title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/98

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2021
      (2021/C 304/21)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Polsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Polsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (4)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (5)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (6)

                  Polsko předložilo svůj konvergenční program z roku 2021 dne 30. dubna 2021, tedy v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (7)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Polska 7,0 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 57,5 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -6,4 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 4,3 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Důvodem změny poměru dluhu k HDP byla rovněž emise dluhopisů polským rozvojovým fondem (4,3 % HDP) v kontextu politiky boje proti krizi vyvolané pandemií COVID-19, jejichž část již byla zahrnuta do schodku sektoru vládních institucí v roce 2020. Polsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 10,5 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise na úrovni nižší než ½ % HDP.

                  (8)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Polska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno.

                  (9)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je celkově opatrný, zejména pro rok 2022. Konvergenční program z roku 2021 předpokládá růst reálného HDP ve výši 3,8 % v roce 2021 a 4,3 % v roce 2022, tedy slabší oživení, než předpokládá prognóza Komise z jara 2021: v roce 2021 o 0,2 procentního bodu a v roce 2022 o 1,1 procentního bodu. Důvodem je především skutečnost, že hlavní scénář uvedený v konvergenčním programu z roku 2021 nezahrnuje dopad Nástroje pro oživení a odolnost na polské hospodářství.

                  (10)

                  Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí ze 7,0 % HDP v roce 2020 na 6,9 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 vzrůst na 60,0 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle konvergenčního programu z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -6,4 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 2,5 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021. Důvodem tohoto rozdílu jsou především vyšší výdaje plánované v konvergenčním programu z roku 2021, včetně výdajů na opatření ke zvládnutí pandemie COVID-19.

                  (11)

                  Polsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Polskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (12)

                  Konvergenční program z roku 2021 zatím nezahrnuje příjmy z grantů z Nástroje pro oživení a odolnost.

                  (13)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (14)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (15)

                  Podle konvergenčního programu Polska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 4,2 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 59,2 % HDP. Tyto projekce jsou vyšší než prognóza Komise z jara 2021 a vycházejí z předpokladu vyšších výdajů mimo jiné na mezispotřebu a sociální dávky, včetně opatření k omezení pandemie COVID-19. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na +0,1 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,3 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP.

                  (16)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (17)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 3,2 % v roce 2023 na 2,5 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí tedy podle plánu již nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Konvergenční program z roku 2021 neobsahuje informace potřebné k odhadu celkového nastavení fiskální politiky v letech 2023 a 2024. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5 ¾ % (8). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Polska podpořit.

                  (18)

                  Míra zadlužení se má ze 58,7 % HDP v roce 2023 snížit na 57,9 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Polsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit nízkým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti.

                  (19)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (20)

                  Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Polskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE POLSKU:

         1.

            V roce 2022 usilovat o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Polska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 135).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

         (8)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/102

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2021
      (2021/C 304/22)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Portugalsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Portugalsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Rada ve svém doporučení z roku 2021 týkajícím se hospodářské politiky eurozóny uvádí, že by si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny měly zachovat svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a že by opatření politiky měla být uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a být včasná, dočasná a cílená. Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Členské státy by měly provádět takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

                  (4)

                  Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Portugalska je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky stanovenými v doporučení Rady ze dne 20. července 2020 a že většina opatření obsažených v návrhu rozpočtového plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

                  (5)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (6)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (7)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (8)

                  Portugalsko předložilo svůj program stability z roku 2021 dne 30. dubna 2021 v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (9)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Portugalska 5,7 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 133,6 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila - 6 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu přibližně 3 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Portugalsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši téměř 4 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise přibližně ve výši 3½ % HDP.

                  (10)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Portugalska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že ani kritérium schodku ani kritérium dluhu není splněno.

                  (11)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Podle programu stability z roku 2021 by reálné HDP mělo v roce 2021 růst o 4 % a v roce 2022 o 4,9 %. To je v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Krize COVID-19 zasáhla zejména odvětví, v nichž dochází k častým kontaktům. V důsledku vysoké závislosti Portugalska na zahraničním cestovním ruchu, u něhož je na cestě k oživení stále vysoká míra nejistoty, zůstávají rizika vývoje makroekonomického výhledu nadále vychýlená směrem dolů.

                  (12)

                  Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 5,7 % HDP v roce 2020 na 4,5 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení se má v roce 2021 snížit na 128 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu stability z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout - 5 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu přibližně 3 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

                  (13)

                  Portugalsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Portugalskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Zdá se, že některá z diskrečních opatření přijatých vládou v letech 2020 a 2021 nejsou dočasné povahy nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. V období za časovým horizontem prognózy Komise z jara 2021, v roce 2023, se zbývající kumulativní dopad těchto opatření, která nejsou dočasné povahy, předběžně odhaduje zhruba na 1 % HDP a tvoří jej zejména dodatečné výdaje na mzdy ve veřejném sektoru. Uvedená opatření, která nejsou dočasné povahy, zahrnují rovněž investice v přibližné výši 1/10 % HDP, které by měly podpořit střednědobý potenciální růst, a tím i udržitelnost.

