               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.7.2016
            COM(2016) 294 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Španělsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
            {SWD(2016) 241 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Španělsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
                  1
               , které bylo přijato s cílem urychleně odstranit nadměrné schodky veřejných financí.

               (3)Rada na základě doporučení Komise dne 27. dubna 2009 v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že ve Španělsku existuje nadměrný schodek, a vydala doporučení k jeho nápravě nejpozději do roku 2012 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od té doby Rada vydala na základě čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie tři nová doporučení Španělsku (ve dnech 2. prosince 2009, 10. července 2012 a 21. června 2013), kterými prodloužila lhůtu pro nápravu nadměrného schodku postupně do roku 2013, 2014 a 2016. Ve všech třech doporučeních Rada dospěla k závěru, že Španělsko přijalo účinná opatření, avšak že nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance
                  2
               .

               (4)Nejnovější doporučení Rady Španělsku na základě čl. 126 odst. 7 Smlouvy bylo vydáno dne 21. června 2013. Španělsku bylo doporučeno, že by mělo dosáhnout cíle celkového schodku veřejných financí v roce 2013 ve výši 6,5 % HDP, v roce 2014 ve výši 5,8 % HDP, v roce 2015 ve výši 4,2 % HDP a v roce 2016 ve výši 2,8 % HDP, což odpovídalo zlepšením strukturálního salda v letech 2013–2016 ve výši 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,2 % HDP, jak uváděla prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužená do roku 2016. Španělsko bylo požádáno, aby k dosažení tohoto zlepšení provedlo v letech 2014, 2015 a 2016 dodatečná opatření dosahující 2 %, 1 % a 1,5 % HDP. Kromě toho bylo Španělsko požádáno, aby i) posílilo účinnost institucionálního rámce dalším zvýšením transparentnosti při provádění zákona o rozpočtové stabilitě, jakož i zřízením nezávislé fiskální rady, která by prováděla analýzy, poskytovala poradenství a sledovala soulad fiskální politiky s vnitrostátními fiskálními pravidly a fiskálními pravidly EU, ii) podniklo konkrétní kroky k získání kontroly nad rostoucím strukturálním schodkem v systému sociálního zabezpečení a iii) kladlo větší důraz na prorůstovou povahu konsolidace, včetně provádění systematických přezkumů výdajů a daňového systému. Dále se v doporučení uvádělo, že pro zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace je důležité podpořit fiskální konsolidaci ucelenými strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady Španělsku v souvislosti s evropským semestrem a postupem při makroekonomické nerovnováze.

               (5)Podle prognózy Komise z jara 2013 prodloužené do roku 2016, z níž vycházelo doporučení Rady ze dne 21. června 2013, měla španělská ekonomika v roce 2013 poklesnout o 1,5 % a v následujících třech letech pak měla růst o 0,9 %, 1,4 % a 1,9 %. Prognóza růstu nominálního HDP uváděla 0,1 % v roce 2013 a 2,0 % v roce 2014 a v následujících dvou letech pak 2,6 % a 3,2 %.

               (6)Rada ve svém doporučení stanovila v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lhůtu 1. října 2013, do níž měla být účinná opatření přijata. Dne 15. listopadu 2013 na základě prognózy Komise z podzimu 2013 dospěla Komise k závěru, že Španělsko přijalo účinná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 21. června 2013, ačkoli poukázala na riziko nesouladu v roce 2014. Na tomto základě se Komise domnívala, že v daný moment není nutné přijímat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky. Od té doby byl postup při nadměrném schodku pozastaven.

               (7)V následných hodnoceních bylo opětovně zdůrazněno riziko nesouladu s doporučením Rady ze dne 21. června 2013. V červenci 2014 Rada dospěla k závěru, že opatření, na nichž je založena rozpočtová strategie uvedená v programu stability z roku 2014, musí být dále upřesněna a že je nutné další úsilí, aby bylo doporučení Rady ze dne 21. června 2013 zcela splněno. Na základě posouzení programu stability z roku 2015 Rada v červenci 2015 došla k závěru, že existuje riziko, že Španělsko nedosáhne souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Podobně všechna stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů Španělska na rok 2014, 2015 i 2016 dospěla k závěru, že Španělsku hrozí, že nedodrží pravidla Paktu o stabilitě a růstu. Komise zejména upozornila na rizika spojená se skutečností, že strukturální úsilí v těchto plánech je nižší, než doporučila Rada. Navíc Komise poukázala na rizika ohrožující dosažení cílů celkového schodku.

               (8)Dne 9. března 2016 na základě prognózy Komise ze zimy 2016 dospěla Komise rovněž k závěru, že existuje riziko nedodržení stanovené lhůty pro nápravu nadměrného schodku, jelikož se stále očekávala hodnota významně přesahující přechodný cíl celkového salda na rok 2015 ve výši 4,2 % HDP a fiskální úsilí, jehož bylo do té doby dosaženo, zdaleka nedosahovalo doporučené úrovně. Na tomto základě Komise vydala Španělsku doporučení, aby zvýšilo úsilí s cílem zajistit soulad s doporučením Rady ze dne 21. června 2013. Za tím účelem bylo Španělsku doporučeno, aby i) přijalo opatření k zajištění včasné a trvalé nápravy nadměrného schodku, mimo jiné prostřednictvím plného využití vhodných preventivních a nápravných nástrojů uvedených ve španělském zákonu o stabilitě, jejichž cílem je kontrola stavu na nižších úrovních veřejné správy, pokud jde o odchylky od příslušných cílů pro schodek, zadlužení a výdaje, a ii) předložilo Komisi zprávu o opatřeních v reakci na doporučení Komise ve svém aktualizovaném návrhu rozpočtového plánu na rok 2016 nebo nejpozději ve vyhrazené části připravovaného programu stability z roku 2016.

               (9)Nové hodnocení opatření, která Španělsko přijalo k odstranění nadměrného schodku do roku 2016 v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013, vede k následujícím závěrům:

               –Na základě údajů oznámených Španělskem na jaře roku 2016 a potvrzených Komisí (Eurostatem) dne 21. dubna 2016 schodek veřejných financí v roce 2014 činil 5,9 % HDP a v roce 2015 pak 5,1 % HDP, což je nad průběžnými cíli stanovenými Radou ve výši 5,8 % a 4,2 % HDP. Výsledný schodek v roce 2014 byl negativně ovlivněn revizí nominálního HDP směrem dolů, k níž došlo v době druhého oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku v říjnu 2015, jakož i operacemi finančního sektoru zvyšujícími schodek, které dosáhly hodnoty 0,1 % HDP. Velký dopad na fiskální výsledek mělo uvolnění fiskální politiky v roce 2015.

               –Na základě prognózy Komise z jara 2016 se změna strukturálního salda v roce 2015 odhaduje na –1,0 % HDP, což je výrazně méně než 0,8 % HDP, jak doporučila Rada. Kumulativní změna strukturálního salda v období 2013–2015 činila 0,6 % HDP, tedy podstatně méně než 2,7 % HDP, jak doporučila Rada. Navíc strukturální úsilí upravené o vliv revidovaného růstu potenciálního produktu a neočekávané příjmy či výpadky ve srovnání se základním scénářem, z něhož vychází doporučení, činilo –0,7 % HDP v roce 2015 a –0,2 % HDP během období 2013–2015, a bylo tedy značně nižší než doporučené hodnoty. Při měření metodou zdola nahoru činí v roce 2015 fiskální úsilí –0,5 % HDP a zdá se, že během období 2013–2015 nebylo vyvinuto žádné úsilí, oproti doporučenému úsilí ve výši 1 % a 3 % HDP. Konsolidační opatření, například v souvislosti s reformou veřejné správy a penzijního systému, nedostačovala k tomu, aby vyrovnala dopad některých expanzivních opatření provedených v roce 2015, jako bylo snížení daně z příjmu fyzických a právnických osob a částečné vyplacení dříve pozastavených vánočních prémií, ani tendence k růstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

               –Inflace ve Španělsku v období 2013–2015 (měřeno deflátorem HDP) byla podstatně nižší, než jak uváděl základní makroekonomický scénář, z něhož doporučení vycházelo (v roce 2014 byla dokonce záporná, konkrétně –0,4 %), čímž se dosažení fiskálních cílů zkomplikovalo. Nepříznivý dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální výsledky Španělska však byl z velké části kompenzován vyšším růstem reálného HDP, než se očekávalo. I přes méně dynamický vývoj deflátoru HDP byla úroveň nominálního HDP v roce 2015 pouze o 1 % nižší, než se předpokládalo v základním scénáři, neboť reálný HDP v témže období stoupal mnohem rychleji. Kromě toho přispívalo ke snížení schodku rychlé vytváření pracovních míst a skladba růstu generující vyšší daňové příjmy.

