatečnou rezervu k zabránění překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech během období programu.-  Cesta konsolidace do roku 2008 byla zahrnuta do národního paktu o stabilitě uzavřeného mezi územními orgány, který se má prosazovat na všech úrovních vlády pomocí sankčního systému. Ambice důrazně omezit výdaje v těchto dvou letech však nejsou plně podloženy těmi politickými opatřeními uvedenými v programu, která již byla uzákoněna.-  Údaje pro hrubý státní dluh byly revidovány směrem dolů, čímž došlo k dílčímu opačnému posunu oproti zásadním revizím prováděným směrem nahoru v předcházejících letech. Protože byly směrem nahoru v důsledku změny statistické metody revidovány současně údaje HDP, snížila se míra zadlužení za rok 2003 o téměř 2 procentní body na 64,5 % HDP. Zatímco by se tím mělo usnadnit docílení referenční hodnoty 60 %, bylo datum dosažení tohoto cíle v důsledku omezené snahy snížit schodek posunuto o jeden rok zpět, tedy do roku 2008. Scénář s vyšším růstem by posunul toto datum dopředu, zatímco nižší růst by jej posunul zpět o jeden rok. Za předpokladu, že míry růstu HDP zůstanou prakticky konstantní v celém období programu, dominují dynamice dluhu změny v primárním schodku. Jako kladné riziko nezahrnuje aktualizace plný potenciál privatizace v Rakousku. Dosažení dluhového kritéria v roce 2008 proto zůstává hodnověrné i v případě, že by se v záměru snížit schodek objevil skluz.-  Předpokládá se, že se náročného snížení poměru výdajů k HDP dosáhne rozsáhlým omezováním ve všech výdajových kategoriích v daném období programu. Větší část zajištění konsolidace v delším časovém období se předpokládá ze snížení financování sociálních transferů. Zatímco se vládní investice nadměrně snižují, pochází největší objem úspor ze snížení financování sociálních transferů. Předložená aktualizace je optimistická z hlediska úspor nákladů na základě předpokládaných budoucích administrativních reforem na nižších úrovních správy, které již byly úspěšně provedeny na federální úrovni.-  Zdá se, že Rakousko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné plánované rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Penzijní reformy z let 2003 a 2004 mají za cíl zajistit dlouhodobé zásadní odlehčení rozpočtu. Avšak reformní krok z roku 2004 dále odsouvá účinek konsolidace na pozdější období: zatímco plán upravovat důchody počínaje rokem 2030 pouze o inflaci při zachování konstantních úrovní reálného důchodu je skutečně ambiciózní, bylo do jisté míry ustoupeno od úspor v dřívějším období, zavedených reformním krokem z roku 2003.-  Hospodářské politiky vytyčené v programu jsou z části v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. I když chce Rakousko snížit své vysoké daňové zatížení, nejde to ruku v ruce s omezováním výdajů, takže se předpokládá, že bude cyklicky očištěného téměř vyrovnaného stavu rozpočtu dosaženo až v posledním roce programu.-  Vzhledem k výše uvedenému posouzení se doporučuje, aby se Rakousko více soustředilo na počáteční období na cestě k celkové konsolidaci rozpočtu. Kromě toho by Rakousko mělo podrobněji vypracovat specifická opatření, pomocí kterých by bylo možné dosáhnout významné konsolidace rozpočtu v posledních dvou letech programu.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný HDP (% změna) | SP pros. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |KOM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | neuv. | neuv. |SP list. 2003 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | neuv. |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | SP pros. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |KOM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | neuv. | neuv. |SP list. 2003 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | neuv. |Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |KOM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | neuv. | neuv. |SP list. 2003 | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | neuv. |Primární saldo (% HDP) | SP pros. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |KOM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | neuv. | neuv. |SP list. 2003 | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | SP pros. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |KOM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | neuv. | neuv. |SP list. 20031 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | neuv. |Hrubý státní dluh (% HDP) | SP pros. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |KOM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | neuv. | neuv. |SP list. 2003 | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | neuv. |1 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu. Zdroje: Stabilizační program (SP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska a postupuje jej Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2004-2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [18. ledna 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný stabilizační program Rakouska, který zahrnuje období 2004-2008. Tento program splňuje do značné míry požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“, až na některé menší odchylky od formátu pro předkládání zpráv ESA.2.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z 1,9 % v roce 2004 a že v průběhu zbývajícího období programu zůstane na přibližně 2½ %. Na základě aktuálních informací se zdá, že tento scénář pro první roky odráží hodnověrné předpoklady růstu, avšak ukazuje se jako až příliš příznivý pro poslední roky, protože prognóza zůstává nad potenciálním produktem čtyři roky za sebou. Předpověď míry inflace uvedená se jeví reálně.3.  Rakousko zamýšlí dosáhnout vyrovnaného rozpočtu do roku 2008. Očekává se, že se schodek HDP z 1,3 % HDP v roce 2004 zvýší na 1,9 % HDP v roce 2005 a poté se ve dvou stejně dlouhých fázích nejdříve pozvolna sníží na 1,7 % v roce 2006 a poklesne na nulu v roce 2008. Tato trajektorie odráží rozpočtovou strategii, která spojuje udržitelné snižování daňového zatížení s návratem k vyrovnanému rozpočtu ve střednědobém horizontu. Z hlediska ESA 95 to znamená, že daňové zatížení poklesne ze 43 % v roce 2003 na 40 % v roce 2008. Cesta konsolidace je zahrnuta v národním paktu o stabilitě uzavřeným mezi územními orgány, který se má prosazovat na všech úrovních vlády pomocí sankčního systému.4.  Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než se v programu předpovídá. Rozpočet se v počátečních obdobích soustřeďuje zejména na daňové úlevy, ale odpovídající omezení výdajů koncentruje ke konci období. Rizika jsou vyrovnána pro roky 2005 a 2006, kdy vývoji schodku dominuje podstatné snížení daní, které vstupuje v platnost 1. lednem 2005, a vzhledem k reálnému vlastnímu makroekonomickému scénáři. Avšak pro poslední roky 2007/2008 se zdá, že existují rizika poklesu jednak vzhledem k prognóze, že růst HDP zůstane nad svým potenciálem, a jednak na základě skutečnosti, že zamýšlený zásadní pokles poměru výdajů k HDP není v programu z velké části specifikován. Vzhledem k tomuto posouzení rizik nemusí být přístup k rozpočtu vyjádřený v programu postačující k dosažení střednědobého cíle z hlediska cyklického očištění téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do roku 2008. Zdá se však, že poskytuje dostatečnou rezervu k zabránění překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu období programu.5.  Odhaduje se, že v roce 2004 dosáhla míra zadlužení 64,2 % HDP, čímž je překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období programu sníží o 5 procentních bodů. Vzhledem k výše uvedeným rizikům v rozpočtových cílech může být vývoj míry zadlužení méně příznivý než se předpokládá. Na druhé straně by Rakousko mohlo vyrovnat toto riziko rozsáhlými privatizacemi.6.  Ukazuje se, že Rakousko je v relativně příznivé pozici z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí i přes podstatné předpokládané rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Penzijní reformy z let 2003 a 2004 mají za cíl zajistit dlouhodobé zásadní odlehčení rozpočtu. Avšak reformní krok z roku 2004 dále odsouvá účinek konsolidace na pozdější období: zatímco plán upravovat důchody počínaje rokem 2030 pouze o inflaci při zachování konstantních úrovní reálného důchodu je skutečně ambiciózní, bylo do jisté míry ustoupeno od úspor v dřívějším období, zavedených reformním krokem z roku 2003.7.  Hospodářské politiky vytyčené v programu jsou z části v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. I když chce Rakousko snížit své vysoké daňové zatížení, nejde to ruku v ruce s omezováním výdajů, takže se předpokládá, že bude cyklicky očištěného téměř vyrovnaného stavu rozpočtu dosaženo až v posledním roce programu.***Vzhledem k výše uvedenému posouzení se doporučuje, aby se Rakousko více soustředilo na počáteční období na cestě k celkové konsolidaci rozpočtu. Kromě toho by Rakousko mělo podrobněji vypracovat specifická opatření, pomocí kterých by bylo možné dosáhnout významné konsolidace rozpočtu v posledních dvou letech programu.Klíčové předpovědi aktualizovaného stabilizačního programu Rakouska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálný růst HDP (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |Saldo veřejných rozpočtů (% HDP) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |Primární saldo (% HDP) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |Cyklicky očištěné saldo (% HDP)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |Hrubý státní dluh (% HDP) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |1 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu pomocí společně dohodnuté metodiky.[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/27