                  (14)

                  Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou v roce 2021 objemu 0,3 % HDP, v roce 2022 1,3 % HDP, v roce 2023 1,5 % HDP, v roce 2024 1,3 % HDP a v roce 2025 1,1 % HDP. Program stability z roku 2021 rovněž počítá s půjčkami v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 0,2 % HDP v roce 2022 a 0,1 % HDP v období 2023 až 2025. Prognóza Komise z jara 2021 tyto granty do svých rozpočtových projekcí zahrnuje.

                  (15)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (16)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (17)

                  Podle programu stability Portugalska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 3,2 % HDP, hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021 a očekávaného hospodářského oživení. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 123 % HDP. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -1,1 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít expanzivní povahu a měl by činit 0,7 procentního bodu HDP.

                  (18)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (19)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu stability z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 2,2 % HDP v roce 2023 na 1,6 % HDP v roce 2024. V roce 2023 schodek sektoru vládních institucí tedy podle plánu již nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu stability z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,3 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by měl podle projekcí zůstat beze změny. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,3 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 3 % (9). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Portugalska podpořit.

                  (20)

                  Míra zadlužení se má z 120,7 % HDP v roce 2023 snížit na 117,1 % HDP v roce 2024. Vzhledem k vysoké míře zadlužení, která se má postupně snižovat, bude Portugalsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

                  (21)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (22)

                  Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Portugalskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE PORTUGALSKU:

         1.

            V roce 2022 využít Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádět obezřetnou fiskální politiku. Zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Omezit růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně vnitrostátního rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 142).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

         (8)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

         (9)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/107

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2021
      (2021/C 304/23)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 3. dubna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/509 (3) o existenci nadměrného schodku v Rumunsku v důsledku nedodržení kritéria schodku v roce 2019. Rozhodnutí vycházelo z aktualizovaných fiskálních cílů vlády, přičemž uvedené nesplnění kritéria bylo potvrzeno následným zveřejněním výsledného schodku veřejných financí ve výši 4,3 % HDP. Toto překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené ve Smlouvě bylo výsledkem trvalého nárůstu fiskální nerovnováhy způsobeného expanzivní fiskální politikou prováděnou od roku 2016, během období silného hospodářského růstu. Dne 3. dubna 2020 vydala Rada rovněž doporučení (4) k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku nejpozději do roku 2022.

                  (3)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (5) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Rumunsku v něm doporučila, aby provádělo fiskální politiku v souladu s doporučením Rady ze dne 3. dubna 2020 a přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení.

                  (4)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (6), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (5)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. Ve sdělení Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (6)

                  Dne 5. května 2021 předložilo Rumunsko po uplynutí lhůty stanovené v článku 8 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj konvergenční program z roku 2021.

                  (7)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Rumunska 9,2 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 47,3 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -3,6 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření na podporu hospodářství v objemu 1,5 % a působení automatických stabilizátorů. Rumunsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 4 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise přibližně ve výši 1 ½ % HDP.

                  (8)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2021 o 5,0 % a v roce 2022 o 4,8 %. Očekává se, že hlavní hnací silou hospodářského oživení v obou letech bude domácí poptávka, spolu s výrazným nárůstem spotřeby a investic. Prognóza Komise z jara 2021 týkající se hospodářského růstu Rumunska uvádí o něco lepší hodnoty než prognóza uvedená v konvergenčním programu z roku 2021: 5,1 % v roce 2021 a 4,9 % v roce 2022, a to rovněž díky domácí poptávce.

                  (9)

                  Vláda v konvergenčním programu z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,2 % HDP v roce 2020 na 8 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 stoupnout na 50,8 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle konvergenčního programu z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 3,3 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 1,5 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

                  (10)

                  Rumunsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Opatření přijatá Rumunskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň zde stále působí fiskální dopad expanzivních opatření, která byla přijata před pandemií COVID-19. K těmto opatřením patří především nárůst ve výdajích na důchody a jiné sociální dávky a snížení daní.

                  (11)

                  Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou objemu 0,1 % HDP v roce 2021, 0,6 % HDP v roce 2022, 1,2 % HDP v roce 2023, 1,2 % HDP v roce 2024, 0,9 % HDP v roce 2025 a 0,9 % HDP v roce 2026. Konvergenční program z roku 2021 rovněž počítá s půjčkami v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 2,3 % HDP v roce 2025 a 2,5 % HDP v roce 2026. Prognóza Komise z jara 2021 do svých rozpočtových projekcí zahrnuje pouze tyto granty, neboť se zahájením půjček se v konvergenčním programu z roku 2021 počítá až po horizontu jarní prognózy Komise 2021.