               –Prostředí nízkých úrokových sazeb a silnější hospodářské oživení, než se očekávalo, mimo jiné díky reformám provedeným v reakci na krizi, úspěšnému dokončení programu finanční pomoci a příznivému vývoji na trhu práce, celkově v průběhu let 2014 a 2015 napomáhaly Španělsku snižovat jeho schodek veřejných financí. Fiskální konsolidaci současně komplikovala překvapivě negativní inflace v porovnání s makroekonomickým scénářem, z něhož vycházelo doporučení Rady ze dne 21. června 2013. Neočekávané zisky, zejména v roce 2015, ovšem nebyly využity k rychlejšímu snižování schodku. Místo toho byla fiskální politika uvolněna, zejména prostřednictvím daňové reformy a dynamického růstu výdajů.

               (10)Prognóza Komise z jara 2016 předpokládá, že v roce 2016 dosáhne schodek veřejných financí 3,9 % HDP a v roce 2017 pak 3,1 % HDP. Program stability z roku 2016 stanoví pro rok 2016 cílový schodek ve výši 3,6 % HDP a pro rok 2017 pak 2,9 % HDP. Proto Španělsko zjevně nedosáhne v roce 2016 včasné a trvalé nápravy nadměrného schodku. Poměr veřejného dluhu k HDP mírně klesl z 99,3 % v roce 2014 na 99,2 % v roce 2015, a to díky čistému prodeji finančních aktiv, který více než vyrovnal dopad schodku rostoucího rychleji než nominální HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2016 se očekává, že poměr dluhu k HDP v roce 2016 opět vzroste na 100,3 % a poté bude klesat.

               (11)Od roku 2012 byl španělský fiskální rámec posílen, aby se mimo jiné zabránilo odchylkám a aby se zajistil soulad s cíli týkajícími se pravidel pro schodek, dluh a výdaje na všech úrovních správy. Od doporučení Rady z 21. června 2013 Španělsko dále posílilo svůj domácí fiskální rámec změnou zákona o stabilitě z roku 2012, která má mimo jiné poskytovat pobídky veřejnému sektoru ke snížení nedoplatků vůči obchodním dodavatelům, a vytvořením nezávislé fiskální instituce (AIReF) v listopadu 2013. Přestože však španělský zákon o stabilitě zahrnuje nástroje pro prevenci a nápravu odchylek od vnitrostátních fiskálních cílů, zkušenosti z let 2014 a 2015 ukazují, že tyto nástroje mohly být více využívány. Na základě doporučení Komise z března 2016 začala španělská vláda prosazovat nápravná opatření v zákoně o stabilitě, které dříve nebyla prováděna.

               (12)V prosinci 2013 přijalo Španělsko reformu, která reviduje indexaci důchodů a od roku 2019 zavádí automatickou úpravu nových důchodů budoucích důchodců s cílem zohlednit změny v průměrné střední délce života. Kromě toho od června 2013 provádí reformu veřejné správy, aby dosáhla úspor z vyšší efektivity. Zároveň Španělsko v roce 2014 přijalo reformu daně z příjmů právnických a fyzických osob, která obsahovala určité pozitivní prvky, ale nebyla plně financována.

               (13)Tyto skutečnosti vedou k závěru, že reakce Španělska na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 je nedostatečná. Španělsko nedosáhlo průběžného cíle celkového schodku v roce 2015 a podle prognóz neodstraní svůj nadměrný schodek do roku 2016. Fiskální úsilí je podstatně nižší než to, které doporučila Rada, a nastavení fiskální politiky bylo v roce 2015 dokonce uvolněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Španělsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Veškeré dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku ve Španělsku jsou k dispozici na internetové stránce:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


title: Recommendation for a Council Decision establishing, in accordance with Article 104(8), whether effective action has been taken by Greece in response to recommendations of the Council according to Article 104(7) of the Treaty establishing the European Community