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Kypru na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2016
   (2016/C 299/07)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Kypr do 31. března 2016 podléhal makroekonomickému ozdravnému programu v souladu s čl. 1 odst. 2 prováděcího rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3). V souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 (4) byl Kypr po dobu trvání uvedeného programu osvobozen od sledování a posuzování v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. Poté, co Kypr uvedený program opustil, evropský semestr se na něj opět plně uplatňuje.

               (2)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, v níž uvedla, že situace Kypru bude po ukončení makroekonomického ozdravného programu posouzena v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a Rada jej přijala dne 8. března 2016 (5). Kypr by jakožto země, jejíž měnou je euro, měl vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby uvedené doporučení bylo splněno v plném rozsahu a včas.

               (3)

               Dne 7. dubna 2016 zveřejnila Komise svou zprávu o Kypru pro rok 2016. Posoudila hospodářskou a sociální situaci a problémy Kypru poté, co dne 31. března 2016 opustil makroekonomický ozdravný program, a pokrok Kypru při plnění jeho národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zpráva obsahovala rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 7. dubna 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Kypr se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Především je velmi důležité, aby řešil velké „stavové“ nerovnováhy v podobě převisu soukromých, veřejných a vnějších dluhů a vysokou míru nesplácených úvěrů.

               (4)

               Dne 28. dubna 2016 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2016 a dne 13. května 2016, po stanovené lhůtě, svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (6) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (6)

               Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Kypr vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Podle odhadů bylo strukturální saldo v roce 2015 v přebytku, dosáhlo 1,7 % HDP a o tutéž hodnotu přesáhlo střednědobý rozpočtový cíl. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že střednědobý rozpočtový cíl bude nadále plněn i v roce 2016. Nicméně v případě nezměněné politiky existuje riziko, že v roce 2017 dojde od střednědobého rozpočtového cíle k určité odchylce. Předpokládá se, že se strukturální schodek Kypru zhorší více, než povoluje přechodné pravidlo pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že existuje riziko, že Kypr ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V roce 2017 proto budou pro dodržení uvedených ustanovení třeba další opatření.