                  (12)

                  Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (13)

                  Podle konvergenčního programu Rumunska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 6,2 % HDP, a to hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 52,9 % HDP. Tyto projekce jsou příznivější než prognóza Komise z jara 2021. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodologie zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -0,5 % HDP (7). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,4 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít neutrální povahu.

                  (14)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 4,4 % v roce 2023 na 2,9 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí podle plánu již nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,6 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (9). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5 ¾ % (10). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Rumunska podpořit.

                  (15)

                  Míra zadlužení se má zvýšit na 53,3 % HDP v roce 2023 a snížit na 52,4 % HDP v roce 2024. Vzhledem k mimořádně rychle se zvyšujícímu dluhu ve střednědobém horizontu, zejména v důsledku vysokého schodku předpokládaného v roce 2022 a nepříznivých podmínek financování ve srovnání s jinými členskými státy, se má za to, že Rumunsko bude ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

                  (16)

                  Dne 2. června 2021 Komise doporučila doporučení Rady týkající se nápravy nadměrného schodku Rumunska do roku 2024. Podle daného doporučení by Rumunsko mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek sektoru vládních institucí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

                  (17)

                  Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Rumunskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE RUMUNSKU:

         1.

            Provádět fiskální politiku v souladu s doporučením Rady ze dne 18. června 2021 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku (11).

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/509 ze dne 3. dubna 2020 o existenci nadměrného schodku v Rumunsku (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (4)  Doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku (Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (5)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 149).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (7)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (8)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (10)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.

         (11)  Viz strana … v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/111

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku
      (2021/C 304/24)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se mají členské státy vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

                  (2)

                  Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

                  (3)

                  V návaznosti na doporučení Komise ze dne 3. dubna 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/509 (1) v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek, a vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2022 (2) (dále jen „doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020“) v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (3).

                  (4)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 (4) a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97, usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států.

                  (5)

                  Dne 15. září 2020 předložilo Rumunsko svou zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020. Tato zpráva poukázala na výrazné zhoršení stavu veřejných financí v roce 2020, zejména v důsledku pandemie COVID-19.

                  (6)

                  Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise sdělení o fiskální situaci v Rumunsku. Vzhledem k přetrvávající výjimečné nejistotě vyvolané pandemií COVID-19 a jejímu mimořádnému makroekonomickému a fiskálnímu dopadu se Komise domnívala, že v danou chvíli nebylo možné přijmout rozhodnutí o dalších krocích v rámci postupu při nadměrném schodku zahájeného v případě Rumunska. Zejména mimořádná nejistota, a to i z hlediska nastavení věrohodného směru fiskální politiky, neumožnila Komisi v dané fázi předložit doporučení pro doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy. Komise uvedla, že na jaře 2021 znovu posoudí rozpočtovou situaci Rumunska na základě údajů o plnění rozpočtu za rok 2020, rozpočtu na rok 2021 a hospodářské prognózy Komise z jara 2021 a v případě potřeby navrhne nové kroky v rámci postupu při nadměrném schodku, přičemž zohlední pokračující uplatňování obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2021.

                  (7)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. V tomto sdělení Komise vyjádřila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Uni nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Dne 2. června 2021 přijala Komise sdělení nazvané „O koordinaci hospodářských politik v roce 2021: Překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky“ . Podle uvedeného sdělení bude obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu nadále uplatňována i v roce 2022 a očekává se, že od roku 2023 bude deaktivována.

                  (8)

                  Podle aktualizovaného Monitoru udržitelnosti dluhu 2020 vypracovaného Komisí, který odráží hospodářskou prognózu Komise z jara 2021, zůstávají rizika pro střednědobou a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí Rumunska vysoká. Tato rizika je třeba řešit prostřednictvím odpovídajícího střednědobého fiskálního plánu, který bude podpořen strukturálními opatřeními.

                  (9)

                  S ohledem na hluboký pokles hospodářské činnosti v souvislosti s pandemií COVID-19 a související potřebu fiskálních politik na podporu oživení v letech 2021 a 2022 již doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 Rumunsku neposkytuje relevantní základ pro pokyny pro fiskální politiku.

                  (10)

                  Podle čl. 3 odst. 5 poslední věty nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada v případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidovaného doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.