text:
Důležité právní upozornění

|

52004SC1622

	V Bruselu dne 22.12.2004SEK(2004) 1622 v konečném zněníDoporučeníROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 stanoví, zda Řecko reagovalo účinným způsobem na doporučení Rady v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAPostup při nadměrném schodku (PNS) se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Příslušný proces byl završen politickými závazky zakotvenými v amsterdamském Usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997.Dne 4. května předložily řecké orgány revidované oznámení o PNS, v němž je pro rok 2003 uveden schodek 3,2 % HDP. Třebaže si Komise byla vědoma skutečnosti, že se jedná o údaj prozatímní, protože nebyl dosud stvrzen Eurostatem, vzala v potaz svoje jarní odhady pro rok 2004 zveřejněné 7. dubna 2004 a usoudila, že dotčené oznámení poskytuje předběžné důkazy o existenci nadměrného schodku v Řecku ve smyslu článku 104 Smlouvy. Dne 19. května 2004 Komise zahájila pro Řecko postup při nadměrném schodku přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy. Po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž přihlédla ve své zprávě, a se zřetelem ke stanovisku vypracovanému Hospodářským a finančním výborem (HFV) 2. června 2004 přijala Komise dne 24. června 2004 stanovisko, že v Řecku existuje nadměrný schodek. Rada učinila náležité rozhodnutí v souladu s čl. 104 odst. 6 dne 5. července 2004. Zároveň, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy, přijala Rada doporučení adresované Řecku, ve kterém mu uložila nadměrný schodek odstranit.Rada řeckým orgánům doporučila, „aby odstranily nadměrný schodek co nejrychleji a nejpozději do roku 2005“ . Rada stanovila „řecké vládě lhůtu do 5. listopadu 2004 na přijetí účinných opatření za tímto účelem“ . Rada rovněž doporučila, aby „ řecké orgány přijaly nápravná opatření převážně strukturálního charakteru, jež představují nejméně jeden procentní bod HDP, souhrnně pro roky 2004 až 2005, pokud možno rovnoměrně rozdělená mezi těmito dvěma roky“ . Dále Rada doporučila, aby „řecké orgány také zajistily, aby se podstatně snížila hrubá míra veřejného dluhu a uspokojivým tempem se přiblížila referenční hodnotě“ , přičemž „by se měla věnovat zvláštní pozornost faktorům jiným než čisté půjčky, přispívajícím ke změnám úrovně schodku“ . Nakonec bylo řeckým orgánům doporučeno, aby „naléhavě zajistily nápravu závažných nedostatků odhalených v souvislosti se statistickými údaji týkajícími se rozpočtu prostřednictvím zlepšeného shromažďování a zpracovávání obecných veřejných údajů“ .V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada při zvažování, zda byla přijata účinná opatření v reakci na její doporučení učiněná v souladu s čl. 104 odst. 7, povinna vycházet při svém rozhodování z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.1. Revize vládních údajů ze září 2004Při posuzování opatření přijatých řeckými orgány v reakci na doporučení Rady je nutno vzít na zřetel velmi podstatnou revizi údajů o schodku veřejných financí a dluhu za předchozí léta uvedenou v oznámení ze září 2004[1]. Konkrétně (tabulka 1) byly hodnoty nominálního schodku revidovány směrem nahoru o 1,5 až 2 procentní body HDP ročně za léta 2000 - 2003, zatímco hodnoty dluhu byly rovněž zvýšeny, a to o 7 - 9 procentních bodů HDP. Změna v údajích o schodku od května do září 2004 byla způsobena především revizemi výdajů na vojenské vybavení a na výplatu úroků, což obojí bylo dříve ve výkazech poddimenzováno, a přebytkem v sociálním zabezpečení, který byl dříve nadhodnocen. Revize dluhových čísel souvisela s dluhopisy s kapitalizovaným úrokem, které byly dříve ve výkazech podhodnoceny, a s konsolidací aktiv ze sociálního zabezpečení, která byla nadhodnocena. Zářijové oznámení o PNS prakticky ukázalo, že Řecko mělo nadměrný schodek už nejméně od roku 2000. Tyto problémy Komise i Rada analyzovaly a projednaly[2].Tabulka 1. Revize statistických údajů v letech 2000-2003 zveřejněné EurostatemCelkový schodek veřejných financí (% HDP) | Celkový státní dluh (% HDP) |Zpráva 104(3) | Oznámení o PNS, září 2004 | Zpráva 104(3) | Oznámení o PNS, září 2004 |2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |V souladu se zářijovým oznámením o PNS bude dopad na revizi statistických údajů ohledně výnosů v roce 2004 představovat 1,1 % HDP; rozdělí se mezi nižší přebytky fondu sociálního zabezpečení (0,3 % HDP) a náležité vykazování vojenských výdajů (0,8 %). Podle předpokladů řeckých orgánů dosáhne schodek v roce 2004 5,3 % HDP. Očekávaná míra dluhu (112,1 % HDP) je značně vyšší než v roce 2003 (109,9 % HDP).2. Opatření oznámená v reakci na doporučení podle čl. 104 odst. 7Opatření oznámená v roce 2004Před uplynutím lhůty 5. listopadu stanovené v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 oznámily řecké orgány řadu opatření přijatých v roce 2004, a sice: i) amnestii pro daňové nedoplatky ve finančních letech 1999-2002; ii) pokyny všem ministerstvům omezit volné výdaje o 3 %; iii) opatření k omezení nákladů na veřejný sektor a ke snížení státních dotací a záruk[3].Podstata uvedených opatření činí obtížným určit a vyčlenit jejich dopady na rozpočet. Opatření zahrnutá pod body ii) a iii) nejsou napojena na žádnou konkrétní rozpočtovou položku, mají však celkové dopady. Pokud jde o opatření i), v dopise adresovaném komisaři Almuniovi z 5. listopadu uvedl řecký ministr financí pan Alogoskoufis, že očekávaný dopad v roce 2004 je 0,2 % HDP. Avšak zatímco tento očekávaný dopad bylo snad možné zahrnout do úhrnných čísel daňových příjmů odpovídajících plánovanému výnosu ohlášenému v září, skutečný dopad bude znám nejdříve teprve v momentě oznámení o PNS podaném v březnu 2005.A navíc, aby bylo možné náležitě vyhodnotit fiskální úsilí řeckých orgánů vynakládané v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7, je třeba vzít na zřetel dopad revizí statistických údajů. Konečný výsledek schodku roku 2004 bude vyšší, než se předpokládalo v době přijetí doporučení podle čl. 104 odst. 7, částečně vzhledem k revizím statistických údajů dohodnutým s Eurostatem v září tohoto roku, což představuje 1,1 % HDP (tabulka 2). Tento faktor, který nebyl znám v době přijetí doporučení podle čl. 104 odst. 7, by bylo možné definovat jako okolnost, která nebyla plně pod kontrolou řecké vlády, když plánovala rozpočtové a daňové úpravy pro rok 2004. Proto je třeba vyhodnotit účinnost opatření přijatých řeckými orgány v roce 2004 v souladu s doporučeními Rady až po vyloučení dopadů předmětných revizí statistických údajů a možných růstových překvapení od jara do podzimu 2004.Tabulka 2. Hlavní faktory rozhodné pro výsledek schodku v roce 2004 (*) |Dopady na schodek (°) | Schodek v roce 2004 |Původní rozpočet předložený předchozí vládou | 1,2 |Hlavní úpravy provedené novou vládou do konce března 2004 |Nepřímé daně | +0,4 |Odvody na sociální zabezpečení | -1,1 |Obdržené transfery kapitálu | +1,4 |Spotřeba (z toho mzdy veřejného sektoru) | +0,8 (+0,5) |Sociální transfery | +0,4 |Hlášení o stavu z konce března předložené novou vládou (1) | 3,0 |Revize statistických údajů (2)+(3) |Fondy sociálního zabezpečení (2) | +0,3 |Vojenské výdaje (3) | +0,8 |Mezivýsledek (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |Oznámení září 2004 (5) | 5,3 |Překročení (6)=(5)-(4) | 1,2 |Nesrovnalosti ve výplatách úroků (7) | +0,2 |Podzimní odhady Komise (5)+(7) | 5,5 |(*) Tabulka shrnuje – v % HDP – hlavní revize, úpravy a nesrovnalosti rozpočtu na rok 2004 od jeho přijetí (předchozí) řeckou vládou na konci roku 2003 a odhady Komise. (°) „+“ znázorňuje zvyšování schodku, zatímco „–“ znamená snižování schodku. |Podle zářijového oznámení předpokládají řecké orgány v roce 2004 výsledek schodku 5,3 % (5,5 % podle Komise; viz tabulka 2)[4], přičemž mezi oznámením z konce března a zářijovým oznámením schodek vzrostl z odhadovaných 3,0 %[5] na 5,3 % (z 3,2 % na 5,5 % podle jarních a podzimních odhadů Komise). Proto revize statistických údajů (1,1 % HDP) plně nevysvětlují zhoršení rozpočtu o 2,3 % HDP. Dále zbývající 1,2 % nelze přičítat dopadu nižšího růstu. Rozdíl mezi jarními (4,0 %) a podzimními (3,8 %) odhady reálného růstu činí pouhé 0,2 %, což by mohlo schodek zvýšit, avšak pouze o méně než 0,1 % HDP. V nominálních hodnotách je fiskální úsilí celkově záporné o více než 1 % HDP.Fiskální úsilí v roce 2004, pokud jde o rok 2003 – tedy rok, ve kterém se poprvé zjistilo, že stát porušil 3 % referenční hodnotu HDP, musí být vypočteno prostřednictvím porovnání bilancí očištěných o cyklické vlivy (BOCV) v obou dotčených letech s vyloučením dopadů revidování statistických údajů. Tento přístup rovněž ukazuje, že fiskální úsilí je záporné i z hlediska očištění o cyklické vlivy. S vyloučením neočekávaných revizí statistických údajů by bývala BOCV v roce 2003 -3,7 % HDP (ve skutečnosti byla -5,1 %), přičemž v roce 2004 by bývala -5,1 % HDP (ve skutečnosti byla -6,2 %). Z uvedeného vyplývá, že fiskální úsilí v roce 2004 dosahuje -1,4 %. Pokud jde o primární bilanci, je fiskální úsilí rovněž záporné (-1,6 %).Tabulka 3. Fiskální úsilí v roce 2004 Vyloučení dopadu revizí statistických údajů (v % HDP) |2003 | 2004 | „Úsilí“ (*) |Bilance očištěné o cyklické vlivy (BOCV) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |BOCV bez revizí | -3,7 | -5,1 | -1,4 |Primární bilance očištěná o cyklické vlivy (PBOCV) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |PBOCV bez revizí | 2,0 | 0,4 | -1,6 |(*) Fiskální úsilí je záznam ve sloupci „2004“ mínus odpovídající záznam ve sloupci „2003“; čísla jsou zaokrouhlena na jedno desetinné místo.Je třeba uplatnit obecnou zásadu, že překročení jedné nebo několika položek rozpočtu se musí vyvažovat vyrovnávacími opatřeními. To rovněž platí pro akce typu konání olympijských her v Řecku. Navíc i když se taková překročení připustí, fiskální úsilí v příslušném roce by stejně skončilo záporným výsledkem. Podle informací poskytnutých řeckými orgány[6] představují překročení spojená s konáním olympijských her 0,7 % HDP; dělí se mezi programy veřejných investic (0,5 % HDP) a vládní spotřebu (0,2 %).Po vyloučení dopadů revizí statistických údajů a překročení spojených s olympijskými hrami by byla BOCV v roce 2004 -4,4 % HDP (ve skutečnosti byla -6,2 %), což – v porovnání s BOCV v roce 2003 po vyloučení dopadů revizí statistických údajů (-3,7 %) – vede k fiskálnímu úsilí -0,7 %. Pokud jde o primární fiskální bilanci, bylo by fiskální úsilí rovněž záporné (-0,9 %).Souhrnně řečeno nejsou opatření přijatá v roce 2004 za účelem snížení schodku roku 2004 účinná. Bez ohledu na revize statistických údajů se orientace fiskální politiky dále zhoršila v situaci bouřlivé hospodářské činnosti a velkých kladných mezer výstupu[7].Návrh rozpočtu na rok 2005Konkrétní opatření pro rok 2005 byla oznámena v návrhu státního rozpočtu předloženém v září; návrh si klade za cíl pro rok 2005 celkový schodek veřejných financí 2,8 %. To by představovalo nominální úpravu o 2,5 % HDP v porovnání se schodkem 5,3 % plánovaným řeckými orgány pro rok 2004.Tabulka 4. Posouzení úprav rozpočtu na rok 2005% HDP | Oficiální (1) | Komise (2) | Rozdíl (3)=(1)-(2) |Daně | 23,20 | 23,19 | 0,01 |Odvody | 16,33 | 16,26 | 0,07 |Vládní spotřeba (z toho mzdy ve veřejném sektoru) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |Sociální transfery | 18,43 | 18,55 | 0,12 |Splátky úroků | 5,07 | 5,27 | 0,20 |Přijaté kapitálové transfery | 2,62 | 2,54 | 0,08 |Čisté úvěry | -2,8 | -3,6 | 0,8 |Míra dluhu | 109,5 | 111,9 | 2,4 |interní položky Reálný růst HDP (v %) Nominální růst HDP (v %) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |Odhady Komise z podzimu 2004 předpokládají pro rok 2005 nominální schodek 3,6 % HDP. Rozdíl mezi oficiálním cílem obsaženým v návrhu rozpočtu a odhady Komise je způsoben třemi faktory (tabulka 4): Zaprvé podle Komise je počáteční hladina výplat úroků v roce 2004 o 0,2 % HDP vyšší, než předpokládají řecké orgány. Zadruhé zatímco se návrh rozpočtu odvíjí od makroekonomického scénáře, který má vést v roce 2005 k růstu reálného HDP ve výši 3,9 %, Komise předpokládá mnohem méně optimistickou hladinu růstu o 3,3 %. Zatřetí je zřejmé, že očekávaný dopad některých opatření na rozpočet oznámených řeckými orgány je přeceňován . Na straně příjmů to platí zejména pro odvody na sociální zabezpečení v důsledku přehnaného optimismu, pokud jde o růst zaměstnanosti (2 % ve srovnání s 1 % odhadovaným Komisí), a pro obdržené kapitálové transfery, o nichž se předpokládá, že zůstanou na vysoké úrovni, přičemž značné omezení veřejných investic rovněž sníží již beztak nízkou schopnost Řecka vstřebávat fondy EU. Na výdajové straně předpokládá návrh rozpočtu velký pokles mzdového fondu a sociálních transferů, což je ve zjevném rozporu s nedávnou minulostí.Podle odhadu Komise z podzimu roku 2004 je fiskální úsilí v roce 2005, měřeno změnou bilance očištěné o cyklické vlivy, 1,9 % (2,5 % podle návrhu rozpočtu na rok 2005). Proto – podle Komise – dosahuje fiskální úprava nahromaděná v letech 2004 a 2005 pouze 0,8 % (1,6 % podle návrhu rozpočtu na rok 2005)[8].Vcelku se jeví opatření obsažená v návrhu rozpočtu jako nedostatečná k tomu, aby snížila nominální schodek v roce 2005 pod 3% hranici v souladu s doporučením Rady z července 2004.Vývoj dluhuSe zřetelem k revizím úrovní dluhu obsaženým v zářijovém oznámení o PNS odhady Komise nepředpokládají pro rok 2005 významný pokles poměru dluhu k HDP. Po dosažení hladiny 109,9 % HDP v roce 2003 se v roce 2004 očekává další zvýšení dluhu na 112,2 %, přičemž v roce 2005 dojde pouze k minimálnímu poklesu na 111,9 %. Ponecháme-li stranou účinky revizí statistických údajů, odráží vývoj dluhu v letech 2004 a 2005 nejen nízké primární bilance, nýbrž také další faktory. Zatímco takové nízké primární přebytky spolu s vysokým růstem nominálního HDP by měly vyústit ve značné snížení míry dluhu, naznačují předpoklady pro léta 2004 a 2005, že hladina dluhu je rovněž významně ovlivňována značnými úpravami mezi stavovými a tokovými veličinami. To dokládá, že vláda nepřijala žádná účinná opatření v oblasti operací pod čarou.Shromažďování a zpracovávání vládních údajůRevize údajů od května do září 2004 byly hlavně vyvolány opravami transakcí, které Eurostat označil za transakce, jež nejsou plně v souladu s účetními předpisy. Řecko si s řadou problémů předložených Eurostatem poradilo. Avšak jak Komise objasňuje v dopise obsahujícím formální oznámení o řízení pro porušení práva č. 2004/2234 zahájeném s Řeckem 1. prosince, existuje řada faktorů, které – podle názoru Komise – vyvolávají pochybnosti o adekvátnosti mechanismů k zajištění včasného a náležitého podávání informací v souladu s povinnostmi vyplývajícími ze stávajícího právního rámce.* * *V souladu s ustanoveními čl. 104 odst. 8 Smlouvy a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 platí, že jestliže Rada usoudí, že nebyla přijata žádná účinná opatření v reakci na doporučení adresovaná v souladu s čl. 104 odst. 7 ve lhůtě do 5. listopadu 2004, je povinna učinit příslušné rozhodnutí, a to bezprostředně po uplynutí předmětné lhůty.Ve světle uvedených zjištění je Komise toho názoru, že nebyla přijata žádná účinná opatření v reakci na doporučení Rady vydaná v souladu s čl. 104 odst. 7 ve lhůtě stanovené v doporučení, a doporučuje Radě přijmout náležité rozhodnutí.Čl. 104 odst. 8 uvádí, že zjistí-li Rada, že během stanoveného období nebylo na její doporučení účinným způsobem reagováno v souladu s čl. 104 odst. 7, může svá doporučení zveřejnit. Avšak Řecko samo již dotyčné doporučení zveřejnilo v červenci v souladu s amsterdamským Usnesením Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997[9].Co se týká dalších kroků řízení, jestliže Rada shledá, že v reakci na doporučení předložená podle čl. 104 odst. 7 nejsou přijata žádná účinná opatření, může v souladu s čl. 104 odst. 9 rozhodnout na základě doporučení Komise o výzvě Řecku, aby ve stanovené lhůtě učinilo opatření ke snížení schodku, která Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace. Rozhodnutí Rady předložit Řecku předmětnou výzvu bude učiněno ve lhůtě jednoho měsíce od vydání jejího rozhodnutí, jímž shledala, že nejsou přijata žádná účinná opatření podle čl. 104 odst. 8.DoporučeníROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 stanoví, zda Řecko reagovalo účinným způsobem na doporučení Rady v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenstvíRADA EVROPSKÉ UNIEs ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 8 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:Ve třetí etapě Hospodářské a měnové unie (HMU) se mají členské státy v souladu s článkem 104 Smlouvy vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.Pakt o stabilitě a růstu se zakládá na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97[10] o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, jak stanoví článek 104, s cílem dalšího podnícení nápravy nadměrných schodků veřejných financí.Amsterdamské Usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 199711 slavnostně vyzývá všechny zúčastněné, zejména členské státy, Radu a Komisi, aby prováděli Smlouvu a Pakt o stabilitě a růstu řádně a včas.Rozhodnutím 2004 / XXX / ES ze dne 5. července 200412 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek.Rada - v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a s čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 – přijala doporučení, v němž stanoví řecké vládě lhůtu do 5. listopadu 2004, během které má přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku v roce 2005. V témž dokumentu Rada Řecku doporučila, aby ukončilo situaci stávajícího nadměrného schodku co nejrychleji a nejpozději v roce 2005 a aby přijalo nápravná opatření převážně strukturálního charakteru, jež představují nejméně jeden procentní bod HDP, souhrnně pro roky 2004 až 2005, pokud možno rovnoměrně rozdělená mezi těmito dvěma roky. Dále Rada Řecku doporučila, aby se podstatně snížila hrubá míra veřejného dluhu a uspokojivým tempem se přiblížila referenční hodnotě, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost faktorům jiným než čisté půjčky, přispívajícím ke změnám úrovně schodku. Nakonec Rada Řecku naléhavě doporučuje, aby zajistilo nápravu závažných nedostatků odhalených v souvislosti se statistickými údaji týkajícími se rozpočtu prostřednictvím zlepšeného shromažďování a zpracovávání obecných veřejných údajů.V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydané v souladu s čl. 104 odst. 7 přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.Vyhodnocení veřejně oznámených rozhodnutí přijatých Řeckem od momentu, kdy bylo vydáno Radou doporučení podle čl. 104 odst. 7 do uplynutí lhůty v tomto doporučení stanovené vede k následujícím závěrům:navzdory restriktivním opatřením oznámeným pro rok 2004 je fiskální politika zjevně expanzivní, částečně v důsledku překročení výdajů v souvislosti s organizací olympijských her, a to v rozporu s příslušnými požadavky Rady,rozpočtová opatření oznámená pro rok 2005 sice více než vyvažují prohřešky z roku 2004, nicméně nezajišťují snížení schodku veřejných financí v roce 2005 pod hranici 3 % HDP,nejen že úhrnný hrubý poměr dluhu vůči HDP neklesá uspokojivým tempem, ale velká úprava mezi stavovými a tokovými veličinami předpokládaná v roce 2004 rovněž ukazuje, že vláda nepřijala žádná účinná opatření v oblasti operací pod čarou, což také přispělo k dalšímu zvýšení dluhu,Řecko zkvalitňuje shromažďování a zpracovávání rozpočtových údajů, zejména v souvislosti s výdaji na vojenské vybavení, s výplatou úroků a s účty sociálního zabezpečení. Jsou však stále zapotřebí dokonalejší mechanismy k zajištění včasného a náležitého poskytování přesných vládních údajů, jak to vyžaduje stávající právní rámec.Čl. 104 odst. 8 stanoví, že zjistí-li Rada, že během stanoveného období nebylo na její doporučení podle čl. 104 odst. 7 účinným způsobem reagováno, může svá doporučení zveřejnit. Avšak v souladu s Usnesením Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu Řecko toto doporučení již v červenci samo zveřejnilo.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V reakci na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 adresované Řecku 5. července 2004 nebyla ve lhůtě stanovené v předmětném doporučení přijata žádná účinná opatření.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.V Bruselu dneZa Radu [1] Viz tiskovou zprávu o euroukazatelích č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[2] V souladu s nařízením (ES) č. 3605/93, kterým se řídí hlášení o PNS, členské státy ohlašují údaje pro léta t, t-1, t-2, t-3 a t-4. Avšak na žádost Rady Eurostat rovněž revidoval účty z let 1997, 1998 a 1999. Ve zprávě ze dne 22. listopadu o ‚Revizi údajů o řeckém schodku veřejných financí a dluhu‘ došel Eurostat k závěru, že skutečné schodky v dotčených letech byly rovněž hodně nad hladinou 3 % (viz také sdělení Komise ‚Zpráva o otázce odpovědnosti v souvislosti s revizí řeckých rozpočtových údajů‘ - KOM(2004) 784 ze dne 1.12.2004).[3] Tato opatření byla oznámena v dopise pana Alogoskoufise, řeckého ministra financí, komisaři Almuniovi ze dne 23. června 2004. Od té doby nebyla Komisi sdělena žádná další opatření pro rok 2004.[4] Číslo je o 0,2 % HDP nižší než odhad Komise (5,5 %), který obsahuje realističtější pohled na výplaty úroků.[5] Přesné číslo bylo 2,95 %, zde zaokrouhlené na 3 %. Je třeba mít na paměti, že toto číslo (2,95 %) bylo výsledkem významné revize návrhu rozpočtu pro rok 2004 provedené novou vládou v březnu. Tato revize zavedla realističtější odhady běžných příjmů (nižší přímé daně a transfery EU, ale vyšší odvody na sociální zabezpečení) a výdajů (vyšší mzdy veřejných zaměstnanců, vyšší sociální transfery), což je daleko více v souladu s 2,4 % předpokládanými Komisí v jejích odhadech z podzimu roku 2003. Revize byla součástí oznámení z konce března, které nebylo stvrzeno Eurostatem.[6] Tyto informace sdělily řecké orgány v návrhu rozpočtu na rok 2005. V porovnání s plánovanými výdaji spojenými s olympijskými hrami (0,94 % HDP) v roce 2004 by měl být konečný výsledek 1,6 %.[7] V období mezi oběma odhady pro rok 2004 se rozdíl ve výkonu prohloubil z 1,2 % na jaře na 1,5 % na podzim, přičemž potenciální růst výkonu zůstal na vysoké úrovni 3,4 %.[8] Konečné vyúčtování her má automatický dopad na fiskální situaci prostřednictvím úspor dosahujících 1,2 % (z čehož 0,7 % tvoří překročení z roku 2004). Účinek převedení do roku 2005 spojovaný s olympijskými hrami představuje pouhých 600 milionů EUR (kolem 0,5 % HDP).[9] Dokument Rady 11216/04 ze dne 6. července 2004, k dispozici ve veřejném rejstříku dokumentů Rady pod názvem „Doporučení Rady pro Řecko s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí - použití čl. 104 odst. 7 Smlouvy“.[10] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.6.11 Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s.1.12 V úř. věst. dosud nezveřejněno.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Evropská komise zmocňuje, aby se státy CARIFORA vyjednala dohodu o ochraně zeměpisných označení na základě článku 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