               (7)

               Kypr v rámci svého makroekonomického ozdravného programu provedl významné fiskální a strukturální reformy. Zbývá dosud přijmout několik sekundárních právních předpisů týkajících se postupů přípravy rozpočtu, požadavků na rozpočtové úpravy v rámci běžného roku a povinností úředníků kontrolujících závazky. Veřejný sektor je stále neefektivní. Orgány veřejné správy vykazují v rámci eurozóny jednu z nejvyšších částek na mzdy (jako procento HDP), přičemž ukazatele efektivity dosahují průměrných hodnot, což lze připsat absenci mobility a výkonnostních pobídek. Státem zajišťované veřejné služby (telekomunikace, energetika) se vyznačují vysokými cenami a jsou dosud relativně chráněny před konkurencí. V rámci makroekonomického ozdravného programu se Kypr zavázal k přijetí závazného mechanismu pro omezení nárůstu mezd veřejných zaměstnanců, jenž má zaručovat dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Návrh příslušného zákona byl vypracován a předložen Sněmovně reprezentantů, avšak stále čeká na přijetí. Za účelem zvýšení efektivity byla v rámci makroekonomického ozdravného programu předložena horizontální reforma veřejné správy, plán reformy místních vládních institucí a nový zákon o správě státem vlastněných subjektů; nebyly však dosud přijaty.

               (8)

               Na Kypru nadále existuje nadměrné zadlužení soukromého sektoru. Reformované rámce exekučního a insolvenčního řízení sice představují důležitý krok k nastolení rovnováhy mezi právy dlužníků a věřitelů, existuje však prostor pro zlepšení jejich efektivity a jejich větší využití. Řada nedostatků ve fungování těchto rámců brání tomu, aby se soukromé zadlužení dostalo na udržitelnou sestupnou dráhu a aby se rychleji snižoval objem nesplácených úvěrů. To má také nepříznivý vliv na kapacitu pro poskytování druhých příležitostí podnikatelům. Řada nedostatků rovněž přetrvává ve fungování mechanismů restrukturalizace dluhu soukromého sektoru. Pro účinné provádění insolvenční legislativy je dále důležité přijetí všech nezbytných pravidel a předpisů v oblasti občanskoprávního řízení. Aby mohla Insolvenční služba plně fungovat, potřebuje náležité lidské zdroje, IT infrastrukturu a dostatečný počet řádně vyškolených a licencovaných insolvenčních správců. Zásadní význam mají také spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování a převod dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem, aby se zabránilo zdržením při zpracování a aby kupující obdrželi záruky řádného určení vlastnických práv, což přispěje k tomu, aby se na trh s nemovitostmi navrátila důvěra.

               (9)

               Kypr se rovněž potýká se závažnými problémy v oblasti fungování soudního systému. Důsledkem neefektivního soudního řízení a malé kapacity jsou značné průtahy ve zpracování soudních věcí, což brání fungování rámce pro exekuční a insolvenční řízení a poškozuje podnikatelské prostředí obecně. Jelikož nedošlo k reformě občanského soudního řádu, je zpracování a vynucování soudních rozhodnutí pomalé, stejně jako snižování počtu nevyřízených věcí.

               (10)

               V rámci makroekonomického ozdravného programu došlo k významnému pokroku v restrukturalizaci a obnově důvěry v kyperský finanční systém. Kypr však stále stojí před úkolem obnovit normální úvěrování ekonomiky a snížit objem nesplácených úvěrů, které představují okolo 55 % celkových úvěrů pro domácnosti a nefinanční podniky. Vysoké zadlužení snižuje konkurenceschopnost podniků i jejich kapacitu pro investice a růst. Dochází sice k pokroku, avšak snahy bank o restrukturalizaci dluhu životaschopných dlužníků dosud nevedly ke hmatatelným výsledkům a opravné položky k nevýkonným expozicím bank zůstávají relativně nízké. Nedostatky ve vynucování smluv a v platební morálce omezují kapacitu k řešení strategických selhání a k zamezení vzniku nesplácených úvěrů. I přes vytvoření registru úvěrů mají banky rovněž jen omezený přístup k informacím o příjmech a aktivech dlužníků.

               (11)

               Kypru se do velké míry podařilo vyvést ekonomiku z recese, ale investice zůstávají nízké a růstový potenciál je utlumený. V rámci uvedeného programu Kypr přijal akční plán pro růst, jenž byl zaměřen na zvýšení konkurence, posílení pobídek k inovaci a usnadnění investic vytvořením transparentnějšího a efektivnějšího podnikatelského prostředí a uvolněním požadavků na licence a povolení. Cílem provedení privatizačního plánu a posílení vnitrostátních regulačních orgánů je přilákat zahraniční investice zvyšující produktivitu. Začínající a malé a střední podniky mají v současnosti velmi omezené možnosti, pokud jde o přístup k financování, jelikož banky uplatňují přísné úvěrové podmínky a alternativní zdroje financování chybějí. Přístup k financování by mohla usnadnit posílená koordinace nástrojů EU, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, Evropský fond pro strategické investice a grantové programy EU.

               (12)

               Trh práce se v roce 2015 začal zotavovat, nicméně nezaměstnanost – ačkoli se snižuje – je nadále vysoká. Obavy vyvolává zejména nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobá nezaměstnanost. Některé kroky byly podniknuty v oblastech aktivních opatření na trhu práce a veřejných služeb zaměstnanosti. Uvedené služby však dosud nemají potřebnou kapacitu k uspokojení poptávky, poskytování kvalitní pomoci a poradenství při hledání práce a k navázání kontaktu s neregistrovanými nezaměstnanými. Realizace plánů na posílení administrativní kapacity veřejných služeb zaměstnanosti, včetně specializace a zvýšení počtu poradenských pracovníků, kteří přímo slouží potřebám klientů, se zpozdila. Efektivitu aktivních opatření na trhu práce omezuje absence účinného sledování kvality současných programů.