                  (11)

                  V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení, ve kterém rovněž stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku. Doporučení má stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku a která může být zkrácena na tři měsíce, vyžaduje-li to závažnost situace. Rada má ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

                  (12)

                  Reálný HDP v Rumunsku se v roce 2020 snížil o 3,9 %. Podle hospodářské prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že růst reálného HDP se v roce 2021 opět zvýší na 5,1 % a v roce 2022 na 4,9 %. Očekává se, že díky pokračujícímu očkování a postupnému rušení opatření omezujících sociální kontakty se oživí soukromá spotřeba, a stejně tak se očekává i nadále silný růst mezd. Postupné zavádění projektů v rámci plánu pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (5), má dát nový impuls pro růst investic. Očekává se, že příspěvek čistého vývozu, tj. vývoz minus dovoz, zůstane v horizontu prognózy záporný. Důvodem je to, že dovoz bude podle předpokladů podpořen oživením soukromé spotřeby, jakož i rostoucími investicemi. Vývoz bude podle očekávání podpořen oživením zahraniční poptávky, ale zůstane méně dynamický než dovoz. Perspektiva růstu je podmíněna vyváženými riziky. Na jedné straně může důvěryhodná střednědobá fiskální strategie pomoci rozptýlit obavy ohledně fiskální udržitelnosti, zejména pokud je spojena s ambiciózními reformami (včetně reforem obsažených v plánu pro oživení a odolnost). To by pomohlo řešit makroekonomickou nerovnováhu Rumunska, zmírnit rizika ohrožující finanční stabilitu a přispět k udržitelnému růstu, mimo jiné zlepšením investičního prostředí. Na druhé straně by nejistota ohledně tvorby veřejné politiky a prodlevy či neefektivnost při provádění plánu pro oživení a odolnost mohly mít negativní dopad na důvěru.

                  (13)

                  Dne 2. března 2021 přijal rumunský parlament rozpočet Rumunska na rok 2021 a střednědobou fiskální strategii pro rok 2021. Tato fiskální strategie spolu s informacemi o profilu nevratné finanční podpory a půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost zřízeného nařízení (EU) 2021/241 (dále jen „nástroj“) byla zohledněna v konvergenčním programu Rumunska z roku 2021 (dále jen „konvergenční program“), který byl Komisi předložen dne 5. května 2021. Zatímco v roce 2020 činil schodek veřejných financí 9,2 % HDP, cílem konvergenčního programu je dosáhnout do roku 2024 schodku veřejných financí pod 3 % HDP, a to v následujících krocích: 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024. Fiskální korekce stanovená v konvergenčním programu je většinou založena na výdajích. Kontrola výdajů (snížení jako procentuální podíl HDP) se plánuje zejména u mezd ve veřejném sektoru (snížení o 1,4 procentního bodu mezi lety 2022 a 2024) a u sociálních transferů (snížení o 0,9 procentního bodu v letech 2022 až 2024).

                  (14)

                  V hospodářské prognóze Komise z jara 2021 prodloužené do roku 2024 se předpokládá schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 7,1 % v roce 2022 a 6,8 % v roce 2023 a 2024. V této prognóze jsou zohledněny výdaje, u nichž se očekává, že budou financovány prostřednictvím nevratné finanční podpory a půjček z nástroje, jak je uvedeno v konvergenčním programu a v dodatečných informacích poskytnutých Rumunskem. Pokles celkového schodku veřejných financí, který Komise předpokládá, je způsoben především postupným ukončením mimořádných opatření přijatých v reakci na pandemii COVID-19, vyššími příjmy v důsledku předpokládaného hospodářského oživení a dodatečným pozitivním dopadem investic a reforem, které mají být podle očekávání financovány z nástroje. Rumunská vláda se navíc rozhodla, že v letech 2021 a 2022 zmrazí mzdy ve veřejném sektoru, odloží zvýšení důchodů v roce 2021 a důchody mírně zvýší v roce 2022, což jsou opatření, která přispívají ke zlepšení výhledu ve srovnání s výhledem uvedeným v hospodářské prognóze Komise z podzimu 2020. Tato opatření již byla přijata. Rumunská vláda navíc zamýšlí přijmout novou právní úpravu v oblasti důchodů, která by zachovala výdaje na důchody jako procento HDP v zásadě stabilní. Projekce vyššího schodku v hospodářské prognóze Komise z jara 2021 ve srovnání s konvergenčním programem vyplývá ze skutečnosti, že plánovaná konsolidace není plně podpořena přijatými nebo věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohla být v uvedené prognóze zohledněna. Strukturální schodek se podle projekcí Komise zlepší v roce 2021 o 0,7 procentního bodu HDP, v roce 2022 o 0,5 procentního bodu HDP a v roce 2023 se zhorší o 0,1 procentního bodu HDP a v roce 2024 o 0,4 procentního bodu HDP.