                  Dohoda o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU v kapitole 2 oddílu 2 „Duševní vlastnictví“ čl. 145
                     1
                   stanoví úroveň ochrany zeměpisných označení, podmínky ochrany a další parametry. V rámci této dohody však nebyl ustaven žádný seznam chráněných zeměpisných označení. Z tohoto důvodu obsahuje dohoda v článku 145 rovněž doložku o dalších jednáních, která požaduje, aby strany dokončily ustanovení o zeměpisných označeních a aby stanovily seznam chráněných zeměpisných označení.

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

                  Dohoda o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU požaduje, aby strany dokončily systém ochrany zeměpisných označení, včetně seznamu chráněných názvů. Dohody o hospodářském partnerství jsou v souladu se stávajícími ustanoveními o společné obchodní politice Unie.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem pro toto opatření je článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh. Podle článku 3 SFEU spadá společná obchodní politika do výlučné pravomoci Unie.

               •Proporcionalita

                  Doporučení pro rozhodnutí Rady dodržuje ustanovení, která jsou již obsažena v dohodě o hospodářském partnerství. Podstatnými dodatky budou seznam názvů chráněných zeměpisných označení a ustanovení o postupech spolupráce. Jedná se o minimum nutné ke splnění požadavků dohody o hospodářském partnerství.

               •Volba nástroje

                  Zvolený nástroj, mezinárodní dohoda, je jediným vhodným nástrojem k tomuto účelu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Proběhly politické konzultace s členskými státy a Evropským parlamentem (EP) a prostřednictvím pracovních skupin Rady a příslušného výboru EP. Konzultace se státy CARIFORA a zúčastněnými stranami v EU proběhly v rámci poradního výboru Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU a prostřednictvím workshopů a dalších akcí souvisejících se zeměpisnými označeními (veletrhů, setkání skupin producentů atd.).

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Pro tuto iniciativu se nebude provádět posouzení dopadů, neboť neexistují žádné alternativní možnosti politiky.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Ustanovení čl. 17 odst. 2 Listiny základních práv EU stanoví, že duševní vlastnictví je chráněno, k čemuž tato dohoda bude přispívat.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nepředpokládají se žádné rozpočtové důsledky.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a ustanovení o monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Dohoda bude provedena v rámci stávajícího rámce dohody o hospodářském partnerství, s využitím výboru a postupů v něm stanovených, a podrobnosti v tomto ohledu budou dále upřesněny v dohodě.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Ve státech CARIFORA bude před zneužitím a paděláním chráněno přibližně 180 zeměpisných označení Unie a v Unii bude chráněno až 30 zeměpisných označení států CARIFORA. Dohoda stanoví pravidelné aktualizace seznamu chráněných zeměpisných označení, aby se zajistila vzájemná ochrana nových zeměpisných označení.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se Evropská komise zmocňuje, aby se státy CARIFORA vyjednala dohodu o ochraně zeměpisných označení na základě článku 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 2 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU uvádí, že strany stanoví seznam chráněných zeměpisných označení, jakož i další podrobnosti systému jejich ochrany podle uvedené dohody.

               (2)K dosažení tohoto cíle a zajištění plného účinku článku 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU je nutné, aby Komise vedla jednání se státy CARIFORA,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Evropská komise se tímto zmocňuje, aby se státy CARIFORA vyjednala dohodu o ochraně zeměpisných označení na základě článku 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU, včetně ustavení seznamu chráněných zeměpisných označení, v souladu se směrnicemi uvedenými v příloze.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Dohoda o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (Úř. věst. L 289, 30.10.2008, s. 3).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se Evropská komise zmocňuje, aby se státy CARIFORA vyjednala dohodu o ochraně zeměpisných označení na základě článku 145 Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě o zeměpisných označeních mezi Evropskou unií a státy CARIFORA

               1.Komise může zahájit jednání se státy CARIFORA za účelem uzavření vyrovnané dohody o ochraně zeměpisných označení, která chrání zájmy EU a zohledňuje postavení států CARIFORA jakožto rozvojových zemí.

               2.Předmětem jednání je ochrana zeměpisných označení zemědělských produktů a produktů rybolovu, potravin, vín, destilátů a jiných alkoholických nápojů na územích stran dohody.

               3.Tyto směrnice se netýkají nezemědělských produktů.

               4.Komise tato jednání povede na základě těchto směrnic pro jednání a zohlední zejména zásady a mechanismy Smlouvy o fungování Evropské unie a závazky vyplývající z pravidel WTO.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0619

Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu  /* SEK/2007/0619 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.5.2007SEK(2007) 619 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIČlánek 104 Smlouvy stanoví, že by se členské státy měly vyvarovat nadměrných schodků, a stanoví postup jejich zjišťování a nápravy. Tento postup při nadměrném schodku je dále upřesněn v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o „urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku“[1], které je součástí Paktu stability a růstu. Ustanovení čl. 104 odst. 2 Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování rozpočtové kázně podle dvou kritérií, a sice: a) zda poměr plánovaného nebo skutečného schodku veřejných rozpočtů k hrubému domácímu produktu nepřekračuje doporučovanou hodnotu 3 % HDP (ledaže by buď poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se blíží doporučované hodnotě, nebo by překročení doporučované hodnoty bylo pouze výjimečné a dočasné a poměr zůstával u doporučované hodnoty); b) zda poměr veřejného zadlužení k hrubému domácímu produktu nepřekračuje doporučovanou hodnotu 60 % HDP (ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k doporučované hodnotě).Podle Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. Jako součást provádění tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných rozpočtů a veřejného dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93[2],[3].Dne 19. listopadu 2002 zahájila Komise v případě Německa postup při nadměrném schodku přijetím zprávy na základě čl. 104 odst. 3 na základě plánovaného schodku veřejných rozpočtů ve výši 3,8 % a veřejného dluhu ve výši 60,9 % HDP v roce 2002[4]. Dne 21. ledna 2003 Rada na základě doporučení Komise rozhodla, že Německo má nadměrný schodek (čl. 104 odst. 6 Smlouvy)[5]. Rada současně také na návrh Komise vydala doporučení podle čl. 104 odst. 7 určené Německu, v němž Německo vyzvala, aby ukončilo situaci nadměrného schodku veřejných rozpočtů nejpozději do roku 2004[6].Dne 18. listopadu 2003 Komise usoudila, že opatření přijatá Německem byla nedostatečná, a přijala doporučení pro Radu, aby vydala náležité rozhodnutí a Německo vyzvala, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku (podle čl. 104 odst. 8 resp. odst. 9). V tomto doporučení Komise navrhla prodloužit lhůtu pro nápravu nadměrného schodku do roku 2005. Dne 25. listopadu 2003 se Rada usnesla, že doporučení Komise neschválí, a namísto toho přijala závěry, ve kterých Německu doporučuje odstranit nadměrný schodek do roku 2005 a ve kterých stanoví, že s ohledem na závazky Německa se postup při odstranění nadměrného schodku pozastavuje. Dne 13. července 2004 byly tyto závěry zrušeny Evropským soudním dvorem[7].Komise přijala dne 14. prosince 2004 sdělení určené Radě, ve kterém dospěla k závěru, že s ohledem na výjimečné okolnosti způsobené závěry Rady ze dne 25. listopadu 2003 a rozhodnutím Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004 má být rok 2005 považován za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku. V té době Komise usoudila, že Německo směřuje k odstranění nadměrného schodku do roku 2005, a že proto nejsou nutná žádná další opatření podle postupu při nadměrném schodku, ačkoliv jeho rozpočtová situace zůstala nestabilní[8]. Dne 18. ledna 2005 se Rada připojila k závěrům Komise a potvrdila, že je ve spolupráci s Komisí „připravena přijmout odpovídající opatření podle postupu při nadměrném schodku“.Z aktuálních údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě předběžného oznámení Německa z února 2006 vyplývá, že schodek veřejných rozpočtů zůstal v roce 2005 nad 3 % HDP. Dne 14. března 2006 Rada podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 přijala na základě doporučení Komise okamžité rozhodnutí, ve kterém vyzvala Německo v souladu s čl. 104 odst. 9 Smlouvy[9], aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to „ co nejdříve, avšak nejpozději do roku 2007 “. Rada konkrétně doporučila, aby „ v letech 2006 a 2007 Německo zajistilo souhrnné zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření o nejméně jeden procentní bod “. Rada Německo požádala, aby nejpozději do 14. července 2006 předložilo zprávu o opatřeních přijatých pro dodržení tohoto rozhodnutí a poté další pravidelné zprávy o pokroku. Vyzvala rovněž Německo, aby „ přijalo nezbytná opatření pro zajištění toho, že po odstranění nadměrného schodku zachová rozpočtovou konsolidaci směrem ke svému střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření prostřednictvím snižování strukturálního schodku o nejméně 0,5 % HDP ročně “.Tabulka 1: Úprava schválená Radou dne 14. března 2006v % HDP, není-li uvedeno jinak | 2005 | 2006 | 2007 |Saldo veřejných rozpočtů | -3,3 | schodek mírně > 3 | schodek jednoznačně < 3 |změna strukturálního salda | souhrnné zlepšení ve výši nejméně jednoho procentního bodu |p.m.: Reálný růst HDP (v %) | 0,9 | 1,5 | blížící se 1 |Poznámka : strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných prozatímních opatřeníZdroj : Oznámení Rady podle čl. 104 odst. 9 určené Německu s prognózou útvarů Komise z podzimu 2005 a se zahrnutím následných hodnocení (např. prozatímní prognóza útvarů Komise ze dne 21. února 2006).Poté, co Německo předložilo dne 5. července 2006 zprávu o provádění národního programu reforem, Komise přijala 19. července 2006 sdělení, kterým informuje Radu, že Německo podniklo kroky k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou a že v této fázi již není třeba přijímat žádná další opatření[10]. Na svém zasedání dne 10. října 2006 Rada toto stanovisko potvrdila.Podle čl. 104 odst. 12 musí být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, pokud Rada na základě doporučení Komise uzná, že nadměrný schodek byl v dotčeném členském státě napraven.2. VÝVOJ SCHODKU DO ROKU 2006Rada založila své rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Německu na aktualizovaném programu stability z prosince 2002, podle něhož schodek veřejných rozpočtů v roce 2002 činil 3,7 % HDP. Ekonomické posouzení vedlo Radu k závěru, že koncem 90. let minulého století, kdy Německo zažívalo poměrně silný hospodářský růst, byl pokrok při fiskální konsolidaci omezený, což ponechalo malý rozpočtový prostor pro přizpůsobení se cyklickému zpomalení. Podle předpokladů se veřejný dluh měl do roku 2002 zvýšit na 60,9 % HDP, mírně nad referenční hodnotu 60 % HDP.Schodek se z 3,7 % HDP v roce 2002 v roce 2003 dokonce zvýšil na 4,0 %, načež v roce 2005 poklesl na 3,2 %. Nebyl ponechán dostatečný rozpočtový prostor pro přizpůsobení se průměrnému reálnému růstu HDP ve výši 0,5 % ročně v tomto období. Rozpočet mimoto zatížila řada daňových škrtů schválených v letech 1999/2000 a prováděných do roku 2005. Poměr příjmů k HDP poklesl z 44,4 % v roce 2002 na 43,5 % v roce 2005. Vyrovnávací opatření na straně výdajů byla zavedena teprve s určitým zpožděním. Opatřeními, která zvlášť významně snížila poměr výdajů k HDP z 48,1 na 46,8 % v témže období, bylo omezení mezd ve veřejném sektoru doprovázené snížením počtu zaměstnanců, reforma systému veřejného zdravotnictví v roce 2004, snížení dotací a investic a rovněž skutečnost, že nízký růst mezd v soukromém sektoru ztlumil výdaje související s důchody. Německo se jen málo uchylovalo k jednorázovým opatřením[11]. Ačkoliv se cyklicky očištěné saldo snížilo z 3,5 % HDP v roce 2002 na 2,25 % v roce 2005, nominální schodek rozpočtu v roce 2005 zůstal nad 3 % HDP (viz tabulka 2).Na základě prognózy reálného růstu HDP ve výši 1,4 % v roce 2006 usiloval aktualizovaný program stability předložený v únoru 2006 o schodek v roce 2006 ve výši 3,3 % HDP. Zatímco německé orgány v aktualizovaném programu stability z listopadu 2006 odhadovaly schodek ve výši 2,1 % HDP, z údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě zprávy Německa před 1. dubnem 2007 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 vyplývá, že ve skutečnosti schodek v roce 2006 činil 1,7 % HDP, tj. mnohem méně, než je referenční hodnota [12],[13].Přibližně polovina tohoto neočekávaného zlepšení salda veřejných rozpočtů je zapříčiněna cyklickými činiteli (reálný HDP ve skutečnosti vzrostl o 2,7 %). Zlepšil se rovněž strukturální schodek, a to z 2,5 % HDP v roce 2005 na 1,5 % HDP v roce 2006. K lepšímu strukturálnímu výsledku zásadně přispěla rovněž příjmová strana. Přímé daně, zejména ty spojené se zisky, vynesly podstatně vyšší příjmy, než naznačoval hospodářský vývoj. V důsledku toho se daně jako podíl HDP v roce 2006 v porovnání s rokem 2005 zvýšily o více než 0,5 procentního bodu. Vyšší podíl daní není proto výsledkem nedávných diskrečních opatření daňové politiky. Byl zapříčiněn spíše platbami daňových nedoplatků a platbami přímých daní, což do jisté míry vyrovnalo poměrně nízký podíl přímých daní v minulosti.V roce 2006 byly celkové veřejné výdaje pod přísnou kontrolou a vzrostly pouze o 0,6 %, tedy méně, než byl stanovený cíl. Omezení výdajů v roce 2006 je výsledkem výše uvedených opatření prováděných od roku 2002 (zejména s ohledem na mzdy ve veřejném sektoru a dotace), jejichž účinek se projevoval i v roce 2006. Silné hospodářské oživení mimoto vedlo ke snížení výdajů na trhu práce. Jelikož většina omezení výdajů byla zahrnuta v podílu výdajů ve výši přibližně 46 % HDP, jak bylo stanoveno v aktualizovaném programu stability z února 2006, další pokles na 45,7 % byl způsoben zejména vyšším HDP oproti předpokladům.Nominální schodek významně poklesl pod referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a to jeden rok před lhůtou stanovenou Radou. Rada kromě toho požadovala souhrnné zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 o nejméně jeden procentní bod. Již v roce 2006 se strukturální saldo zlepšilo téměř o jeden procentní bod.3. PřEDPOVěDI SCHODKU NA ROK 2007 A DALšÍ OBDOBÍNa základě silného reálného růstu HDP ve výši 2,5 % v roce 2007 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 očekává, že se schodek za předpokladu neměnné politiky bude dále snižovat na 0,6 % HDP. V aktualizovaném programu stability z listopadu 2006 německé orgány předpokládaly schodek ve výši 1,6 % HDP. Vzhledem ke zlepšující se makroekonomické situaci a schodku v roce 2006, který je oproti předpokladům nižší, byla prognóza schodku v oznámení z dubna 2007 upravena na 1,2 % HDP.Stejně jako v předchozím roce byla podle výpočtů útvarů Komise přibližně polovina zlepšení salda veřejných rozpočtů strukturální. Ke konsolidaci přispívá několik opatření, z nichž většina byla přijata počátkem roku 2006. Zvýšení běžné sazby DPH z 16 % na 19 % by mělo posílit příjmy o přibližně 1 % HDP. Zvýšila se sazba příspěvků do důchodového systému z 19,5 % na 19,9 % a veřejné zdravotní pojišťovny předpokládají zvýšení sazeb příspěvků v průměru o 0,5 procentního bodu. Na druhé straně, sazba příspěvků pojištění v nezaměstnanosti se snížila z 6,5 % na 4,2 %, takže celkové zatížení spojené s příspěvky na sociální zabezpečení se sníží. Stejně jako v roce 2006 se zdá, že daně spojené se ziskem budou nadále silně růst. Bez ohledu na příznivé hospodářské prostředí se příjmově silné daňové základy jako mzdy a platy zvyšují poněkud méně dynamicky než nominální HDP, takže navzdory zvýšení sazby DPH se očekává, že se daňové zatížení sníží. Podíl výdajů by měl klesnout o více než jeden procentní bod, a to opět jako projev omezení mezd ve veřejném sektoru a snížení výdajů spojených s trhem práce, což vyplývá z opatření, která již byla provedena, např. kratší období vyplácení dávek u starších příjemců, a příznivého vývoje na trhu práce. Očekává se však, že se veřejné investice zvýší vzhledem k lepšímu fiskálnímu stavu na všech úrovních správy. Jelikož se nebudou využívat jednorázová opatření, očekává se snížení strukturálního schodku o 0,75 procentního bodu oproti předchozímu roku.Za předpokladu neměnných politik se podle předpokladů útvarů Komise schodek veřejných rozpočtů v roce 2008 dále sníží na 0,3 % HDP, ačkoliv téměř zcela v důsledku přetrvávajících příznivých cyklických podmínek. Přetrvávající účinky zavedených opatření na konsolidaci více než vyrovnají rozpočtový dopad plánované reformy zdanění společností, příslušný návrh zákona předložila vláda v březnu 2007 , ve výši více než 0,3 % HDP v prvním roce.Celkově se zdá, že nadměrný schodek