               (13)

               Účast mladých lidí na odborném vzdělávání a přípravě zůstává nízká a charakterizuje ji malá angažovanost zaměstnavatelů. V současnosti jsou nicméně prováděna určitá opatření v souladu se strategií odborného vzdělávání a přípravy.

               (14)

               Na Kypru neexistuje všeobecná zdravotní péče a jeho zdravotní systém nezajišťuje náležitý a účinný přístup ke zdravotní péči. Objem veřejných finančních prostředků na zdravotní péči je malý a nesplněné potřeby jsou výrazně vyšší než v jiných členských státech EU – důvodem jsou náklady a finanční spoluúčast pacientů. Existuje prostor pro zefektivnění využití zdrojů. Mezi opatření, která jsou považována za relevantní pro zvýšení kvality a nákladové efektivity kyperského zdravotního systému, která však nebyla dosud přijata, patří větší autonomie veřejných nemocnic a vytvoření státního systému zdravotní péče.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve zprávě o Kypru pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem Kypru. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

         DOPORUČUJE Kypru v období let 2016 a 2017:

               1.

               Po nápravě nadměrného schodku splnit v letech 2016 a 2017 střednědobý rozpočtový cíl. Do konce roku 2016 přijmout závazný mechanismus omezující míru růstu odměn zaměstnanců veřejné správy. Do konce roku 2016 přijmout horizontální reformu veřejné správy a zákon o správě státem vlastněných subjektů a provést reformu místních vládních institucí. Do konce roku 2016 přijmout sekundární právní předpisy pro dokončení nového rozpočtového rámce.

               2.

               Do června 2017 odstranit překážky bránící plnému provedení rámců exekučního a insolvenčního řízení a zajistit náležité zdroje pro Insolvenční službu. Zajistit spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem a pro převod souvisejících práv. Zvýšit efektivitu a kapacitu soudního systému. Reformovat občanský soudní řád.

               3.

               Do konce roku 2016 podniknout dodatečné kroky zajišťující snížení objemu nesplácených úvěrů a přesné oceňování výše zajištění pro účely tvorby opravných položek. Rozšířit okruh informací dostupných věřitelům a zlepšit kvalitu aktuálně poskytovaných informací, aby bylo dosažené plné efektivity registru úvěrů.

               4.

               Odstranit překážky pro investice, především provedením akčního plánu pro růst a privatizačního plánu a posílením vnitrostátních regulačních orgánů. Podniknout opatření pro zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

               5.

               Zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti a zlepšit jejich poskytování dlouhodobě nezaměstnaným; zlepšit navazování kontaktu s neregistrovanými nezaměstnanými. Přijmout právní předpisy pro reformu nemocnic a pokročit s plánovanou realizací všeobecné zdravotní péče.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU ze dne 13. září 2013, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU (Úř. věst. L 250, 20.9.2013, s. 40).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (5)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 12. května 2009 o zavedení zásad ochrany soukromí a údajů v aplikacích podporovaných identifikací na základě rádiové frekvence (oznámeno pod číslem K(2009) 3200)

text:
               16.5.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 122/47

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 12. května 2009
   o zavedení zásad ochrany soukromí a údajů v aplikacích podporovaných identifikací na základě rádiové frekvence
   (oznámeno pod číslem K(2009) 3200)
   (2009/387/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Identifikace na základě rádiové frekvence (RFID) předznamenává nový vývoj v informační společnosti, kdy se předměty vybavené mikroelektronikou, která může automaticky zpracovávat údaje, budou stále více stávat nedílnou součástí každodenního života.

               (2)

               RFID je postupně stále běžnější, stává se tudíž součástí života jednotlivců v různých oblastech, jako je logistika (1), zdravotnictví, veřejná doprava, maloobchod, zejména v zájmu větší bezpečnosti výrobků a rychlejšího stažení výrobků z trhu, zábava, práce, správa mýtného, odbavování zavazadel a cestovní doklady.

               (3)

               Technologie RFID se může stát novou hnací silou růstu a tvorby pracovních příležitostí, a tak významně přispět k Lisabonské strategii, jelikož je velmi slibná z hospodářského hlediska, kde může zajistit nové obchodní příležitosti, snížení nákladů a vyšší účinnost, zejména v boji proti padělání a při nakládání s elektronickým odpadem, nebezpečným materiálem a při recyklaci výrobků na konci jejich životnosti.

               (4)

               Technologie RFID umožňuje zpracovávat údaje, včetně osobních údajů, na krátké vzdálenosti bez fyzického kontaktu či viditelné interakce mezi čtecím nebo zapisovacím zařízením a etiketou, takže k této interakci může dojít, aniž by si toho byl dotyčný jednotlivec vědom.

               (5)

               Aplikace RFID mohou zpracovávat údaje týkající se fyzické osoby, jejíž totožnost je zjištěna nebo se má zjistit, a to přímo či nepřímo. Mohou zpracovávat osobní údaje uložené na etiketě, například jméno dotyčné osoby, její datum narození nebo adresu či biometrické údaje nebo údaje spojující určité číslo výrobku RFID s osobními údaji uloženými jinde v systému. Tuto technologii lze využít ke sledování jednotlivců, pokud tito vlastní jeden či více výrobků, které obsahují číslo výrobku RFID.