                  (15)

                  Veřejný dluh činil na konci roku 2018 34,7 % HDP, na konci roku 2019 35,3 % HDP a na konci roku 2020 47,3 % HDP. Podle hospodářské prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že se na konci roku 2021 zvýší na 49,7 % HDP, na konci roku 2022 na 52,7 % HDP a na konci roku 2024 na 59,5 % HDP, čímž se poprvé přiblíží referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě, pokud nebudou přijata jiná dodatečná nápravná opatření, než která již byla přijata nebo věrohodně oznámena.

                  (16)

                  Analýza střednědobé až dlouhodobé udržitelnosti dluhu, která byla aktualizována po hospodářské prognóze Komise z jara 2021, potvrzuje, že rizika pro udržitelnost jsou ve střednědobém horizontu vysoká. Podle základní desetileté projekce by poměr veřejného dluhu k HDP v průběhu období projekce nadále rostl a dosáhl úrovně téměř 90 % HDP. Rizika pro udržitelnost dluhu vyplývají z velkých fiskálních schodků, z nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a ze zranitelnosti vývoje dluhu vůči makrofiskálním otřesům. Hlavním zdrojem rizik týkajících se udržitelnosti dluhu je zvýšení důchodů, které bylo přijato v létě 2019 a prozatím odloženo na konec roku 2022. Rizika udržitelnosti dluhu dále zvyšuje dluhová struktura s vysokým podílem dluhu denominovaného v cizí měně a významným podílem dluhu v držbě nerezidentů, ačkoli zásahy Rumunské národní banky na sekundárním trhu pomohly udržet náklady na úvěry vlády v roce 2020 na příznivých úrovních. Kromě toho existují rizika spojená s podmíněnými závazky vyplývajícími z vládních záruk (ve výši 1,4 % HDP) poskytnutých podnikům a osobám samostatně výdělečně činným během krize COVID-19. Předpokládá se, že hrubé potřeby financování porostou. Naopak se očekává, že budou-li účinně provedeny reformy a investice v rámci nástroje „Next Generation EU“, budou mít v nadcházejících letech pozitivní dopad na růst HDP, a přispějí tak k udržitelnosti dluhu.

                  (17)

                  Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 má být odstranění nadměrného schodku ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

                  (18)

                  Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Pokud by byl Rumunsku poskytnut jeden rok navíc, což by bylo v souladu s pravidlem stanoveným v čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by to velmi výraznou fiskální korekci, což by vedlo k významným ztrátám na výstupu, a mohlo tak ohrozit hospodářské oživení po pandemii COVID-19. Ačkoli postup korekce s lhůtou pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 stále vyžaduje podstatné každoroční úpravy, znamenal by postupné úsilí rozložené do více kroků a nastolil by správnou rovnováhu mezi fiskální konsolidací a podporou hospodářského oživení. Nový postup korekce zohledňuje rovněž změněnou fiskální situaci, včetně rozpočtového vývoje v roce 2020 a nové rozpočtové strategie zavedené rumunskou vládou. Trvalé odstranění nadměrného schodku by pomohly zajistit reformy, mimo jiné i ty, které zlepšují správu veřejných financí. S ohledem na tyto úvahy a v souladu se směry fiskální politiky stanovenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2021 je stanovení lhůty pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 odůvodněné.

                  (19)

                  Věrohodný a udržitelný postup korekce v této lhůtě by vyžadoval, aby Rumunsko dosáhlo cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024 v souladu s vlastními cíli vlády. To je na základě hospodářské prognózy Komise z jara 2021 v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024 (6). Tyto míry růstu čistých primárních výdajů vládních institucí budou hlavním ukazatelem, který se použije k posouzení fiskálního úsilí, pokud bude třeba provést podrobnou analýzu. Odpovídající roční fiskální korekce strukturálního salda činí 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

                  (20)

                  Aby bylo možné v současné situaci posoudit potenciální dopad celkové fiskální politiky na výstup, měly by být do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné platby z rozpočtu Unie (v rámci nástroje a dalších fondů Unie) jako měřítko orientace fiskální politiky (7). Na tomto základě se očekává, že finanční prostředky Unie budou mít v nadcházejících letech na rumunské hospodářství významný pozitivní dopad. Konkrétně investice a reformy podporované v rámci nástroje poskytují Rumunsku příležitost zlepšit svoji základní fiskální pozici ve střednědobém horizontu a zároveň nadále podporovat růst a tvorbu pracovních míst.

                  (21)

                  Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku a zároveň se zaměřit na zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstového potenciálu ekonomiky. Úsilí o fiskální konsolidaci a její udržitelnost by měly podpořit reformy fiskální a širší hospodářské povahy, včetně reforem důchodového systému, daňové správy, mezd ve veřejném sektoru a správy státních podniků.