byl do roku 2006 odstraněn trvalým způsobem. Zlepšení strukturálního salda jako podílu HDP má podle očekávání v roce 2007 činit 0,75 procentního bodu, což povede ke souhrnnému zlepšení o 1,5 procentního bodu.v letech 2006 a 2007. Zdá se proto, že Německo dostálo žádosti Rady o souhrnné zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 ve výši nejméně jednoho procentního bodu.Podle jarní prognózy útvarů Komise na rok 2008 za předpokladu neměnných politik ze strany německých orgánů nedojde k dalšímu zlepšení strukturálního salda, ačkoliv v oznámení podle čl. 104 odst. 9 Rada Německo vyzvala, aby zajistilo, že po odstranění nadměrného schodku zachová rozpočtovou konsolidaci směrem ke svému střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření prostřednictvím snižování strukturálního schodku o nejméně 0,5 % HDP ročně. Ve svém stanovisku ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému programu stability z listopadu 2006[14] Rada uvedla, že program neplánuje dosažení střednědobého cíle v programovém období (které skončí v roce 2010). Vyzvala Německo, aby: „ využilo hospodářsky příznivého období a posílilo strukturální úpravy v roce 2008, včetně využití všech mimořádných příjmů ke snížení schodku, pokračovalo ve fiskální konsolidaci směřující k dosažení střednědobého cíle v následujících letech, a to prostřednictvím udržení přísné kontroly výdajů, a aby současně zajistilo, že ohlášená reforma systému daně z příjmu právnických osob neohrozí fiskální konsolidaci “.4. VÝVOJ A PROGNÓZY DLUHUVeřejné zadlužení se zvýšilo z 60,3 % HDP v roce 2002 na 67,9 % v roce 2005, v roce 2006 se však ustálilo. Rychlý růst míry zadlužení od zahájení postupu při nadměrném schodku v roce 2002 lze přičíst zejména nepříznivému efektu „sněhové koule“. To je automatické zvyšování poměru zadlužení k HDP v důsledku úrokových sazeb převyšujících tempo růstu nominálního HDP. Pouze v roce 2006 při vysokém tempu růstu HDP vyrovnalo zvýšení primárního přebytku efekt „sněhové koule“. V období mezi rokem 2002 a 2006 bylo zvyšování zadlužení omezeno snížením finančních aktiv (zejména vlastní kapitál a půjčky poskytnuté vládou jinému sektoru), což v průměru vedlo k nepříznivé vnitřní dynamice dluhu.Jelikož se očekává, že růst HDP bude i nadále silný, předpokládá prognóza útvarů Komise z jara 2007 snížení míry zadlužení v roce 2007 na 65,4 % HDP. Spolu se snižováním schodku se míra zadlužení bude dále snižovat na 63,6 % HDP do roku 2008. Tento pokles je větší, než se očekávalo v aktualizovaném programu stability z listopadu 2006, který v roce 2008 předpokládá míru zadlužení ve výši 66,5 %.5. ZÁVěRYSchodek veřejných rozpočtů se snížil z nejvyšší hodnoty 4,0 % HDP v roce 2003 na 1,7 % v roce 2006, což je mnohem méně, než referenční hodnota 3 % HDP. Opatření, na nichž je snižování schodku založeno, jsou převážně trvalé povahy, ačkoliv rozpočtovou konsolidaci podpořil cyklický vzestup. V roce 2006 se strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) zlepšilo o přibližně 1 procentní bod HDP. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se očekává, že se v roce 2007 souhrnný schodek sníží na 0,6 % HDP, s podporou předpokládaného zlepšení strukturálního salda v roce 2007 o 0,75 procentního bodu. Předpokládané strukturální zlepšení v letech 2006 a 2007 proto bude v souladu s fiskálním úsilím ve výši nejméně jednoho procentního bodu podle doporučení Rady. Za předpokladu neměnné politiky se souhrnný schodek v roce 2008 podle očekávání sníží na 0,3 %. Tato skutečnost ukazuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem.Celkové hrubé veřejné zadlužení vzrostlo z 60,3 % HDP v roce 2002 na nejvyšší hodnotu 67,9 % v roce 2005, poté se však v roce 2006 ustálilo. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se míra zadlužení v roce 2007 podle očekávání sníží na 65,4 % HDP a poté spolu se snižováním schodku na přibližně 63,5 % HDP do roku 2008 (za předpokladu neměnné politiky), takže se přiblíží referenční hodnotě rychleji, než se předpokládá v nejnovějším aktualizovaném programu stability.Z celkového posouzení vyplývá, že nadměrný schodek byl v Německu odstraněn. Komise proto doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Německu.Tabulka 2: Vývoj rozpočtu v období 2002–2008Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v NěmeckuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Rady 2003/89/ES[15] bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Německu existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných rozpočtů v roce 2002 činil 3,7 % HDP, což významně překračuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco celkové hrubé veřejné zadlužení činilo podle očekávání 60,9 % HDP, mírně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.(2) Dne 21. ledna 2003 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[16] doporučení založené na doporučení Komise a určené Německu, aby co nejrychleji, avšak nejpozději do konce roku 2004 odstranilo nadměrný schodek. Doporučení bylo zveřejněno. Jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 14. prosince 2004[17], s ohledem na výjimečné okolnosti vytvořené na základě závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003 a na základě rozhodnutí Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004[18], by měl rok 2005 být příslušným rokem pro odstranění nadměrného schodku. Dne 18. ledna 2005 Rada toto stanovisko potvrdila.(3) Podle Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. Jako součást používání tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných rozpočtů a zadlužení a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[19].(4) Z aktuálních údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě předběžného oznámení Německa z února 2006 vyplývá, že nadměrný schodek nebyl do roku 2005 odstraněn. Dne 14. března 2006 Rada podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 přijala na základě doporučení Komise okamžité rozhodnutí, ve kterém vyzvala Německo v souladu s čl. 104 odst. 9, aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to co nejdříve, avšak nejpozději do roku 2007. Rada konkrétně žádala, aby v letech 2006 a 2007 Německo zajistilo souhrnné zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření o nejméně jeden procentní bod.(5) V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, dojde-li podle názoru Rady v dotyčném členském státě k nápravě nadměrného schodku.(6) Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93 na základě oznámení údajů Německem před 1. dubnem 2007 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 jsou oprávněné následující závěry:-  schodek veřejných rozpočtů se po zvýšení z 3,7 % HDP v roce 2002 na 4,0 % HDP v roce 2003 v roce 2004 snížil na 3,7 % HDP, v roce 2005 na 3,2 % HDP a konečně v roce 2006 na 1,7 % HDP. To je méně, než je cíl ve výši 3,3 % HDP stanovený v aktualizovaném programu stability z února 2006 a mnohem méně než referenční hodnota 3 % HDP, a to jeden rok před lhůtou stanovenou Radou,-  v předchozích letech příznivých cyklických podmínek Německo nevytvořilo dostatečný rozpočtový prostor pro přizpůsobení se pokračujícímu období pomalého růstu v letech 2002 až 2005 s průměrným reálným růstem HDP ve výši 0,5 % ročně. Rozpočet dále zatížila řada daňových škrtů prováděných do roku 2005, zatímco vyrovnávací opatření na straně výdajů byla provedena teprve s určitým zpožděním. Konsolidační opatření zahrnovala omezení mezd ve veřejném sektoru doprovázené snížením počtů zaměstnanců, reformu systému veřejného zdravotnictví v roce 2004, snížení dotací a veřejných investic a rovněž skutečnost, že nízký růst mezd v soukromém sektoru ztlumil výdaje související s důchody. V roce 2006 přinesly dále přímé daně, zejména daně spojené se zisky, větší výnosy, než se podle hospodářského vývoje předpokládalo. Cyklicky očištěné saldo se zlepšovalo od roku 2002, a to bez využití významných jednorázových opatření. V roce 2006 se odhadované strukturální saldo (tj. bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) jako procento HDP zlepšilo o téměř jeden procentní bod,-  v roce 2007 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 očekává, že se schodek dále sníží na 0,6 % HDP, a to na základě pokračujícího vysokého růstu HDP, a zejména zvýšení běžné sazby DPH z 16 % na 19 % od ledna 2007 (nepředpokládají se žádná jednorázová opatření). V oznámení z jara 2007 německé orgány odhadovaly schodek v roce 2007 ve výši 1,2 % HDP. Útvary Komise mimoto v roce 2007 předpokládají zlepšení strukturálního salda v poměru k HDP ve výši 0,75 procentního bodu. Zdá se proto, že Německo splnilo doporučené souhrnné zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 o nejméně jeden procentní bod. V roce 2008 se podle jarní prognózy za předpokladu neměnné politiky očekává další snížení schodku na 0,3 % HDP. Tato skutečnost ukazuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Za předpokladu neměnné politiky se strukturální schodek v roce 2008 sníží pouze minimálně. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku směrem k střednědobému cíli stavu rozpočtů, což je v případě Německa vyvážený rozpočet ve strukturálním vyjádření,-  po zvýšení z 60,3 % HDP v roce 2002 na nejvyšší hodnotu 67,9 % HDP v roce 2005 se míra zadlužení v roce 2006 ustálila a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se očekává, že se v roce 2007 sníží na 65,4 % HDP a do roku 2008 na přibližně 63,5 % (za předpokladu neměnné politiky), takže se přiblíží referenční hodnotě rychleji, než se předpokládalo v nejnovějším aktualizovaném programu stability.(7) Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Německu napraven a rozhodnutí 2003/89/ES by proto mělo být zrušeno,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Německu byl napraven.Článek 2Rozhodnutí 2003/89/ES se zrušuje.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.V [] dne [].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Nejnovější oznámení Německa je k dispozici na adrese:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2002) 1245.[5] Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 16.[6] Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Německa jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[7] Věc C-27/04, Komise v. Rada, [2004] Sb. rozh. I-6649 (Úř. věst. C 228, 11.9.2004, s. 16.).[8] Sdělení Komise Radě: „Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“, 14. prosince 2004, KOM(2004) 813.[9] Úř. věst. L 126, 13.5.2006, s. 20.[10] SEK(2006) 990.[11] V roce 2004 byla vyhlášená daňová amnestie, což vedlo k nízkým příjmům. V letech 2004 a 2005 bylo na základě rozhodnutí Komise nařízeno Landesbanken , aby vrátily dotace.[12] Tisková zpráva Eurostatu č. 55 ze dne 23. dubna 2007.[13] Státní účty se obvykle revidují po období 4 let, než nabudou platnosti. Na základě zkušeností z minulých let je statistika o německém schodku veřejných financí velmi spolehlivá. Z tohoto důvodu se očekává, že případná budoucí úprava údajů o schodcích (směrem nahoru nebo dolů) bude pouze velmi malá.[14] Úř. věst. C 70, 27.3.2007, s. 5.[15] Úř. věst. L 34 , 11.2.2003, s. 16.[16] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[17] Sdělení Komise Radě: „Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“, 14. prosince 2004, KOM(2004) 813.[18] Věc C-27/04, Komise v. Rada, [2004] Sb. rozh. I-6649 (Úř. věst. C 228, 11.9.2004, s. 16.).[19] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o přistoupení Chorvatska k Úmluvě 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 vypracovanému na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii, o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce a druhému protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 19. června 1997 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Aktem o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
                  1
                se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Chorvatska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy podle článku 34 Smlouvy o EU (bývalý článek K.3 Smlouvy o EU). K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 28 členskými státy): podle čl. 3 odst. 4 a čl. 3 odst. 5 aktu o přistoupení přistupuje Chorvatsko k těmto úmluvám a protokolům na základě aktu o přistoupení.