               (6)

               Vzhledem k potenciálu této technologie být všudypřítomná a prakticky neviditelná je při zavádění RFID nutno věnovat zvláštní pozornost otázkám ochrany soukromí a údajů. Do aplikací by proto měly být před jejich rozšířeným používáním zabudovány bezpečnostní prvky s ohledem na soukromí a informace (zásada „konstrukčního návrhu nenarušujícího bezpečnost a soukromí“).

               (7)

               RFID může přinést četné hospodářské a společenské výhody pouze tehdy, budou-li zavedena účinná opatření k zajištění ochrany osobních údajů, soukromí a souvisejících etických zásad, jež jsou ústředním bodem diskuse o přijetí RFID ze strany veřejnosti.

               (8)

               Členské státy a zúčastněné osoby by měly zejména v této počáteční fázi zavádění RFID vynaložit další úsilí s cílem zajistit, aby aplikace RFID byly sledovány a aby byla respektována práva a svobody jednotlivců.

               (9)

               Sdělení Komise ze dne 15. března 2007„Identifikace na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky“ (2) oznámilo, že budou poskytnuta objasnění a pokyny k aspektům ochrany údajů a soukromí v souvislosti s aplikacemi RFID prostřednictvím jednoho či více doporučení Komise.

               (10)

               Práva a povinnosti týkající se ochrany osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (4), jsou plně použitelné na aplikace RFID, které zpracovávají osobní údaje.

               (11)

               Při vývoji aplikací RFID je nutno uplatňovat zásady stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (5).

               (12)

               Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (6) poskytuje vodítko pro nakládání s výrobky obsahujícími etikety, které jsou poskytovány jednotlivcům a vyžaduje posouzení dopadů na soukromí a bezpečnost k určení a vypracování „nejlepších dostupných technologií“ v zájmu zajištění soukromí a bezpečnosti systémů RFID.

               (13)

               Provozovatelé aplikací RFID by měli přijmout veškerá přiměřená opatření s cílem zajistit, aby se údaje nevztahovaly na fyzickou osobu, jejíž totožnost je zjištěna nebo se má zjistit, prostřednictvím jakýchkoli prostředků, jež budou pravděpodobně použity provozovatelem aplikace RFID či jinou osobou, nejsou-li tyto údaje zpracovávány v souladu s platnými zásadami a právními předpisy o ochraně údajů.

               (14)

               Sdělení Komise ze dne 2. května 2007 o „podpoře ochrany osobních údajů prostřednictvím technologií zvyšujících ochranu soukromí (PETs)“ (7) stanoví jasná opatření k dosažení cíle týkajícího se minimalizace zpracování osobních údajů a tam, kde je to možné, využívání anonymních nebo pseudonymních údajů podporou vývoje PETs a jejich využívání správci údajů a jednotlivci.

               (15)

               Sdělení Komise ze dne 31. května 2006 Strategie pro bezpečnou informační společnost – „Dialog, partnerství a posílení účasti“ (8) uznává, že rozmanitost, otevřenost, interoperabilita, použitelnost a hospodářská soutěž jsou hlavními hnacími silami pro bezpečnou informační společnost, vyzdvihuje úlohu členských států a orgánů veřejné správy při zvyšování informovanosti a prosazování dobrých bezpečnostních postupů a vyzývá zúčastněné strany ze soukromého sektoru, aby přijaly iniciativy s cílem pracovat na cenově dostupných programech osvědčování bezpečnosti pro produkty, procesy a služby, které budou zohledňovat specifické potřeby EU zejména s ohledem na ochranu soukromí.

               (16)

               Usnesení Rady ze dne 22. března 2007 (9) o strategii pro bezpečnou informační společnost v Evropě členské státy vyzývá, aby věnovaly náležitou pozornost potřebě zamezit novým a stávajícím bezpečnostním hrozbám pro elektronické komunikační sítě.

               (17)

               Rámec vypracovaný na úrovni Společenství pro posuzování dopadů na soukromí a ochranu údajů zajistí, aby ustanovení tohoto doporučení byla jednotně dodržována ve všech členských státech. Vypracování takovéhoto rámce by mělo navazovat na stávající postupy a zkušenosti získané v členských státech, ve třetích zemích a při práci Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) (10).

               (18)

               Komise zajistí vypracování pokynů na úrovni Společenství k řízení bezpečnosti informací pro aplikace RFID, které navazují na stávající postupy a zkušenosti získané v členských státech a třetích zemích. Členské státy by měly přispět k tomuto procesu a vybízet soukromé subjekty a orgány veřejné správy k účasti.

               (19)

               Posouzení dopadů na soukromí a ochranu údajů provedené provozovatelem před zavedením aplikace RFID poskytne informace potřebné pro náležitá ochranná opatření. Tato opatření je nutno sledovat a přezkoumávat po celou dobu používání aplikace RFID.

               (20)

               V odvětví maloobchodu by mělo posouzení dopadů výrobků obsahujících etikety, které jsou prodávány spotřebitelům, na soukromí a ochranu údajů poskytnout potřebné informace s cílem určit, zda existuje pravděpodobná hrozba pro soukromí nebo ochranu osobních údajů.

               (21)

               Řízení bezpečnosti informací a opatření na ochranu soukromí v celém obchodním procesu umožněném RFID může napomoci používání mezinárodních norem, například norem vypracovaných Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO), kodexů chování a osvědčených postupů, jež jsou v souladu s právním rámcem EU.