                  (22)

                  Rumunsko se od roku 2016 systematicky a opakovaně odchyluje od svých vnitrostátních fiskálních pravidel a lhůty pro přijetí střednědobé fiskální strategie zakotvené ve vnitrostátním fiskálním rámci. Do budoucna by byla fiskální korekce Rumunska podpořena plným uplatňováním vnitrostátního fiskálního rámce,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

         1.

            Rumunsko by mělo nadměrný schodek odstranit nejpozději do roku 2024.

         2.

            Rumunsko by mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

         3.

            Rumunsko by mělo plně provést opatření, která již byla přijata pro rok 2021. Mělo by specifikovat a provést dodatečná opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2024. Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit udržitelné odstranění způsobem podporujícím růst. Ke snížení schodku veřejných financí by měly být použity veškeré neočekávané zisky.

         4.

            Rada Rumunsku stanoví lhůtu do 15. října 2021 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje. Poté by Rumunsko mělo podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění tohoto doporučení alespoň každých šest měsíců až do úplného odstranění nadměrného schodku. Rumunsko by dále mělo zajistit plné a účinné uplatňování svého vnitrostátního fiskálního rámce. K zajištění úspěchu střednědobé fiskální strategie bude rovněž důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními reformami.

         Toto doporučení je určeno Rumunsku.
         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/509 ze dne 3. dubna 2020 o existenci nadměrného schodku v Rumunsku (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (2)  Doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku (Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (3)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.).

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (6)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (7)  Celková orientace fiskální politiky se měří porovnáním změny primárních výdajů (po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů, avšak včetně změn výdajů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost a další nevratné finanční podpory ze strany Unie) s průměrnou desetiletou mírou potenciálního růstu. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Rumunska podpořit. Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.


title: Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2021

text:
               29.7.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/116

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 18. června 2021
      kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2021
      (2021/C 304/25)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka, jak je stanovena v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 (2), usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise v uvedeném sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize vyvolané pandemií COVID-19. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve svém sdělení o roční strategii pro udržitelný růst pro rok 2021 oznámila, že obecná úniková doložka zůstane aktivována i v roce 2021.

                  (2)

                  Dne 20. července 2020 přijala Rada doporučení (3) (dále jen „doporučení Rady ze dne 20. července 2020“). Slovinsku v něm doporučila, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Slovinsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic.

                  (3)

                  Rada ve svém doporučení z roku 2021 týkajícím se hospodářské politiky eurozóny uvádí, že by si fiskální politiky ve všech členských státech eurozóny měly zachovat svůj podpůrný charakter po celý rok 2021 a že by opatření politiky měla být uzpůsobena konkrétní situaci v jednotlivých zemích a být včasná, dočasná a cílená. Jakmile to dovolí epidemiologické a hospodářské podmínky, měla by být mimořádná opatření postupně rušena a zároveň je třeba se zaměřit na řešení dopadu, který má krize na trh práce a sociální oblast. Členské státy by měly provádět takové fiskální politiky, které budou usilovat o dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a o zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Členské státy by měly uskutečňovat reformy, které posílí zdravotnické systémy a systémy sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

                  (4)

                  Dne 18. listopadu 2020 přijala Komise stanoviska k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny na rok 2021, která vycházela z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Komise byla toho názoru, že návrh rozpočtového plánu Slovinska je celkově v souladu s doporučeními fiskální politiky stanovenými v doporučení Rady ze dne 20. července 2020 a že většina opatření obsažených v návrhu rozpočtového plánu podporuje v této značně nejisté situaci hospodářskou činnost.

                  (5)

                  Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost bude poskytovat finanční podporu při provádění reforem a investic, což zahrnuje i fiskální impuls financovaný Unií. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Rovněž pomůže veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí a k růstu a vytváření pracovních míst.

                  (6)

                  Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.

                  (7)

                  Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v Unii nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června 2021 k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

                  (8)

                  Dne 30. dubna 2021 předložilo Slovinsko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj program stability z roku 2021.

                  (9)

                  Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2020 schodek sektoru vládních institucí Slovinska 8,4 % hrubého domácího produktu (HDP), zatímco veřejný dluh vzrostl na 80,8 % HDP. Meziroční změna primárního rozpočtového salda činila -8,9 % HDP, včetně diskrečních rozpočtových opatření v objemu 5,2 % HDP na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Slovinsko rovněž poskytlo podnikům a domácnostem podporu likvidity (například záruky a odklady daně, které nemají přímý a bezprostřední dopad na rozpočet) v odhadované výši 5,5 % HDP; skutečné využití veřejných záruk v roce 2020 odhaduje Komise na úrovni nižší než ½ % HDP.

                  (10)

                  Dne 2. června 2021 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Slovinska, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2020 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a jeho veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nesnižoval se uspokojivým tempem. Zpráva dospěla k závěru, že nebylo splněno ani kritérium schodku, ani kritérium dluhu.