               Podle čl. 3 odst. 5 aktu o přistoupení Rada za tímto účelem přijme rozhodnutí, jímž se stanoví datum, ke kterému tyto úmluvy vstoupí ve vztahu k Chorvatsku v platnost, a provede všechny úpravy těchto úmluv, které jsou nezbytné s ohledem na přistoupení nového členského státu (přičemž tyto úpravy nutně zahrnují přijetí úmluv v chorvatském jazyce, aby tyto jazykové verze byly „stejně závazné“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.

               V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam příslušných úmluv a protokolů. Tento seznam zahrnuje Úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července 1995
                  2
               , její protokoly ze dne 27. září 1996
                  3
               , 29. listopadu 1996
                  4
                a druhý protokol ze dne 19. června 1997
                  5
               , jež byly všechny přijaty podle hlavy VI Smlouvy o EU a mají za cíl stanovit společný základ pro trestněprávní ochranu finančních zájmů ES. Úmluva a její protokoly ze dne 27. září 1996 a 29. listopadu 1996 vstoupily v platnost dne 17. října 2002 po ratifikaci tehdejšími 15 členskými státy, protokol ze dne 19. června 1997 vstoupil v platnost dne 19. května 2009 po ratifikaci tehdejšími 27 členskými státy.

               Není nutné, aby tímto doporučením Komise byly provedeny změny s ohledem na přistoupení Chorvatska k výše zmíněné úmluvě a jejím protokolům v souladu s čl. 3 odst. 5 aktu o přistoupení.

               S ohledem na výše uvedené Komise doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí o přistoupení Chorvatska k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství a jejích protokolů.

               2.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Konzultace a posouzení dopadů jsou v případě tohoto návrhu bezpředmětné, jelikož přistoupení Chorvatska k této úmluvě a jejím protokolům bylo dohodnuto na základě čl. 3 odst. 4 a čl. 3 odst. 5 Aktu o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Právním základem tohoto návrhu je čl. 3. odst. 5 Aktu o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.

               2015/0210 (NLE)

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o přistoupení Chorvatska k Úmluvě 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 vypracovanému na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii, o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce a druhému protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 19. června 1997 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména čl. 3 odst. 4 a 5 uvedeného aktu,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  6
               ,

               s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu
                  7
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství
                  8
               , podepsaná dne 26. července 1995 a vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství“), vstoupila v platnost dne 17. října 2002.

               2) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství byla doplněna protokolem k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
                  9
                (dále jen „protokol ze dne 27. září 1996“) a protokolem ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
                  10
                (dále jen „protokol ze dne 29. listopadu 1996“), jež oba vstoupily v platnost dne 17. října 2002.

               3) Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství byla dále doplněna druhým protokolem ze dne 19. června 1997 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství vypracovaným na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
                  11
                (dále jen „druhý protokol ze dne 19. června 1997“), který vstoupil v platnost dne 19. května 2009.

               4) Podle čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení Chorvatska
                  12
                přistupuje Chorvatsko k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy uvedenými v příloze I aktu o přistoupení. Ten mimo jiné zahrnuje Úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, včetně protokolu ze dne 27. září 1996, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 a druhého protokolu ze dne 19. června 1997. Je nutné určit datum, kdy uvedená úmluva a protokoly vstupují pro Chorvatsko v platnost.

               5) Dále je v souladu s čl. 3 odst. 5 aktu o přistoupení Chorvatska nutné provést úpravy, které jsou nezbytné z důvodu přistoupení Chorvatska, a za tímto účelem vypracovat závazné znění uvedené úmluvy a protokolů v chorvatském jazyce,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Znění Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, protokolu ze dne 27. září 1996, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 a druhého protokolu ze dne 19. června 1997 připojená k tomuto rozhodnutí jsou závazná v chorvatském jazyce.

               Článek 2

               Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, protokol ze dne 27. září 1996, protokol ze dne 29. listopadu 1996 a protokol ze dne 19. června 1997 vstoupí pro Chorvatsko v platnost prvním dnem prvního měsíce po vyhlášení tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 10.

                     (2)
                  Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49.

                     (3)
                  Protokol k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 2.

                     (4)
                  Protokol o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, Úř. věst. C 151, 20.5.1997, s. 2.

                     (5)
                  Druhý protokol k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 12.

                     (6)
                  Úř. věst. C […], […], s. […].

                     (7)
                  Úř. věst. C […], […], s. […].

                     (8)
                  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49.

                     (9)
                  Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 2.

                     (10)
                  Úř. věst. C 151, 20.5.1997, s. 2.

                     (11)
                  Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 12.

                     (12)
                  Úř. věst. C 112, 24.4.2012, s. 21.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            PŘÍLOHY
            k
            doporučení proROZHODNUTÍ RADY
            o přistoupení Chorvatska k Úmluvě 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 vypracovanému na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce a druhému protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 19. června 1997 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii

               PŘÍLOHY

               k

               doporučení pro
                  ROZHODNUTÍ RADY

               o přistoupení Chorvatska k Úmluvě 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 vypracovanému na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce a druhému protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 19. června 1997 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii

               PŘÍLOHA 1

               Znění Úmluvy ze dne 26. července 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii v chorvatském jazyce

               PŘÍLOHA 2

               Znění Protokolu ze dne 27. září 1996 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii v chorvatském jazyce

               PŘÍLOHA 3

               Znění Protokolu ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii v chorvatském jazyce

               PŘÍLOHA 4

               Znění druhého protokolu ze dne 19. června 1997 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství vypracovaného na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii v chorvatském jazyce