               (22)

               Aplikace RFID s důsledky pro širokou veřejnost, například elektronické jízdenky ve veřejné dopravě, vyžadují vhodná ochranná opatření. Aplikace RFID, které se dotýkají jednotlivce například zpracováváním biometrických identifikačních údajů nebo údajů souvisejících se zdravím, jsou obzvláště kritické, pokud jde o bezpečnost informací a soukromí, a vyžadují proto zvláštní pozornost.

               (23)

               Celá společnost musí být informována o povinnostech a právech, jež jsou platné s ohledem na používání aplikací RFID. Strany, které zavádějí tuto technologii, proto odpovídají za informování jednotlivců o používání těchto aplikací.

               (24)

               Zvyšování informovanosti veřejnosti a malých a středních podniků o charakteristikách a schopnostech RFID pomůže této technologii naplnit hospodářská očekávání a současně zmírnit rizika toho, že bude použita na úkor veřejného zájmu, zvýšit tudíž její přijatelnost.

               (25)

               Komise přispěje k provádění tohoto doporučení přímo a nepřímo usnadněním dialogu a spolupráce mezi zúčastněnými stranami, zejména prostřednictvím rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (11) a sedmého rámcového programu pro výzkum (7. RP) zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (12).

               (26)

               Na úrovni Společenství je nezbytný výzkum a vývoj nízkonákladových technologií na podporu ochrany soukromí a technologií pro bezpečnost informací k prosazování širšího přijetí těchto technologií za přijatelných podmínek.

               (27)

               Toto doporučení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem tohoto doporučení je zejména zajistit respektování soukromého a rodinného života a ochrany osobních údajů,

         DOPORUČUJE:

      Oblast působnosti

               1.

               Toto doporučení poskytuje členským státům vodítko při navrhování a provozování aplikací RFID zákonným, etickým a sociálně a politicky přijatelným způsobem při současném dodržování práva na soukromí a zajištění ochrany osobních údajů.

               2.

               Toto doporučení poskytuje pokyny k opatřením, jež je nutno přijmout s ohledem na zavádění aplikací RFID s cílem zajistit, aby při používání těchto aplikací byly popřípadě dodržovány vnitrostátní právní předpisy k provedení směrnic 95/46/ES, 1999/5/ES a 2002/58/ES.

      Definice

               3.

               Pro účely tohoto doporučení se použijí definice stanovené ve směrnici 95/46/ES. Použijí se rovněž tyto definice:

                           a)

                           „identifikací na základě rádiové frekvence“ (RFID) se rozumí využívání elektromagnetických vln nebo magnetického pole v části spektra rádiových frekvencí ke komunikaci s etiketou prostřednictvím různých modulačních a kódovacích systémů z účelem jednoznačného přečtení identity etikety nebo jiných údajů, které jsou na ní uloženy;

                           b)

                           „etiketou RFID“ nebo „etiketou“ se rozumí zařízení RFID, které je schopné vytvářet rádiový signál, nebo zařízení RFID, jež opětovně spojuje, zpětně rozptyluje nebo odráží (podle druhu zařízení) a moduluje nosný signál přijatý ze čtecího nebo zapisovacího zařízení;

                           c)

                           „čtecím nebo zapisovacím zařízením RFID“ nebo „čtečkou“ se rozumí pevné nebo přenosné zařízení k zachycování a identifikaci údajů pomocí vysokofrekvenčních elektromagnetických vln nebo magnetického pole ke stimulaci a vyvolání odezvy modulovaných dat z etikety nebo skupiny etiket;

                           d)

                           „aplikací RFID“ nebo „aplikací“ se rozumí aplikace, která zpracovává údaje pomocí etiket a čteček a která je podporována záložním systémem a síťovou komunikační infrastrukturou;

                           e)

                           „provozovatelem aplikace RFID“ nebo „provozovatelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, orgán veřejné správy, úřad nebo jiný subjekt, který sám či společně s ostatními stanoví účel a způsoby provozování aplikace, včetně správců osobních údajů používajících aplikaci RFID;

                           f)

                           „bezpečností informací“ se rozumí zachování důvěrnosti, integrity a dostupnosti informací;

                           g)

                           „sledováním“ se rozumí jakákoliv činnost vykonávaná za účelem zjištění, pozorování, reprodukování nebo zaznamenání údajů o místě, na němž se jednotlivec nachází, jeho pohybu, činnosti nebo stavu.

      Posouzení dopadů na soukromí a ochranu údajů

               4.

               Členské státy by měly zajistit, aby odvětví ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami z občanské společnosti vypracovalo rámec pro posuzování dopadů na soukromí a ochranu údajů. Tento rámec by měl být předložen ke schválení pracovní skupině pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 do dvanácti měsíců ode dne vyhlášení tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

               5.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé bez ohledu na své povinnosti podle směrnice 95/46/ES:

                           a)

                           prováděli posuzování důsledků zavedení aplikace pro ochranu osobních údajů a soukromí, včetně toho, zda by bylo možno aplikaci využít ke sledování jednotlivce. Úroveň podrobnosti tohoto posouzení by měla odpovídat hrozbě pro soukromí, jež je případně s aplikací spojena;

                           b)

                           přijali vhodná technická a organizační opatření s cílem zajistit ochranu soukromých údajů a soukromí;

                           c)

                           určili osobu nebo skupinu osob odpovědných za přezkum posouzení a další vhodnosti technických a organizačních opatření k zajištění ochrany soukromých údajů a soukromí;

                           d)

                           zpřístupnili posouzení příslušnému orgánu nejméně šest týdnů před zavedením aplikace;

                           e)

                           jakmile bude k dispozici rámec pro posuzování dopadů na soukromí a ochranu údajů stanovený v bodě 4, prováděli výše uvedená ustanovení v souladu s tímto rámcem.