                  (11)

                  Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 opatrný. Program stability z roku 2021 předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2021 o 4,6 % a v roce 2022 o 4,4 %. Prognóza Komise z jara 2021 očekává růst reálného HDP v roce 2021 ve výši 4,9 % a v roce 2022 ve výši 5,1 %. V prognóze Komise z jara 2021 se očekává o něco rychlejší oživení soukromé spotřeby než v programu stability z roku 2021, a to v důsledku krizí potlačené poptávky a vyššího předpokládaného růstu zaměstnanosti a mezd. Prognóza Komise z jara 2021 rovněž očekává vyšší dynamiku investic v roce 2022 a silnější vývoz v letech 2021 a 2022.

                  (12)

                  Vláda ve svém programu stability z roku 2021 plánuje zvýšení schodku sektoru vládních institucí z 8,4 % HDP v roce 2020 na 8,6 % HDP v roce 2021 a snížení míry zadlužení na 80,4 % HDP v roce 2021. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu stability z roku 2021 ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout -9,2 % HDP v roce 2021, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 2,6 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021, podle níž se očekává, že schodek sektoru vládních institucí dosáhne 8,5 % HDP a míra zadlužení má dosáhnout 79,0 % HDP. Ačkoli obě projekce předpokládají významné zvýšení primárních výdajů, které není vysvětleno dočasnými mimořádnými opatřeními souvisejícími s krizí, jejich složení se liší. Prognóza Komise z jara 2021 očekává trend nižších veřejných investic v důsledku nižší absorpce fondů Unie v roce 2021 a pomalejšího zavádění investičních projektů financovaných z vnitrostátních zdrojů. Lze také očekávat vyšší nominální růst v některých kategoriích běžných výdajů. Předpokládaná míra zadlužení v prognóze Komise z jara 2021 je nižší v důsledku příznivější dynamiky nominálního HDP.

                  (13)

                  Slovinsko v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad přijalo rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie COVID-19 a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Fiskální opatření by měla maximalizovat podporu oživení, aniž by předjímala budoucí fiskální trajektorie. Opatření by proto neměla vytvářet trvalou zátěž pro veřejné finance. Pokud členské státy zavedou trvalá opatření, měly by je řádně financovat tak, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna rozpočtová neutralita. Opatření přijatá Slovinskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou převážně dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními.

                  (14)

                  Program stability z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou 0,6 % HDP v roce 2021, 1,2 % HDP v roce 2022 a 0,7 % HDP v roce 2023. Očekává další výdaje v roce 2024 ve výši 0,2 % HDP a v roce 2025 a 2026 ve výši přibližně 0,3 %. Program stability z roku 2021 rovněž počítá s půjčkami v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 0,1 % HDP v roce 2022 a až 0,4 % HDP v roce 2025. Prognóza Komise z jara 2021 tyto granty do svých rozpočtových projekcí plně nezahrnuje, neboť tyto informace nebyly k datu uzávěrky této prognózy k dispozici. Prognóza Komise z jara 2021 místo toho předpokládá výdaje financované granty ve výši 0,2 % HDP v roce 2021 a 0,6 % HDP v roce 2022 na základě informací obsažených v plánu pro oživení a odolnost přijatém vládou dne 28. dubna 2021.

                  (15)

                  Zavedené ukazatele fiskální korekce stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 je třeba posuzovat v kontextu současné situace. Za prvé panuje značná nejistota ohledně odhadů mezery výstupu. Za druhé je třeba, aby fiskální politika byla připravena rychle se přizpůsobit vývoji pandemie COVID-19, a jakmile se zdravotní rizika sníží, přešla od mimořádné pomoci k cílenějším opatřením. Za třetí je současná situace charakterizována výraznou politickou reakcí, která má podpořit hospodářskou činnost. V případě velkých převodů z rozpočtu Unie (jako jsou převody z Nástroje pro oživení a odolnost) nezachycují zavedené ukazatele celý impuls, který fiskální politiky ekonomice dodávají. S ohledem na tuto skutečnost se strukturální saldo za současných okolností nejeví jako přiměřený indikátor. Výdajové kritérium pak musí být upraveno (5) a doplněno o další informace, aby bylo možné orientaci fiskální politiky plně posoudit.

                  (16)

                  Podobně jako při posuzování návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 byla z celkových výdajů vyloučena dočasná mimořádná opatření. Tato dočasná mimořádná opatření související s krizí podporují systémy zdravotní péče a odškodňují pracovníky a podniky za ztráty příjmů, které jim způsobilo omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce; orgány veřejné správy je budou moci zrušit, až se hospodářská situace a situace v oblasti veřejného zdraví vrátí do normálního stavu. Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být navíc do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné převody z rozpočtu Unie (jako například převody z Nástroje pro oživení a odolnost). Celkové nastavení fiskální politiky se proto poměřuje změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

                  (17)

                  Podle programu stability Slovinska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 5,7 % HDP, hlavně z důvodu hospodářského oživení a ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 snížit na 79,6 % HDP. Prognóza Komise z jara 2021 předpokládá nižší míru schodku (4,7 % HDP) a míru zadlužení (76,7 % HDP). V obou projekcích zůstává trend primárních výdajů (vyjma dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí) vysoký. Rozdíl v projekcích schodku lze do značné míry vysvětlit příznivějším makroekonomickým scénářem v prognóze Komise z jara 2021, a tudíž nižším podílem celkových výdajů na HDP. Ani jedna z obou projekcí nezahrnuje dopad řady opatření, včetně rozsáhlého balíčku daňových reforem, který nedávno přijala vláda. Podle informací poskytnutých v programu stability z roku 2021 mohou mít uvedená opatření, budou-li přijata parlamentem, dopad na zvýšení schodku v roce 2022 alespoň o 0,7 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2021 a specifické metodiky zohledňující výše uvedené výzvy se celkové nastavení fiskální politiky, včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022, odhaduje na -0,1 % HDP (6). Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,3 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu (7). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,2 procentního bodu HDP.

                  (18)

                  Jako obzvláště důležitá se jeví kvalita rozpočtových opatření členských států. Fiskální strukturální reformy zaměřené na lepší skladbu vnitrostátních rozpočtů mohou podpořit potenciální růst, vytvořit tolik potřebný fiskální prostor a pomoci zajistit dlouhodobější fiskální udržitelnost, a to i s ohledem na změnu klimatu a problémy v oblasti zdraví. Pokud jde o příjmovou stranu, posílila krize COVID-19 význam reforem pro účinnější a spravedlivější systémy veřejných příjmů. Na straně výdajů to znamená, že je ještě důležitější zvýšit úroveň a kvalitu udržitelných investic podporujících růst, což by mělo vést ke splnění cílů v oblasti posílení růstového potenciálu, hospodářské a sociální odolnosti a souběžné zelené a digitální transformace. Díky národním plánům pro oživení a odolnost bude možno skladbu vnitrostátních rozpočtů zlepšit.

                  (19)

                  Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu stability z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 3,8 % HDP v roce 2023 na 2,8 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí tedy podle plánu již nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu stability z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 1,5 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl snížit o 0,6 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu HDP (8). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,6 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 4 ¼ % (9). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Slovinska podpořit.

                  (20)

                  Míra zadlužení se má ze 79,0 % HDP v roce 2023 snížit na 78,0 % HDP v roce 2024. Jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu, bude Slovinsko ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit středním rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti.

                  (21)

                  S ohledem na míru nejistoty, která je v současné době stále mimořádně vysoká, by pokyny v oblasti fiskální politiky měly zůstat převážně kvalitativní. Přesnější kvantifikované pokyny pro pozdější období by měly být poskytnuty v roce 2022, jestliže se míra nejistoty do té doby dostatečně sníží.

                  (22)

                  Rada posoudila program stability z roku 2021 a opatření přijatá Slovinskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

            DOPORUČUJE SLOVINSKU:

         1.

            V roce 2022 zachovat podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

         2.

            Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň posilovat investice s cílem podpořit růstový potenciál.

         3.

            Věnovat zvláštní pozornost skladbě veřejných financí na příjmové i výdajové straně rozpočtu a kvalitě rozpočtových opatření, aby se zajistilo udržitelné a inkluzivní oživení. Upřednostňovat udržitelné investice podporující růst, zejména investice podporující zelenou a digitální transformaci. Upřednostňovat fiskální strukturální reformy, které pomohou zajistit financování priorit veřejné politiky a přispějí k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, mimo jiné posílením, kde je to relevantní, zdravotnických systémů a systémů sociální ochrany tak, aby se vztahovaly na všechny a byly přiměřené a udržitelné.

         V Lucemburku dne 18. června 2021.

               Za Radu

               předseda

            J. LEÃO

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2020 (Úř. věst. C 282, 26.8.2020, s. 157).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Konkrétně čtyřleté průměrování investic použité v rámci výdajového kritéria neumožňuje řádně posoudit fiskální podporu oživení, kterou zajistí vnitrostátně financované investice.

         (6)  Záporné znaménko ukazatele odpovídá nadměrnému růstu primárních výdajů ve srovnání se střednědobým hospodářským růstem, což ukazuje na expanzivní fiskální politiku.

         (7)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít rovněž neutrální povahu.

         (8)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít neutrální povahu.

         (9)  Odhad Komise podle společně dohodnuté metodiky.