      Bezpečnost informací

               6.

               Členské státy by měly Komisi podpořit při určování aplikací, které mohou představovat hrozbu pro bezpečnost informací s důsledky pro širokou veřejnost. U těchto aplikací by měly členské státy zajistit, aby provozovatelé spolu s příslušnými vnitrostátními orgány a organizacemi občanské společnosti vyvinuli nové systémy nebo používali stávající systémy, například osvědčování nebo sebehodnocení provozovatele, s cílem prokázat, že s ohledem na posuzovaná rizika je zajištěna přiměřená úroveň bezpečnosti informací a ochrany soukromí.

      Informování a transparentnost používání RFID

               7.

               Aniž jsou dotčeny povinnosti správců údajů v souladu se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES, členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé pro každou ze svých aplikací vypracovali a zveřejnili stručnou, přesnou a srozumitelnou informační politiku. Tato politika by měla zahrnovat přinejmenším:

                           a)

                           totožnost a adresu provozovatelů;

                           b)

                           účel aplikace;

                           c)

                           jaké údaje má aplikace zpracovávat, zejména v případě zpracování osobních údajů, a zda bude sledováno umístění etiket;

                           d)

                           souhrn posouzení dopadů na soukromí a ochranu údajů;

                           e)

                           pravděpodobná rizika pro soukromí (pokud existují) v souvislosti s používáním etiket v aplikaci a opatření, jež mohou jednotlivci přijmout ke zmírnění těchto rizik.

               8.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé přijali opatření k informování jednotlivců o přítomnosti čteček na základě společné evropské značky vypracované evropskými normalizačními organizacemi s podporou dotčených zúčastněných stran. Značka by měla udávat totožnost provozovatele a kontaktní místo, kde mohou jednotlivci obdržet informační politiku pro danou aplikaci.

      Aplikace RFID používané v maloobchodu

               9.

               Na základě společné evropské značky vypracované normalizačními organizacemi s podporou dotčených zúčastněných stran by provozovatelé měli jednotlivce informovat o přítomnosti etiket, jež jsou umístěny na výrobcích či v nich zabudovány.

               10.

               Při posuzování dopadů na soukromí a ochranu údajů uvedeného v bodech 4 a 5 by provozovatel aplikace měl zejména určit, zda etikety umístěné na výrobcích či zabudované ve výrobcích, jež jsou prodávány spotřebitelům prostřednictvím maloobchodníků, kteří nejsou provozovateli dané aplikace, představují pravděpodobnou hrozbu pro soukromí nebo ochranu osobních údajů.

               11.

               Maloobchodníci by měli v okamžiku prodeje deaktivovat nebo odstranit etikety používané v jejich aplikaci, ledaže spotřebitele poté, co byli informováni o politice uvedené v bodě 7, udělili souhlas se zachováním funkčnosti etiket. Deaktivací etiket se rozumí proces, který zastaví interakce etikety s jejím okolím, jež nevyžadují aktivní účast spotřebitele. Deaktivaci nebo odstranění etiket by měl maloobchodník provést pro spotřebitele neprodleně a zdarma. Spotřebitelé by měli být schopni ověřit, zda je deaktivace nebo odstranění účinné.

               12.

               Bod 11 by se neměl použít v případě, dospěje-li posouzení dopadů na soukromí a ochranu údajů k závěru, že etikety, které jsou používány v maloobchodní aplikaci a které zůstanou po prodeji funkční, nepředstavují pravděpodobnou hrozbu pro soukromí nebo ochranu soukromých údajů. Maloobchodníci by však měli zdarma poskytnout snadné prostředky pro okamžitou či pozdější deaktivaci nebo odstranění těchto etiket.

               13.

               Deaktivace nebo odstranění etiket neznamená omezení či zrušení právních povinností maloobchodníka nebo výrobce vůči spotřebiteli.

               14.

               Body 11 a 12 platí pouze pro maloobchodníky, kteří jsou provozovateli aplikace.

      Opatření k zvýšení informovanosti

               15.

               Členské státy by měly ve spolupráci s odvětvím, Komisí a ostatními zúčastněnými stranami přijmout vhodná opatření s cílem informovat orgány veřejné správy a společnosti, zejména malé a střední podniky, a zvýšit jejich povědomí o možných přínosech a rizicích spojených s používáním technologie RFID. Zvláštní pozornost je nutno věnovat aspektům bezpečnosti informací a soukromí.

               16.

               Členské státy by měly ve spolupráci s odvětvím, sdruženími občanské společnosti, Komisí a ostatními zúčastněnými stranami určit a poskytnout příklady osvědčených postupů při zavádění aplikací RFID s cílem informovat širokou veřejnost a zvýšit její povědomí o této záležitosti. Měly by rovněž přijmout vhodná opatření, například rozsáhlé pilotní projekty, ke zvýšení informovanosti veřejnosti o technologii RFID, jejích přínosech, rizicích a o důsledcích jejího používání jako předpoklad pro širší přijetí této technologie.

      Výzkum a vývoj

               17.

               Členské státy by měly spolupracovat s odvětvím, příslušnými zúčastněnými stranami z občanské společnosti a s Komisí s cílem podnítit a podpořit zavedení zásady „konstrukčního návrhu nenarušujícího bezpečnost a soukromí“ v počáteční fázi vývoje aplikací RFID.

      Následná opatření

               18.

               Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření s cílem upozornit na toto doporučení všechny zúčastněné strany, které se podílejí na navrhování a provozování aplikací RFID ve Společenství.

               19.

               Členské státy by měly nejpozději do 24 měsíců od vyhlášení tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie Komisi informovat o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení.

               20.

               Do tří let od vyhlášení tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie Komise předloží zprávu o provádění tohoto doporučení, jeho účinnosti a dopadu na provozovatele a spotřebitele, zejména s ohledem na opatření, jež jsou doporučena v bodech 9 až 14.

      Určení

               21.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 12. května 2009.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  KOM(2007) 607 v konečném znění.

      (2)  KOM(2007) 96 v konečném znění.

      (3)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (4)  Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (5)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10.

      (6)  Úř. věst. C 101, 23.4.2008, s. 1.

      (7)  KOM(2007) 228 v konečném znění.

      (8)  KOM(2006) 251 v konečném znění.

      (9)  Úř. věst. C 68, 24.3.2007, s. 1.

      (10)  Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 460/2004 Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1).

      (11)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.

      (12)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.


title: Doporučení Komise ze dne 28. dubna 2010 o výzkumné iniciativě společného plánování Zdravá strava pro zdravý život

text:
               1.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 110/36

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 28. dubna 2010
   o výzkumné iniciativě společného plánování „Zdravá strava pro zdravý život“
   (2010/250/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 181 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Zdraví občanů je základním předpokladem růstu a prosperity Unie.

               (2)

               V posledních třech desetiletích došlo k prudkému zvýšení úrovní nadváhy a obezity u obyvatel Unie, zejména u dětí.

               (3)

               Trend nesprávného stravování a nízké tělesné aktivity u všech skupin obyvatel Unie se zhoršuje.

               (4)

               Zvyšuje se výskyt chronických zdravotních obtíží, jako jsou kardiovaskulární nemoci, vysoký krevní tlak, diabetes 2. typu, cévní mozkové příhody, některé druhy rakoviny, poškození svalové a kosterní soustavy, a dokonce i řada obtíží v oblasti duševního zdraví.

               (5)

               Pokud by se podařilo odstranit běžné rizikové faktory závislé na způsobu života, související například se stravováním, mohlo by se zamezit zhruba 80 % případů srdečních onemocnění, cévních mozkových příhod a diabetu 2. typu a 40 % případů rakoviny.

               (6)

               Na svém zasedání dne 3. prosince 2009 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala iniciativu „Zdraví, potraviny a prevence onemocnění souvisejících se stravováním“ (tento název byl později změněn na „Zdravá strava pro zdravý život“) za oblast, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného výzkumného úsilí členských států. Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k přípravě této iniciativy. Rada také potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat.

               (7)

               Společné plánování výzkumu v oblasti potravin a zdraví by zabezpečilo koordinaci výzkumu dopadů způsobu života a stravování na zdraví, což by významně přispělo k vytvoření plně funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na prevenci onemocnění souvisejících se stravou a posílilo vedoucí úlohu a konkurenceschopnost výzkumných činností na tomto poli.

               (8)

               Aby bylo možné zajistit účinnost jejich společného úsilí v oblasti potravin a zdraví, měly by členské státy vypracovat a provést strategický plán výzkumu založený na společném přístupu k prevenci onemocnění souvisejících se stravováním.

               (9)

               V zájmu účinného řízení plánovaných společných akcí by měly členské státy zřídit společnou řídící strukturu pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění uvedeného strategického plánu výzkumu.

               (10)

               Za účelem dosažení cílů vytyčených v tomto doporučení by členské státy měly spolupracovat s Komisí při zvažování možných iniciativ Komise, které by členským státům pomohly při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu.

               (11)

               Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Členské státy se vyzývají, aby vytvořily společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie zlepšit prevenci onemocnění souvisejících se stravováním.

               2)

               Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti prevence onemocnění souvisejících se stravou. Strategický plán výzkumu by měl obsahovat prováděcí plán, jímž se stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k provádění strategického plánu výzkumu.

               3)

               Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:

                           a)

                           zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech a výzkumných činnostech;

                           b)

                           určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů;

                           c)

                           výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů, zejména při realizaci rozsáhlých kohortních studií a klinických zkoušek;

                           d)

                           definování postupů výzkumu, včetně kritérií kvality, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu b);

                           e)

                           ve vhodných případech sdílení stávající výzkumné infrastruktury nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databází, biobank nebo modelů pro extrapolování údajů na lidi;

                           f)

                           poskytování a šíření znalostí, inovací a mezioborových přístupů a zajištění účinného využívání výsledků výzkumu ke zlepšení konkurenceschopnosti Evropy a tvorby politik;

                           g)

                           podněcování a podporu užší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem spolu s otevřenou inovací mezi různými podnikatelskými odvětvími;

                           h)

                           vytvoření sítě ze stávajících středisek zabývajících se zejména naukou o spotřebitelích, výživou a technologiemi zpracování.

               4)

               Členské státy se vyzývají, aby zřídily společnou řídící strukturu pro oblast prevence onemocnění souvisejících se stravováním, pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.

               5)

               Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních programů výzkumu nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností.

               6)

               Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a s cílem koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti.

               7)

               Členské státy se vyzývají, aby pravidelně podávaly Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování.

      V Bruselu dne 28. dubna 2010.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise