title: Doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2015

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 219/9

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2015
   2012/C 219/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby byl posílen evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2011 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2011–2014.

               (4)

               Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 1. prosince 2011 přijala Rada závěry, které vyzývají Výbor pro sociální ochranu, aby ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost a dalšími výbory předložil své názory na opatření doporučená v rámci politického cyklu Evropa 2020. Tyto názory jsou součástí stanoviska Výboru pro zaměstnanost.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 15. února 2012 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2012 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu 2012.

               (7)

               Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu (v souladu se závěry Rady ze dne 9. prosince 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu 2012 vypracovanou Komisí). Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů v ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (9)

               Dne 12. dubna 2012 předložilo Bulharsko svůj konvergenční program na období 2012-2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise rovněž v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 posoudila, zda je Bulharsko postiženo makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu dospěla k závěru, že se Bulharsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou, byť ne nadměrnou.

               (10)

               Podle prvního vyčíslení schodku a dluhu, jež v roce 2012 Bulharsko oznámilo za roky 2008–2011 v rámci postupu při nadměrném schodku, byl v roce 2011 schodek veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Prognóza útvarů Komise z jara 2012 navíc předpovídá, že schodek veřejných financí zůstane pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a během období, k němuž se prognóza vztahuje, bude dále klesat. V důsledku toho a v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu přijala Komise dne 30. května 2012 doporučení pro rozhodnutí Rady (5), kterým se zrušuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy.

               (11)

               Na základě hodnocení konvergenčního programu z roku 2012 podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2012 je makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, pro období 2012–2013 optimistický, když se očekává, že roční růst v roce 2012 dosáhne 1,4 % a v roce 2013 dosáhne 2,5 %. Prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpovídá v roce 2012 růst HDP ve výši 0,5 % a v roce 2013 růst HDP ve výši 1,9 %. Po nápravě nadměrného schodku v roce 2011 je cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu dosáhnout do konce programového období rozpočtové pozice, jež je strukturálně i celkově téměř vyrovnaná. Střednědobý rozpočtový cíl ve strukturálním vyjádření byl okrajově revidován ze schodku 0,6 % HDP na schodek 0,5 % HDP. Nový střednědobý rozpočtový cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (6) plánuje Bulharsko, že během období konvergenčního programu dosáhne svého střednědobého rozpočtového cíle.
               V období 2012–2014 by míra růstu veřejných výdajů, při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů, dodržela výdajové kritérium Paktu o stabilitě a růstu, v roce 2015 však nikoli. Plánovaná fiskální konsolidace je vystavena řadě rizik plynoucím z i) nižších příjmů vzhledem k optimistickému makroekonomickému scénáři a méně daňově produktivní růstové struktuře ekonomiky a z ii) neefektivnosti ve veřejném sektoru, zejména s ohledem na nedoplatky v oblasti zdravotnictví, což může vést ke značným tlakům na výdaje. Zadluženost je pod 60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává, že v roce 2012 dosáhne vrcholu přibližně 20 % HDP, načež bude v programovém období klesat. Existuje značný prostor pro zlepšení v dodržování daňových předpisů a pokrok v této oblasti by Bulharsku umožnil podpořit vyšší prorůstové výdaje. Požadavek na udržení rozpočtového schodku pod 2 % a na omezení veřejných výdajů na 40 % HDP byl přijat jakožto novela ústavního zákona o rozpočtu, posílila se tak závaznost rozpočtového rámce a zlepšila se předvídatelnost rozpočtového plánování. Přetrvávají však výzvy co do dalšího zlepšování obsahu střednědobého rozpočtového rámce a posilování výkaznictví na akruálním základě, i prostřednictvím zlepšování kvality a včasnosti výkaznictví ze strany státem vlastněných podniků a veřejné správy na nižší než celostátní úrovni.

               (12)

               Vláda dosáhla značného pokroku v některých opatřeních důchodové reformy včetně opatření ohledně věku odchodu do důchodu pro muže i ženy a délky služby pro zaměstnance armády a policie. Střednědobě však zůstává klíčovou výzvou utkat se s neadekvátností důchodových předpisů. Změny nepočítají s opatřeními na sjednocení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro muže a pro ženy. Rovněž nedostatečně přispívají k účinnému omezení možností předčasného odchodu do důchodu pro zaměstnance. Klíčovou výzvou zůstává začlenění lidí, kteří neplatí pojistné, jakož i zpřísnění kontrol a kritérií pro přidělování invalidních důchodů.

               (13)

               Bulharsko má v Unii nejvyšší míru lidí ohrožených závažnou materiální deprivací, přičemž obzvlášť dotčeni jsou senioři a děti. Je třeba komplexních opatření. Prioritní by mělo být zefektivnění sociálních transferů. Pouze polovina ekonomicky aktivních Romů je zaměstnána. Nedávno přijatá národní strategie pro integraci Romů se zaměřuje na mnohé překážky integrace, avšak stále musí být podložena podrobným akčním plánem, pokud má být během období 2012–2020 funkční.

               (14)

               Krize měla obzvlášť tvrdý dopad na dělníky s nízkou kvalifikací (kteří tvoří největší skupinu nezaměstnaných) a podstatně zvýšila nezaměstnanost mladých lidí. Od roku 2009 navíc dlouhodobá nezaměstnanost rostla značně rychleji než ve zbytku EU, což odráželo hlavně nárůst kvalifikační a geografické nerovnováhy na trhu práce, neboť rušení pracovních míst bylo soustředěno do segmentu pracovníků s nízkou kvalifikací. Systém pro stanovení minimálních stropů pro pojistné na sociální zabezpečení by měl být přezkoumán, aby se vyvážila potřeba snížit práci načerno, a mělo by být zajištěno, aby pracovníci s nízkou kvalifikací nebyli vylučováni z trhu práce. Opatření, jež podnikla vláda ke zmrazení mzdových výdajů ve veřejném sektoru v období 2010–2012, byla relevantní a adekvátní odpovědí a přispěla též k přiblížení nákladů na pracovní sílu úrovním produktivity. Byla zahájena národní iniciativa ke komplexnímu řešení integrace mladých lidí do trhu práce. Veřejné služby zaměstnanosti jsou nadále poměrně nízké kvality a školení personálu by se mělo zintenzívnit, zejména případě „romských mediátorů“. Jsou třeba další opatření ke zlepšení služeb týkajících se aktivace, hledání pracovního místa, slaďování nabídky s poptávkou, přeškolování a individualizovaných služeb pro osoby s nízkou kvalifikací.

               (15)

               Bulharsko má v EU (podle Programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) 2009) nejvyšší podíl žáků se špatnými výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách, což svědčí o existenci značných strukturálních překážek pro zajištění kvalitního vzdělání. Slabé učební výsledky souvisejí s velmi špatným přístupem ke vzdělání u znevýhodněných skupin, zejména romské populace, nedostatečnou autonomií škol, nedostatkem pobídek k lepší výkonnosti, chabým celostátním hodnotícím systémem a nedostatečnou odpovědností. Ve vysokoškolském vzdělávání je nadále pokrok velmi omezený, přestože v poslední době bylo zaznamenáno určité slibné úsilí. Plánovaná novela zákona o vysokých školách musí být provedena jakožto nejvyšší priorita pro růst a provázena odpovídajícím řízením, investicemi a politickou vůlí.

               (16)

               Bulharsko má velmi nízkou úroveň investic do výzkumu a inovací. Ty je třeba zvýšit, aby bylo možné do roku 2020 dosáhnout vnitrostátního cíle ve výši 1,5 % HDP, a musí být vypracována vhodná strategie pro inovace. Správa výzkumu a vývoje v Bulharsku je roztříštěna. Bulharsko potřebuje posílit své university a vyvinout strategii k zapojení vysokoškolských institucí do inovačních činností. Je třeba dále rozvíjet rámce na podporu spolupráce mezi universitami a soukromým sektorem a financování by mělo být přidělováno v konkurenčním rámci, na základě dosažených výsledků a transparentně. Překážky i nadále zůstávají pro nově založené společnosti a inovativní malé a střední podniky snažící se získat financování. Provádění nástrojů a záruk veřejného financování pro začínající a inovativní podniky je v počáteční fázi a jejich účinky se teprve projeví.

               (17)

               Správní kapacita Bulharska v současnosti nedostačuje k řádné správě a údržbě projektů v oblasti silniční a železniční infrastruktury a vodních cest. Správní reforma byla zaměřena hlavně na snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru s omezenými pokusy o odstranění jiných zdrojů neefektivity. Využívání prostředků EU zůstává nízké, navzdory soustavnému pokroku v posledních dvou letech. Hlavními důvody jsou existence komplikovaných správních postupů a potíže podniků při zabezpečení spolufinancování. Významnými problémy také zůstávají další zlepšování podnikatelského a regulačního prostředí a dosahování pokroku při zvyšování správní kapacity veřejného sektoru. Zavedení elektronických služeb veřejné správy (e-government) bylo mnohokrát odloženo. Daňový systém v Bulharsku se vyznačuje značnými daňovými úniky a nízkou účinností správy. Správní náklady na výběr daní jsou vysoké, stejně tak časové náklady pro podniky platící daně.

               (18)

               Nová právní úprava zadávání veřejných zakázek je významným krokem směrem k lepšímu systému pro sledování, předcházení a postihování protiprávního jednání. Toto úsilí by mělo být doplněno dvojím způsobem: i) je třeba skutečně ukládat stanovené sankce a ii) Agentura pro zadávání veřejných zakázek by měla být vybavena pravomocemi z moci úřední.

               (19)

               Přes zahájené reformy Bulharsko nadále ponechává některá omezení vstupu do síťových odvětví, jako jsou železniční doprava, telekomunikace a energetika. Fungování trhů s energií na velkoobchodní i maloobchodní úrovni zůstává problematické. Oblasti, jež je obzvlášť třeba zlepšit, se týkají nedostatku výměny elektřiny a plynu a neexistence fungujícího vyváženého trhu, jakož i regulovaných cen pro spotřebitele. Bulharsko by mělo nadto zajistit regulační nezávislost přenosové soustavy. Bulharsko je vysoce závislé na jediné cestě zásobování energií a jeho domácí trh s energií funguje neadekvátně a vystavuje je nebezpečí značných šoků v oblasti zásobování. Je třeba zlepšit stávající opatření zaměřená na vyřešení energetické závislosti. Výstavba nové plynové infrastruktury byla zatím příliš pomalá. Ačkoli byly formálně přijaty žádoucí reformy a podíl energie z obnovitelných zdrojů v roce 2011 vzrostl, jejich provádění zůstává neuspokojivé z důvodu zadávání zakázek, využívání veřejných politik pro soukromé zájmy a špatného řízení energetických společností ve vlastnictví státu.

               (20)

               Bulharsko přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků představených v roce 2011 souvisejí se zlepšením udržitelnosti veřejných financí, podporou zaměstnanosti, zlepšováním konkurenceschopnosti veřejného sektoru a posilováním finanční stability. Komise posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky posouzení jsou zohledněny v doporučeních.

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska. Posoudila konvergenční program a národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 7.

               (22)

               Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala konvergenční program a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

               (23)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení 3 a 5,

         DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

               1.

               Pokračovat v ozdravné fiskální politice v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle do roku 2012. Za tímto účelem plnit rozpočtovou strategii, jak stanoveno, přitom zajišťovat dodržování výdajového kritéria a být připraveno k přijetí dalších opatření v případě, že se budou konkretizovat rizika pro rozpočtový scénář. Posílit úsilí o zvýšení kvality veřejných výdajů, zejména v odvětvích vzdělávání a zdravotnictví, a provádět komplexní strategii zaměřenou na plnění daňových předpisů s cílem ještě více zlepšit daňové příjmy a vypořádat se se stínovou ekonomikou. Dále zlepšovat obsahy střednědobého rozpočtového rámce a kvalitu systému výkaznictví.

               2.

               Podniknout další kroky ke snížení rizik pro udržitelnost a zlepšení adekvátnosti důchodového systému, a to sjednocením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro muže a ženy, kteří po celý profesní život platili pojistné. Zavést přísnější kritéria a kontroly pro přidělování invalidních důchodů.

               3.

               Urychlit provádění vnitrostátní iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže. Zajistit, aby minimální stropy pro pojistné na sociální zabezpečení neodrazovaly od legálního zaměstnávání. Vystupňovat úsilí o zlepšení provádění veřejných služeb zaměstnanosti. Pro zmírnění chudoby zlepšit efektivitu sociálních transferů a přístup ke kvalitním sociálním službám pro děti a seniory a plnit Národní strategii integrace Romů.

               4.

               Urychlit reformu relevantních právních předpisů o školách a vysokoškolském vzdělání a doprovodných opatření, a to zaměřením na modernizaci učebních osnov, zlepšením odborné přípravy učitelů a zajištěním skutečného přístupu ke vzdělání pro příslušníky znevýhodněných skupin. Zlepšit přístup k financování pro začínající podniky a pro malé a střední podniky, zejména pro ty, jež jsou zapojeny do inovačních činností.

               5.

               Vystupňovat úsilí o zvýšení správní kapacity a reformy snížením byrokracie a nákladů na dodržování daňových předpisů a na výběr daní a další zlepšenou absorbcí prostředků EU, zejména v odvětví správy silniční a železniční infrastruktury a vodních cest. Zlepšit kvalitu a nezávislost soudnictví a urychlit zavedení služeb elektronické veřejné správy (e-government). Posílit kapacitu veřejné správy v klíčových odvětvích dopravy a regulačních orgánů.

               6.

               Zajistit řádné provádění právních předpisů o zadávání veřejných zakázek. Posílit předcházení porušování předpisů a skutečně ukládat sankce podle zákona o zadávání veřejných zakázek a sankce podle zákona o střetu zájmů.

               7.

               Činit opatření na odstranění tržních překážek, ujednání o zaručeném zisku a regulace cen. Zajistit nezávislost provozovatelů přenosových a rozvodných soustav; dotvořit tržní koncepci, zejména pro výměny energie a vyrovnávací trhy. Zlepšit propojení u elektřiny a plynu, zvýšit energetickou účinnost a zvýšit kapacitu pro zvládání výpadků zásobování.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnost uvedeného rozhodnutí byla rozhodnutím Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012 o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 119, 4.5.2012, s. 47) prodloužena i na rok 2012.

      (4)  Úř. věst. C 209, 15.7.2011, s. 5.

      (5)  Výsledné rozhodnutí Rady 2012/370/EU bylo přijato dne 22. června 2012 (Úř. věst. L 179, 11.7.2012, s. 19).

      (6)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky.

      (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


             EVROPSKÁ KOMISE
                                             V Bruselu dne 26.7.2011
                                             SEK(2011) 969 v konečném znění
                      DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ
o schválení Dohody o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi
  Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady
 ---pagebreak---                                 DOPORUČENÍ KOMISE RADĚ
        o schválení Dohody o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi
          Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady
   1.       ÚVOD
   Dohoda o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským
   společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady zahrnuje většinu oblastí
   společného zájmu.
   Od podpisu, k němuž došlo před padesáti lety, byla dohoda pětkrát pozměněna a tyto po sobě
   následující změny znesnadňují její provádění. Dne 27. července 2009 přijala Rada mandát
   k jednání. Cílem těchto jednání bylo zjednodušení dohody, pokud do ní budou začleňována
   dodatečná ustanovení (zejména o přenosu technologií).
   Dohoda vytváří podmínky k široké spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie tím,
   že stanovuje celkový rámec pro politickou, technickou a průmyslovou spolupráci. Vytvoří
   také právní rámec jak pro vlády, tak i pro průmyslové provozovatele smluvních stran, jenž
   usnadní spolupráci mezi smluvními stranami v této oblasti.
   2.       VÝZNAM DOHODY
   Význam uzavření této dohody vyplývá především z obchodních potřeb.
   Kanada je již mnoho let druhým největším světovým výrobcem uranu, na jehož celosvětovém
   objemu produkce se podílí asi 22 procenty. Přitom se očekává, že od roku 2013 dojde
   k významnému zvýšení produkce, jelikož budou uvedeny do provozu nové doly. Díky
   známým zdrojům uranu, jejichž objem činí 572 000 tun U3O8 (485 000 tU), a pokračujícímu
   průzkumu ložisek bude Kanada sehrávat významnou roli při uspokojování budoucí světové
   spotřeby.
   Kanada si rovněž již mnoho let udržuje přední postavení v oborech jaderného výzkumu a
   jaderných technologií a je vývozcem ucelených reaktorových systémů. Země také zamýšlí
   rozšířit v průběhu příštích deseti let svoji jadernou kapacitu vybudováním devíti nových
   reaktorů.
   Zájem Euratomu o podepsání této dohody vyplývá ze skutečnosti, že Kanada je jedním z jeho
   hlavních dodavatelů přírodního uranu. Usnadnění obchodu v jaderném oboru přispěje
   k posílení politiky bezpečnosti dodávek energie a diverzifikace energetických zdrojů, která je
   uplatňována Společenstvím.
   Mimoto se uzavřením této dohody znovu potvrzuje závazek Kanady, Společenství a vlád
   členských států Evropské unie týkající se nešíření jaderných zbraní, posilování a přísného
   uplatňování bezpečnostních záruk a kontroly vývozu, jakož i fyzických ochranných opatření.
CS                                               2                                                CS
 ---pagebreak---    3.        OBECNÁ STRUKTURA DOHODY
   Cílem dohody je spolupráce v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Euratomem a
   Kanadou. Rozsah spolupráce (článek III) zahrnuje především oblast jaderné bezpečnosti,
   dodávek jaderných materiálů, přenos technologií, převod zařízení, dodávky tritia a zařízení
   souvisejícího s tritiem.
   Dohoda dále definuje položky, které jsou jejím předmětem (článek IV) – různé formy
   jaderných i nejaderných materiálů, zařízení, tritia a zařízení souvisejícího s tritiem – a
   podrobně popisuje postupy týkající se problematiky obohacování (článek VI). Dohoda
   obsahuje řadu ustanovení určujících kritéria pro převod jaderného materiálu, jakož i způsob
   řešení sporných situací. V dohodě se zdůrazňuje, že jaderný materiál má být využíván
   k mírovým účelům a v souladu s dohodami o zárukách (ve Společenství záruky Euratomu
   podle Smlouvy o Euratomu a dohody MAAE o zárukách a jejích dodatkových protokolů1).
   Ustanovení o předávání jaderného materiálu a o obchodování s ním na mezinárodní úrovni
   jsou obsažena v článku VII. V článku VIII dohody se mění formulace zásad volného pohybu
   jaderných materiálů uvnitř Společenství a řeší problematika přepracování jaderných
   materiálů. Dohoda dále podrobně pojednává o otázkách duševního vlastnictví (článek IX),
   jakož i o způsobech výměny informací mezi smluvními stranami (článek X).
   Aby bylo zaručeno hladké provádění dohody, byl do ní doplněn zvláštní článek o
   konzultacích a rozhodčím řízení (článek XII), který se zaměřuje na otázky související se
   správným uplatňováním dohody. Jako doba trvání dohody je stanoveno počáteční období
   v délce deseti let, po jehož uplynutí se dohoda bude automaticky prodlužovat o další pětiletá
   období (článek XIV).
   4.        ZÁVĚR
   Komise dospěla k závěru, že Dohoda o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie
   mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady, jejíž
   přijetí tímto navrhuje:
   – je v souladu se směrnicemi pro jednání vydanými Radou dne 27. července 2009;
   – splňuje cíle spočívající ve zjednodušení, aktualizaci a rozšíření stávající dohody;
   – potvrzuje jednoznačný závazek obou smluvních stran podporovat nešíření jaderných zbraní
      a vysokou úroveň jaderné bezpečnosti, a zaručit tak mírové a bezpečné využití jaderné
      energie;
   – je v souladu s politikou bezpečnosti dodávek energie uplatňovanou Společenstvím;
   – dále posílí velmi dobré vztahy mezi EU a Kanadou při spolupráci v oblasti energetické
      politiky.
   Komise proto Radě doporučuje schválit podle čl. 101 odst. 2 Smlouvy o
   založení Evropského společenství pro atomovou energii Dohodu o spolupráci v oblasti
   1
            INFCIRC/540.
CS                                               3                                               CS
 ---pagebreak---    mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a
   vládou Kanady, jejíž znění je uvedeno v příloze.
CS                                               4                                      CS
 ---pagebreak---                                              PŘÍLOHA
      DOHODA MEZI VLÁDOU KANADY A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO
     ATOMOVOU ENERGII (EURATOM) O SPOLUPRÁCI V OBLASTI MÍROVÉHO
                                 VYUŽITÍ JADERNÉ ENERGIE
                                            PREAMBULE
   Vláda Kanady a Evropské společenství pro atomovou energii (Euratom), dále jen
   „Společenství“,
   BEROUCE V ÚVAHU skutečnost, že vláda Kanady a Společenství vyjádřily své společné
   přání rozvíjet těsnou spolupráci při využívání jaderné energie pro mírové a nevýbušné účely,
   PŘEJÍCE SI vzájemně spolupracovat při podpoře a posilování úsilí o rozvoj mírového
   využívání jaderné energie, kterým je možno přispět k blahobytu a prosperitě v Kanadě i
   v rámci Společenství,
   UZNÁVAJÍCE, že Dohoda mezi Kanadou a Evropským společenstvím pro atomovou energii
   o spolupráci v oblasti jaderného výzkumu, která byla podepsána v roce 1998, zajišťuje
   spolupráci ve sférách společného zájmu smluvních stran při využívání jaderné energie
   k mírovým, nevýbušným a nevojenským účelům,
   ZNOVU POTVRZUJÍCE pevný závazek vlády Kanady, Společenství a vlád jeho členských
   států týkající se nešíření jaderných zbraní včetně posilování a účinného uplatňování
   souvisejících záruk a režimů kontroly vývozu, kterým by spolupráce v oblasti mírového
   využití jaderné energie mezi Kanadou a Společenstvím měla podléhat,
   ZNOVU POTVRZUJÍCE podporu cílů Mezinárodní agentury pro atomovou energii (dále jen
   „MAAE“) a jejího systému záruk vládou Kanady, Společenství a vládami jeho členských
   států,
   VZHLEDEM K TOMU, že Kanada i všechny členské státy Společenství jsou smluvními
   stranami Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, dále jen „NPT“,
   VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že ve všech členských státech Společenství jsou uplatňovány
   jaderné záruky podle Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii
   (dále jen „Smlouva o Euratomu“) a podle dohod o zárukách uzavřených mezi Společenstvím,
   jeho členskými státy a MAAE,
   VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že je třeba zohlednit závazky přijaté vládou Kanady a
   vládami jednotlivých členských států Společenství v rámci Skupiny jaderných dodavatelů,
   UZNÁVAJÍCE zásadu volného pohybu jaderných materiálů, zařízení, nejaderných materiálů
   a technologií v rámci Společenství,
CS                                                 5                                            CS
 ---pagebreak---    SHODUJÍCE SE na tom, že dohoda by měla být v souladu s mezinárodními závazky
   Evropské unie a vlády Kanady v rámci Světové obchodní organizace,
   OPĚTOVNĚ ZDŮRAZŇUJÍCE závazky vlády Kanady a vlád členských států Společenství
   vyplývající z jejich dvoustranných dohod o mírovém využití jaderné energie,
   BEROUCE V ÚVAHU skutečnost, že ujednání zajišťující spolupráci při mírovém využívání
   jaderné energie dále posílí stávající plodnou výměnu zkušeností, poskytne příležitosti
   k oboustranně prospěšnému konání a posílí vzájemnou solidaritu v Evropě i na transatlantické
   úrovni,
   SE DOHODLY TAKTO:
                                               Článek I
                                               Definice
   Pro účely této dohody, pokud v ní není výslovně uvedeno jinak,
   1.      znamená pojem „smluvní strany“ vládu Kanady na jedné straně a Společenství na
           straně druhé, přičemž pojem „smluvní strana“ označuje vždy jednu z výše uvedených
           „smluvních stran“;
           znamená pojem „Společenství“ jak:
                  a)     právnickou osobu vytvořenou Smlouvou o Euratomu; tak i
                  b)     území, na kterých platí Smlouva o Euratomu;
   2.      znamená pojem „osoby“ jakoukoli fyzickou osobu, podnik nebo jiný subjekt, který
           se řídí platnými právními a správními předpisy v příslušné územní soudní pravomoci
           smluvních stran, nezahrnuje však samotné smluvní strany;
   3.      znamená „příslušný orgán“:
                  a)     ve vztahu k vládě Kanady Kanadskou komisi pro jadernou bezpečnost;
                  b)     ve vztahu ke Společenství Evropskou komisi
           nebo jiný takový orgán, který může dotyčná smluvní strana kdykoli písemně oznámit
           druhé smluvní straně.
   4.      znamená „zařízení“ položky strojního zařízení nebo průmyslového objektu uvedené
           v příloze A.1 této dohody, zejména takové, které jsou vhodné k použití pro projekty
           v oboru jaderné energie;
   5.      znamenají „nejaderné materiály“:
           v případě deuteria a těžké vody: deuterium, těžkou vodu (oxid deuteria) a jakoukoli
           jinou sloučeninu deuteria, ve které poměr deuteria k vodíku překračuje 1:5000,
           představující materiál určený k použití v jaderném reaktoru,
CS                                                 6                                            CS
 ---pagebreak---        v případě grafitu jaderné třídy: grafit určený k použití v jaderném reaktoru jako
       moderační materiál, mající úroveň čistoty lepší než 5 ppm bórového ekvivalentu a
       hustotu větší než 1,50 gramu na krychlový centimetr;
   6.  znamená „jaderný materiál“ jakýkoli výchozí materiál nebo zvláštní štěpný materiál
       ve smyslu definic v článku XX stanov MAAE. Jakékoli rozhodnutí Rady guvernérů
       MAAE podle článku XX stanov MAAE, kterým se mění seznam materiálů
       považovaných za „výchozí materiál“ nebo „zvláštní štěpný materiál“, je platné v
       rámci této dohody pouze tehdy, jestliže se smluvní strany vzájemně písemně
       vyrozumějí o přijetí tohoto rozhodnutí;
   7.  má pojem „technologie” význam definovaný v příloze A informačního oběžníku
       MAAE INFCIRC/254/rev.9/část 1 (Pokyny pro převody jaderných materiálů);
   8.  znamená „program jaderné fúze“ evropský program zaměřený na výzkum a
       odbornou přípravu v oblasti řízené termonukleární fúze, který byl přijat rozhodnutím
       Rady Evropské unie podle článku 7 Smlouvy o Euratomu, jakož i jakýkoli další
       program v této oblasti, který bude přijat rozhodnutím Rady;
   9.  označuje pojem „tritium“ sloučeniny a směsi, které obsahují tritium v množství, při
       kterém je poměr počtu atomů tritia a vodíku větší než 1 k 1000;
   10. znamená pojem technologie a „zařízení související s tritiem“ takové zařízení, které je
       určeno nebo uzpůsobeno k výrobě, regeneraci, získávání a koncentraci tritia a jeho
       sloučenin a směsí a k manipulaci s těmito látkami v rámci specifických potřeb
       programu jaderné fúze nebo činnosti tlakových těžkovodních reaktorů;
   11. znamená pojem „vedlejší produkt“ zvláštní štěpný materiál získávaný
       prostřednictvím jednoho nebo více postupů, ať již po sobě následujících nebo nikoli,
       z jaderného materiálu převedeného podle této dohody.
                                         Článek II
                                            Cíl
   1.  Cílem této dohody je poskytnout rámec pro spolupráci mezi smluvními stranami v
       oblasti mírového využití jaderné energie na základě vzájemné prospěšnosti a
       vzájemnosti, aniž tím jsou dotčeny příslušné pravomoci každé ze smluvních stran.
   2.  Jaderný materiál, zařízení, nejaderný materiál, tritium a zařízení související s tritiem,
       které jsou převáděny podle této dohody, nebo jaderné materiály vzniklé jako vedlejší
       produkt, se nesmí využívat jinak než pro mírové účely a rovněž se nesmí používat
       v jakémkoli výbušném jaderném zařízení ani pro účely výzkumu nebo vývoje
       jakéhokoli takového zařízení.
CS                                            7                                                  CS
 ---pagebreak---                                             Článek III
                                         Rozsah spolupráce
   Zamýšlená spolupráce na základě této dohody se týká mírového využití jaderné energie a
   může mimo jiné zahrnovat:
   a)     poskytování informací týkajících se:
          i)    zdraví a bezpečnosti,
          ii)   zařízení, vybavení a přístrojů (včetně poskytování návrhů, výkresů a
                technických údajů),
          iii)  používání jaderných materiálů, nejaderných materiálů, zařízení, vybavení a
                přístrojů (včetně výrobních procesů a technických údajů); a
          iv)   externích programů pomoci v oblasti jaderné energie smluvních stran;
   b)     dodávky jaderných materiálů, nejaderných materiálů a zařízení;
   c)     přenos technologií, včetně poskytování informací definovaných v písmeni a) tohoto
          článku, za předpokladu, že jednotlivé zúčastněné členské státy Společenství přijmou
          zařazení takových přenosů do rámce této dohody;
   d)     převod zařízení, která byla smluvními stranami označena jako zařízení navržená,
          zkonstruovaná nebo provozována na základě nebo za použití informací získaných od
          druhé smluvní strany a které v době označení spadá do pravomoci jedné
          ze smluvních stran;
   e)     obstarávání zařízení a vybavení;
   f)     používání práv duševního vlastnictví;
   g)     přístup k zařízením a vybavení a jejich používání;
   h)     přímý nebo nepřímý převod tritia za účelem jeho použití v programu jaderné fúze a
          zařízení a technologií souvisejících s tritiem za účelem jeho použití v programu
          jaderné fúze nebo provozu tlakových těžkovodních reaktorů, nebo jejich navrácení
          poskytující smluvní straně;
   i)     spolupráci při plánování a realizaci externích programů pomoci v oblasti jaderné
          energie smluvních stran;
   j)     další oblasti související s předmětem této dohody.
                                            Článek IV
                                  Předměty podléhající dohodě
   1.     Jaderný materiál, nejaderný materiál, zařízení, tritium a zařízení související s tritiem
          převáděné mezi smluvními stranami nebo jejich příslušnými osobami, ať již přímo
CS                                               8                                                 CS
 ---pagebreak---       nebo prostřednictvím třetí země, se stávají předmětem této dohody okamžikem
      vstupu do oblasti územní pravomoci přijímající smluvní strany, pokud poskytující
      smluvní strana předem písemně uvědomí přijímající smluvní stranu o zamýšleném
      převodu a přijímající smluvní strana písemně potvrdí, že takový předmět bude
      považován za předmět podléhající této dohodě, a pokud navržený příjemce, je-li jím
      jiná osoba než přijímající smluvní strana, bude oprávněnou osobou spadající pod
      územní pravomoc přijímající smluvní strany.
   2. Jaderný materiál, nejaderný materiál, zařízení, tritium a zařízení související s tritiem
      uvedené v odstavci 1 tohoto článku zůstávají předměty podléhajícími ustanovením
      této dohody, dokud nebude v souladu s postupy stanovenými ve správním ujednání
      stanoveno:
      –     že takový předmět byl znovu převeden mimo soudní pravomoc přijímající
            smluvní strany;
      –     že jaderný materiál již není použitelný pro žádnou činnost související s oborem
            jaderné energetiky relevantní z hlediska záruk uvedených v čl. VII odst. 6
            písm. a) nebo se stal prakticky neobnovitelným;
      –     že zařízení a nejaderný materiál již nejsou použitelné pro jaderné účely;
      –     že tritium a zařízení související s tritiem již nejsou použitelné pro program
            jaderné fúze nebo pro provoz tlakových těžkovodních reaktorů;
      –     nebo že se smluvní strany dohodnou, že se na příslušný předmět již tato dohoda
            nebude vztahovat.
   3. Přenos technologií bude za předmět této dohody považován členskými státy
      Společenství, které budou souhlasit se zařazením takových přenosů do rámce této
      dohody. Technologie předávaná mezi smluvními stranami nebo jejich příslušnými
      osobami, ať již přímo nebo prostřednictvím třetí země, se stává předmětem této
      dohody okamžikem vstupu do oblasti územní pravomoci přijímající smluvní strany,
      pokud poskytující smluvní strana předem písemně uvědomí přijímající smluvní
      stranu o zamýšleném předání a přijímající smluvní strana písemně potvrdí, že taková
      technologie bude považována za předmět podléhající této dohodě, a pokud navržený
      příjemce, je-li jím jiná osoba než přijímající smluvní strana, bude oprávněnou osobou
      spadající pod územní pravomoc přijímající smluvní strany.
   4. Tritium i zařízení a technologie související s tritiem budou používány výlučně pro
      program jaderné fúze a pro provoz tlakových těžkovodních reaktorů.
   5. Kromě předmětů podléhajících této dohodě podle výše uvedeného odstavce 1 budou
      této dohodě podléhat také následující materiály, jaderné materiály a zařízení:
      i)    Nejaderný materiál nebo jaderný materiál, který se vyrábí nebo zpracovává
            za použití systémů podléhajících této dohodě, které jsou uvedeny v příloze A.2;
      ii)   Jaderný materiál, který se vyrábí nebo zpracovává za použití jakéhokoli jiného
            jaderného materiálu nebo nejaderného materiálu podléhajícího této dohodě; a
CS                                            9                                                CS
 ---pagebreak---       iii)  Zařízení, které přijímající smluvní strana nebo poskytující smluvní strana po
            konzultaci a dohodě s přijímající smluvní stranou, označí jako navržené,
            zkonstruované, vyrobené nebo provozované na základě nebo za použití
            technologie podléhající této dohodě a předané ve shodě s výše uvedeným
            odstavcem 1.
                                        Článek V
                                  Prováděcí ustanovení
   1. Ustanovení této dohody se provádějí v dobré víře a takovým způsobem, který
      nezpůsobí omezení, zpoždění nebo nepřiměřené narušení činností prováděných
      v odvětvích jaderné energetiky v Kanadě a ve Společenství a který bude v souladu
      s obezřetnými postupy řízení nutnými k hospodárnému a bezpečnému provádění
      činností souvisejících s jadernou energetikou.
   2. Ustanovení této dohody se nesmějí používat za účelem vyhledávání obchodních nebo
      průmyslových výhod, způsobem narušujícím obchodní nebo průmyslové zájmy –
      domácí či mezinárodní – kterékoli ze smluvních stran nebo oprávněných osob,
      způsobem narušujícím jadernou politiku kterékoli ze smluvních stran nebo vlád
      členských států Společenství, způsobem zabraňujícím podpoře využívání jaderné
      energie k mírovým a nevýbušným účelům ani způsobem bránícím pohybu předmětů,
      které podléhají nebo které mají na základě oznámení podléhat této dohodě, buď
      v rámci příslušné územní pravomoci smluvních stran, nebo mezi vládou Kanady a
      Společenstvím.
   3. Při provádění ustanovení této dohody Kanada, Společenství a jeho členské státy
      jednají ve shodě s ustanoveními Úmluvy o jaderné bezpečnosti (informační oběžník
      MAAE INFCIRC/449), Společné úmluvy o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým
      palivem a bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady (informační oběžník
      MAAE INFCIRC/546), Úmluvy o pomoci v případě jaderné havárie nebo radiační
      mimořádné situace (informační oběžník MAAE INFCIRC/336) a Úmluvy o včasném
      oznamování jaderné nehody (informační oběžník MAAE INFCIRC/335).
   4. Příslušné orgány obou smluvních stran přijmou správní ujednání k zajištění
      efektivního provádění ustanovení této dohody a pravidelně, případně kdykoli na
      žádost kteréhokoli z příslušných orgánů, se konzultují.
   5. V souladu s právními a správními předpisy a politikami smluvních stran mohou
      správní ujednání zahrnovat mimo jiné postupy potřebné:
      a)    k získání písemného souhlasu druhé smluvní strany před předáním jakéhokoli
            jaderného materiálu, nejaderného materiálu, zařízení nebo technologií
            podléhajících této dohodě podle čl. VII odst. 6 písm. d);
      b)    k zajištění správy standardního zpětného předávání jaderného materiálu,
            nejaderného materiálu, zařízení nebo technologií;
      c)    k oznamování a evidenci držení jaderných materiálů podléhajících této dohodě
            podle zásad rovnocennosti, zastupitelnosti a přiměřenosti.
CS                                          10                                            CS
 ---pagebreak---            d)      ke stanovení toho, že předmět již nepodléhá této dohodě, v souladu
                   s ustanoveními čl. IV odst. 2.
   6.      Správní ujednání uzavřené podle odstavce 4 tohoto článku může být změněno
           písemnou dohodou mezi příslušnými orgány smluvních stran.
                                              Článek VI
                                            Obohacování
   Před obohacením jakéhokoli jaderného materiálu podléhajícího této dohodě, při kterém má
   být dosaženo obsahu izotopu U 235 dvacet (20) procent nebo více, je nutné získat písemný
   souhlas obou smluvních stran a uvědomit MAAE. V tomto souhlasu se určí podmínky, za
   nichž se uran obohacený na dvacet (20) procent nebo více smí používat. Smluvní strany
   mohou uzavřít dohodu k usnadnění provádění tohoto ustanovení.
                                              Článek VII
                    Mezinárodní převody jaderných materiálů a obchod s nimi
   1.      Jakýkoli převod jaderného materiálu uskutečněný v rámci činností spolupráce se
           provádí v souladu s příslušnými mezinárodními závazky Společenství, členských
           států Společenství a vlády Kanady týkajícími se mírového využití jaderné energie,
           které jsou uvedeny v odstavci 6 tohoto článku.
   2.      Smluvní strany si v maximálním proveditelném rozsahu vzájemně poskytují pomoc
           při obstarávání jaderného materiálu, nejaderného materiálu, zařízení a dalších
           nezbytných předmětů pro výzkum, vývoj a výrobu v oboru jaderné energetiky ve
           Společenství nebo v Kanadě, prováděném kteroukoli ze smluvních stran nebo
           osobami v rámci Společenství nebo osobami spadajícími do pravomoci vlády
           Kanady.
   3.      Trvání spolupráce podle této dohody závisí na vzájemně uspokojivém uplatňování
           systému záruk a kontrolních opatření stanovených Společenstvím v souladu se
           Smlouvou o Euratomu a opatření pro evidenci používání jaderného materiálu,
           nejaderného materiálu nebo zařízení stanovených vládou Kanady.
   4.      Ustanovení této dohody se nesmí používat tak, aby bránila volnému pohybu
           jaderného materiálu, nejaderného materiálu, zařízení, tritia, zařízení souvisejícího
           s tritiem a technologií v rámci území Společenství.
   5.      Převody jaderného materiálu a příslušné služby se provádějí za poctivých
           obchodních podmínek. Prováděním tohoto odstavce není dotčena Smlouva o
           Euratomu ani odvozené právní předpisy.
   6.      a) Převod jaderného materiálu podléhá následujícím podmínkám:
                   i)    Ve Společenství zárukám Euratomu stanoveným podle Smlouvy o
                         Euratomu a zárukám MAAE podle následujících příslušných dohod o
                         zárukách, ve znění příslušných změn a novelizací, aby bylo dosaženo
                         zajištění podle NPT:
CS                                                11                                            CS
 ---pagebreak---       –     Dohoda mezi členskými státy Společenství, které nevlastní
            jaderné zbraně, Evropským společenstvím pro atomovou energii a
            Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, která vstoupila v platnost
            dne 21. února 1977 (zveřejněna jako INFCIRC/193);
      –     Dohoda mezi Francií, Evropským společenstvím pro atomovou energii
            (Euratom) a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, která
            vstoupila v platnost dne 12. září 1981 (zveřejněna jako INFCIRC/290) a
            představuje dohodu Francie s MAAE ve formě dobrovolné nabídky;
            Dohoda mezi Spojeným královstvím, Evropským společenstvím pro
            atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, která
            vstoupila v platnost dne 14. srpna 1978 (zveřejněna jako INFCIRC/263)
            a představuje dohodu Spojeného království s MAAE ve formě
            dobrovolné nabídky.
      –     Dodatkové protokoly uzavřené dne 22. září 1998, které vstoupily v
            platnost dne 30. dubna 2004 na základě dokumentu zveřejněného jako
            INFCIRC/540 (Systém posílených záruk, část II);
      ii)   V Kanadě zárukám MAAE podle Dohody mezi Kanadou a Mezinárodní
            agenturou pro atomovou energii o uplatňování záruk v souvislosti se
            Smlouvou o nešíření jaderných zbraní, která vstoupila v platnost dne
            21. února 1972 (zveřejněna jako INFCIRC/164), doplněné dodatkovým
            protokolem uzavřeným dne 24. září 1998 na základě dokumentu
            zveřejněného jako INFCIRC/164/dod. 1 (Systém posílených záruk, část
            II), který vstoupil v platnost dne 8. září 2000.
   b) V případě, že uplatňování kterékoli z dohod s MAEE uvedených v odst. 6
      písm. a) tohoto článku bude ve Společenství nebo v Kanadě z jakéhokoli
      důvodu pozastaveno nebo ukončeno, uzavře příslušná smluvní strana s MAAE
      dohodu s účinností a zajištěním, které budou rovnocenné účinnosti a zajištění
      dohod o zárukách uvedených v odst. 6 písm. a) bodu i) nebo ii) tohoto článku,
      nebo jestliže to nebude možné,
      - pokud se jedná o Společenství, uplatní záruky založené na systému záruk
      Euratomu, které budou mít stejnou účinnost a zajištění, jaké stanoví dohody o
      zárukách uvedené v odst. 6 písm. a) bodu i) tohoto článku, nebo jestliže to
      nebude možné,
      - smluvní strany se dohodnou na uplatňování záruk, které budou mít stejnou
      účinnost a zajištění, jaké stanoví dohody o zárukách uvedené v odst. 6 písm. a)
      bodu i) nebo ii).
   c) Uplatňování fyzických ochranných opatření se vždy provádí na úrovních, které
      splňují alespoň kritéria stanovená v příloze C k informačnímu oběžníku MAAE
      INFCIRC/254/rev. 9/část 1 (Pokyny pro převody jaderných materiálů); vedle
      tohoto dokumentu se členské státy Společenství, případně Evropská komise, a
      Kanada budou při uplatňování fyzických ochranných opatření řídit
      doporučeními        uvedenými        v     informačním    oběžníku      MAAE
      INFCIRC/225/rev. 5 (Doporučení v oblasti jaderné bezpečnosti týkající se
      fyzické ochrany jaderného materiálu a jaderných zařízení). Mezinárodní
      přeprava podléhá ustanovením Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně
CS                                     12                                             CS
 ---pagebreak---                  jaderného materiálu (informační oběžník IAEA INFCIRC/274/rev. 1) a
                 předpisům MAAE pro bezpečnou přepravu radioaktivních materiálů
                 (Bezpečnostní normy MAEE, řada č. TS-R-1).
            d)   Jaderný materiál, nejaderný materiál, zařízení a technologie podléhající této
                 dohodě se nesmějí převádět mimo územní pravomoc přijímající smluvní strany
                 bez předchozího písemného souhlasu poskytující smluvní strany, vyjma
                 případů, které jsou v souladu s písmenem e).
            e)   Po vstupu této dohody v platnost si příslušné orgány obou smluvních stran
                 vymění seznamy třetích zemí, do kterých je druhou smluvní stranou povoleno
                 následné předávání přírodního uranu, ochuzeného uranu, jiných výchozích
                 materiálů, uranu obohaceného na obsah izotopu U235 nižší než 20 % a
                 nejaderných materiálů. Příslušné orgány každé smluvní strany oznámí
                 příslušným orgánům druhé smluvní strany změny svého seznamu třetích zemí.
                 Stanoví se postupy týkající se uvedeného následného předávání, které budou
                 pro obě smluvní strany přijatelné.
            f)   Následné předávání jakýchkoli předmětů podléhajících této dohodě do oblastí
                 mimo pravomoc smluvních stran se provádí pouze v rámci závazků přijatých
                 skupinou zemí dodávajících jaderné materiály známou jako Skupina jaderných
                 dodavatelů, které jsou uvedeny v informačním oběžníku MAAE
                 INFCIRC/254/rev. 9/část 1.
            g)   Následné předávání tritia a zařízení souvisejícího s tritiem do oblastí mimo
                 územ smluvních stran podléhá předchozímu písemnému souhlasu příslušné
                 smluvní strany.
                                             Článek VIII
                                            Přepracování
   Smluvní strany udělují svůj souhlas k přepracování jaderného paliva obsahujícího jaderný
   materiál podléhající této dohodě za předpokladu, že k tomuto přepracování dochází v souladu
   s podmínkami stanovenými v příloze B.
                                              Článek IX
                                         Duševní vlastnictví
   Smluvní strany zajistí odpovídající a účinnou ochranu vytvořeného duševního vlastnictví a
   technologií předaných v rámci spolupráce na základě této dohody, a to v souladu
   s příslušnými mezinárodními dohodami a právními a správními předpisy platnými v Kanadě a
   v Evropské unii a ve Společenství nebo v jejich členských státech.
                                              Článek X
                                         Výměna informací
   1.       a)   Smluvní strany mohou poskytovat sobě navzájem a osobám v rámci
                 Společenství nebo spadajícím pod pravomoc vlády Kanady informace týkající
                 se záležitostí spadajících do působnosti této dohody, které mají k dispozici.
CS                                               13                                            CS
 ---pagebreak---       b)    Poskytování informací přijatých od jakékoli třetí strany za podmínek bránících
            takovému poskytování je z působnosti dohody vyloučeno.
      c)    Informace pokládané poskytující smluvní stranou za údaje s obchodní
            hodnotou se poskytují pouze za podmínek určených smluvními stranami.
   2. a)    Smluvní strany podporují a usnadňují výměnu informací týkajících se
            záležitostí spadajících do působnosti této dohody mezi osobami spadajícími
            pod pravomoc vlády Kanady na straně jedné a osobami v rámci Společenství
            na straně druhé.
      b)    Informace vlastněné takovými osobami se poskytují pouze se souhlasem těchto
            osob a za podmínek, které tyto osoby určí.
   3. Smluvní strany sobě navzájem nebo osobám v rámci Společenství či spadajícím pod
      pravomoc vlády Kanady poskytují v maximálním proveditelném rozsahu technické
      poradenství prostřednictvím vysílání odborníků nebo jinými způsoby, které mohou
      být sjednány.
   4. Každá ze smluvních stran, poskytuje, kdykoli je to možné, ve svých vlastních
      školách nebo zařízeních odbornou přípravu zaměřenou na témata související
      s mírovým využitím jaderné energie pro studenty a stážisty doporučené druhou
      smluvní stranou, a je nápomocna při získávání takové odborné přípravy jinde
      v Kanadě nebo v rámci Společenství.
                                       Článek XI
                                    Rozhodné právo
   1. Spolupráce podle této dohody se uskutečňuje v souladu se právními a správními
      předpisy platnými v Kanadě a v Evropské unii a Společenství, jakož i s
      mezinárodními dohodami, které smluvní strany uzavřely. Pokud jde o Společenství,
      rozhodné právo zahrnuje Smlouvu o Euratomu a z ní odvozené právní předpisy.
   2. Každá ze smluvních stran je druhé smluvní straně odpovědná za zajištění uznání a
      dodržování ustanovení této dohody, a to na straně Kanady všemi státními podniky a
      všemi osobami spadajícími pod její pravomoc a na straně Společenství všemi
      osobami, kterým je uděleno oprávnění podle této dohody.
   3. Revidované verze dokumentů MAAE a informační oběžníky uvedené v této dohodě
      budou brány v úvahu a uplatňovány po odsouhlasení mezi smluvními stranami.
                                      Článek XII
                             Konzultace a rozhodčí řízení
   1. Na žádost kterékoli ze smluvních stran se v případě potřeby sejdou zástupci
      smluvních stran, aby vzájemně konzultovali otázky vzešlé z uplatňování této dohody,
      dohlédli nad jejím fungováním a projednali ujednání o spolupráci doplňující
      ustanovení této dohody. Tyto konzultace mohu mít rovněž formu výměny
      korespondence.
CS                                         14                                              CS
 ---pagebreak---    2.       Jakýkoli spor vzniklý při výkladu nebo uplatňování této dohody, který nebude možné
            vyřešit vzájemným jednáním nebo jiným způsobem dohodnutým mezi smluvními
            stranami, se na žádost kterékoli ze smluvních stran předloží rozhodčímu soudu
            složenému ze tří rozhodců. Každá smluvní strana jmenuje jednoho rozhodce a oba
            takto jmenovaní rozhodci zvolí třetího rozhodce, jenž není státním příslušníkem ani
            jedné ze smluvních stran, který bude předsedou. Pokud do třiceti dnů od žádosti o
            zahájení rozhodčího řízení nejmenuje kterákoli smluvní strana svého rozhodce, může
            druhá strana sporu požádat o jmenování rozhodce smluvní strany, jež rozhodce
            nejmenovala, předsedu Mezinárodního soudního dvora. Pokud do třiceti dnů od
            jmenování nebo ustanovení rozhodců pro obě smluvní strany nebyl zvolen třetí
            rozhodce, může kterákoli strana sporu požádat o jmenování tohoto třetího rozhodce
            předsedu Mezinárodního soudního dvora. Většina členů rozhodčího soudu tvoří
            usnášeníschopnou většinu, přičemž ke všem rozhodnutím je zapotřebí většiny hlasů
            všech členů rozhodčího soudu. Rozhodčí soud stanoví pravidla rozhodčího řízení.
            Rozhodnutí soudu jsou pro obě smluvní strany závazná a smluvní strany je provedou.
            Odměna rozhodců se stanoví stejně jako odměna soudců ad hoc Mezinárodního
            soudního dvora.
                                            Článek XIII
                                           Statut příloh
   Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást. Mohou být měněny na základě vzájemného
   písemného souhlasu vysloveného vládou Kanady a Evropskou komisí, aniž by se tím měnila
   samotná dohoda.
                                            Článek XIV
                                   Vstup v platnost a doba trvání
   1.       Tato dohoda vstupuje v platnost dnem pozdějšího z písemných oznámení, jimiž si
            smluvní strany vzájemně oznamují splnění svých příslušných vnitřních postupů
            nezbytných pro vstup dohody v platnost.
   2.       Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu deseti let. Poté se tato dohoda automaticky
            prodlužuje vždy na dobu dalších pěti let, pokud některá ze smluvních stran
            neuvědomí písemně druhou smluvní stranu o svém úmyslu ukončit tuto dohodu
            nejpozději šest měsíců před uplynutím kteréhokoli takového pětiletého období.
   3.       Jestliže kterákoli smluvní strana nebo kterýkoli členský stát Společenství poruší
            kterékoli z podstatných ustanovení této dohody, je druhá smluvní strana oprávněna
            formou písemné výpovědi v tomto smyslu zcela nebo zčásti pozastavit nebo ukončit
            spolupráci podle této dohody. Před přijetím takového opatření smluvní stranou
            jednají smluvní strany s cílem dosáhnout dohody o nápravných opatřeních, která
            mají být přijata, a o harmonogramu jejich přijetí. Uvedené opatření se přijme pouze
            tehdy, jestliže dohodnutá opatření nebudou přijata ve sjednané lhůtě nebo, pokud
            nedojde k dohodě, po uplynutí lhůty stanovené smluvními stranami.
CS                                              15                                              CS
 ---pagebreak---    4.        Tato dohoda nahrazuje dohodu podepsanou smluvními stranami dne 6. října 19592 a
             pozměněnou v letech 1959, 1978, 1981, 1985 a 1991.
   Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v anglickém, bulharském, českém, dánském,
   estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, německém,
   nizozemském, maďarském, maltském, polském, portugalském, rumunském, řeckém,
   slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou
   platnost.
   NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci smluvních stran
   k této dohodě své podpisy.
   Za Evropské společenství pro atomovou energii     Za vládu Kanady
   2
           Úř. věst. 1165/59.
CS                                             16                                            CS
 ---pagebreak---                                     PŘÍLOHA A.1 – Zařízení
   1.     Jaderné reaktory a zařízení a součásti, které jsou speciálně navrženy nebo
          uzpůsobeny pro použití v jaderných reaktorech nebo ve spojení s nimi
   1.1.   Kompletní jaderné reaktory;
   1.2.   Nádoby jaderných reaktorů;
   1.3.   Stroje pro zakládání paliva do jaderných reaktorů a vyjímání z nich;
   1.4.   Regulační tyče a regulační vybavení jaderných reaktorů;
   1.5.   Tlakové trubice jaderných reaktorů;
   1.6.   Zirkoniové trubice;
   1.7.   Čerpadla chladicího média v primárním okruhu;
   1.8.   Vnitřní součásti jaderných reaktorů;
   1.9.   Výměníky tepla;
   1.10.  Přístroje k detekci a měření neutronů.
   2.     Závody k přepracování vyhořelých palivových článků a zařízení, které je speciálně
          navrženo nebo uzpůsobeno pro tento účel
   2.1.   Stroje k sekání nebo drcení vyhořelých palivových článků
   2.2.   Rozpouštěcí nádrže
   2.3.   Zařízení a vybavení k provádění extrakce rozpouštědlem
   2.4.   Nádoby k jímání nebo skladování chemikálií;
   3.     Závody k výrobě palivových článků pro jaderné reaktory a zařízení, které je
          speciálně navrženo nebo uzpůsobeno pro tento účel
   4.     Závody k separaci izotopů přírodního uranu, ochuzeného uranu nebo zvláštních
          štěpných materiálů a zařízení, které je speciálně navrženo nebo uzpůsobeno pro tento
          účel, vyjma analytických přístrojů
   4.1.   Plynové odstředivky a sestavy a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo
          uzpůsobeny pro použití v plynových odstředivkách
   4.1.1. Rotační komponenty
   4.1.2. Statické komponenty
   4.2.   Pomocné systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo
          uzpůsobeny pro použití v zařízeních k obohacování uranu pomocí plynových
          odstředivek
CS                                              17                                             CS
 ---pagebreak---    4.2.1.  Zakládací systémy / systémy k vyjímání produktů rozpadu a ochuzeného uranu
   4.2.2.  Potrubní systémy sběrných komor
   Potrubní systémy a sběrné systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
   manipulaci s UF6 v kaskádách odstředivek
   4.2.3.  Speciální uzavírací a regulační ventily
   4.2.4.  Hmotnostní spektrometry/iontové zdroje k měření UF6
   4.2.5.  Měniče kmitočtu
   4.3.    Sestavy a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro použití
           při obohacování plynovou difúzí
   4.3.1.  Plynové difúzní bariéry
   4.3.2.  Skříně difuzorů
   4.3.3.  Kompresory a plynová dmýchadla
   4.3.4.  Těsnění otočných hřídelů
   4.3.5.  Výměníky tepla pro ochlazování UF6
   4.4.    Pomocné systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo
           uzpůsobeny pro použití při obohacování plynovou difúzí
   4.4.1.  Zakládací systémy / systémy k vyjímání produktů rozpadu a ochuzeného uranu
   Speciálně navržené nebo uzpůsobené procesní systémy, které jsou schopny činnosti při tlacích
   300 kPa (45 psi) nebo méně.
   4.4.2.  Potrubní systémy sběrných komor
   4.4.3.  Podtlakové systémy
   4.4.4.  Speciální uzavírací a regulační ventily
   4.4.5.  Hmotnostní spektrometry/iontové zdroje k měření UF6
   4.5.    Systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
           použití v zařízeních k obohacování aerodynamickou separací
   4.5.1.  Separační trysky
   4.5.2.  Vírové trubice
   4.5.3.  Kompresory a plynová dmýchadla
   4.5.4.  Těsnění otočných hřídelů
CS                                               18                                             CS
 ---pagebreak---    4.5.5.  Výměníky tepla pro ochlazování plynů
   4.5.6.  Skříně separačních prvků
   4.5.7.  Zakládací systémy / systémy k vyjímání produktů rozpadu a ochuzeného uranu
   4.5.8.  Potrubní systémy sběrných komor
   4.5.9.  Podtlakové systémy a vývěvy
   4.5.10. Speciální uzavírací a regulační ventily
   4.5.11. Hmotnostní spektrometry/iontové zdroje k měření UF6
   4.5.12. Systémy k separaci UF6 a nosného plynu
   4.6.    Systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
           použití v zařízeních k obohacování chemickou nebo iontovou výměnou
   4.6.1.  Výměnné kolony typu kapalina–kapalina (chemická výměna)
   4.6.2.  Odstředivé extraktory typu kapalina–kapalina (chemická výměna)
   4.6.3.  Systémy a vybavení k získávání uranu redukcí (chemická výměna)
   4.6.4.  Systémy k přípravě zavážení (chemická výměna)
   4.6.5.  Systémy k úpravě uranu oxidací (chemická výměna)
   4.6.6.  Rychle reagující pryskyřice/adsorpční látky používané při iontové výměně (iontová
           výměna)
   4.6.7.  Kolony s iontoměniči (iontová výměna)
   4.6.8.  Refluxní systémy k provádění iontové výměny (iontová výměna)
   4.7.    Systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
           použití v zařízeních k laserovému obohacování
   4.7.1.  Systémy odpařování uranu (AVLIS)
   4.7.2.  Systémy pro manipulaci s kovovým uranem v kapalné formě (AVLIS)
   4.7.3.  Sestavy k jímání produktů rozpadu kovového uranu a ochuzeného uranu (AVLIS)
   4.7.4.  Skříně separačních modulů (AVLIS)
   4.7.5.  Nadzvukové expanzní trysky (MLIS)
   4.7.6.  Zařízení k jímání produktů rozpadu fluoridu uraničného (MLIS)
   4.7.7.  Kompresory pro směsi UF6 a nosného plynu (MLIS)
CS                                               19                                          CS
 ---pagebreak---    4.7.8.  Těsnění otočných hřídelů (MLIS)
   4.7.9.  Fluorační systémy (MLIS)
   4.7.10. Hmotnostní spektrometry/iontové zdroje k měření UF6 (MLIS)
   4.7.11. Zakládací systémy / systémy k vyjímání produktů rozpadu a ochuzeného uranu
           (MLIS)
   4.7.12. Systémy k separaci UF6 a nosného plynu (MLIS)
   4.7.13. Laserové systémy (AVLIS, MLIS a CRISLA)
   4.8.    Systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
           použití v zařízeních k obohacování separací plazmy
   4.8.1.  Zdroje mikrovlnné energie a mikrovlnné antény
   Zdroje mikrovlnné energie a mikrovlnné antény, které jsou speciálně navrženy nebo
   uzpůsobeny pro výrobu nebo urychlování iontů.
   4.8.2.  Iontové budicí cívky
   4.8.3.  Systémy tvorby uranové plazmy
   4.8.4.  Systémy pro manipulaci s kovovým uranem v kapalné formě
   4.8.5.  Sestavy k jímání produktů rozpadu kovového uranu a ochuzeného uranu
   4.8.6.  Skříně separačních modulů
   4.9.    Systémy, zařízení a komponenty, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro
           použití v zařízeních k elektromagnetickému obohacování
   4.9.1.  Elektromagnetické separátory izotopů
   4.9.2.  Vysokonapěťové napájecí zdroje
   4.9.3.  Zdroje magnetické energie
   5.      Závody pro výrobu nebo koncentraci těžké vody, deuteria a sloučenin deuteria a
           zařízení, které je speciálně navrženo nebo uzpůsobeno pro tento účel
   5.1.    Výměníkové věže voda - sirovodík
   5.2.    Dmýchadla a kompresory
   5.3.    Výměníkové věže čpavek - vodík
   5.4.    Vnitřní součástí výměníkových věží a čerpadla pro jednotlivé stupně
   5.5.    Zařízení ke štěpení čpavku
CS                                               20                                          CS
 ---pagebreak---    5.6.   Infračervené absorpční analyzátory
   5.7.   Katalytické hořáky
   5.8.   Kompletní systémy pro obohacování těžké vody nebo kolony používané
          k tomuto účelu;
   6.     Závody pro konverzi uranu a plutonia určená k použití při výrobě palivových článků
          a při separaci izotopů uranu podle definic uvedených v části 4 resp. 5 a zařízení,
          které je speciálně navrženo nebo uzpůsobeno pro tento účel
   6.1.   Závody pro konverzi uranu a zařízení, které je speciálně navrženo nebo uzpůsobeno
          pro tento účel
   6.1.1. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi uranové rudy
          a jejích koncentrátů na UO3
   6.1.2. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UO3 na UF6
   6.1.3. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UO3 na UO2
   6.1.4. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UO2 na UF4
   6.1.5. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UF4 na UF6
   6.1.6. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UF4 na
          kovový uran
   6.1.7. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UF6 na UO2
   6.1.8. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UF6 na UF4
   6.1.9. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi UO2 na UCl4
   6.2.   Závody pro konverzi plutonia a zařízení, které je speciálně navrženo nebo
          uzpůsobeno pro tento účel
   6.2.1. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro konverzi dusičnanu
          plutonia na oxid
   6.2.2. Systémy, které jsou speciálně navrženy nebo uzpůsobeny pro výrobu kovového
          plutonia.
CS                                            21                                             CS
 ---pagebreak---                    PŘÍLOHA A.2 – Kompletní instalované systémy
   1. Jaderné reaktory;
   2. Závody k přepracování vyhořelých palivových článků;
   3. Závody k výrobě palivových článků pro jaderné reaktory;
   4. Závody k separaci izotopů přírodního uranu, ochuzeného uranu nebo zvláštních
      štěpných materiálů;
   5. Závody k výrobě nebo koncentraci těžké vody, deuteria a sloučenin deuteria;
   6. Závody k provádění konverze plutonia.
CS                                       22                                        CS
 ---pagebreak---                                    PŘÍLOHA B – Přepracování
   Níže uvedené pokyny se vztahují na přepracování, skladování a používání plutonia:
   a)      Smluvní strana, která hodlá přepracovávat, skladovat a používat plutonium, by měla
           přijmout účinný závazek o nešíření a nadále jej dodržovat;
   b)      Veškerý jaderný materiál, na který se vztahuje závazek mírového využití v zařízeních
           k přepracování a skladování a používání plutonia, by měl podléhat zárukám MAAE;
   c)      Veškerý jaderný materiál, na který se vztahuje závazek mírového využití v zařízeních
           k přepracování a následné činnosti skladování a využití, včetně přepravy s nimi
           spojené, by měl podléhat dostatečným opatřením fyzické ochrany;
   d)      Smluvní strany by měly zavést vzájemně uspokojivé postupy oznamování a
           vykazování materiálu;
   e)      Smluvní strana, která hodlá provádět přepracování, skladování a používání plutonia,
           by měla poskytnout popis současného a plánovaného programu jaderné energie
           obsahující zejména podrobný popis sledované politiky, právních a regulačních prvků
           týkajících se těchto činností;
   f)      Smluvní strany by se měly dohodnout na pravidelných a včasných konzultacích, při
           nichž by mimo jiné měly být aktualizovány informace poskytované podle písmene e)
           a co největší pozornost by měla být věnována významným změnám programu
           jaderné energie;
   g)      Plánované přepracování a skladování plutonia by mělo probíhat pouze za
           předpokladu, že se nezmění závazky příslušné smluvní strany ohledně nešíření a že
           budou dodržovány závazky ohledně pravidelných a včasných konzultací uvedené v
           písmeni f).
CS                                              23                                              CS
 ---pagebreak---                                NÁVRH SCHVÁLENÉHO ZÁPISU
   V souvislosti s Dohodou mezi vládou Kanady a Evropským společenstvím pro atomovou
   energii (Euratom) o spolupráci v oblasti mírového využití jaderné energie, podepsanou v […]
   (dále jen „dohoda“), tímto níže podepsaní zástupci smluvních stran zaznamenávají následující
   ujednání:
   1)       S odkazem na ustanovení čl. IV odst. 3 se potvrzuje, že se vztahují pouze na přenos
            technologií, který se uskutečňuje mezi Kanadou a členskými státy, které vyslovily
            souhlas se zařazením takových přenosů do rámce této dohody a které jsou uvedeny
            v příloze tohoto schváleného zápisu.
   2)       S odkazem na ustanovení čl. IV odst. 5 bodu i) se rozumí, že je úmyslem smluvních
            stran nakládat s jadernými materiály a nejadernými materiály cizího původu
            vyrobenými nebo zpracovanými v kompletním instalovaném systému podle přílohy
            A.2 a dodanými druhou smluvní stranou jako s materiály podléhajícími povinnostem
            stanoveným v této dohodě, zejména povinnostem týkajícím se evidence a vykazování
            uvedeným v čl. V odst. 5 písm. c).
   3)       Pro účely čl. IV odst. 5 bodu ii) si smluvní strany přejí zdůraznit, že pojem
            „nejaderný materiál“ se vztahuje k nejadernému materiálu dodávanému druhé
            smluvní straně ve významných množstvích za účelem použití jako moderátoru.
   4)       S odkazem na seznam uvedený v příloze A.2 se potvrzuje, že tento seznam se netýká
            převodu zařízení uvedeného v příloze A.1 a že jediný účel seznamu uvedeného
            v příloze A.2 se týká uplatňování čl. IV odst. 5 bodů i) a iii), které je omezeno pouze
            na kompletně instalované systémy.
   PODEPSÁNO v Bruselu dne […]
   Za Evropské společenství pro atomovou energii        Za vládu Kanady
   PŘÍLOHA
   Seznam členských států EU, které vyjádřily svůj souhlas se zařazením přenosu technologií do
   rámce této dohody.
CS                                                24                                                CS


title: Doporučení Rady ze dne 17. února 2015 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2013

text:
               24.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 66/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 17. února 2015
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2013
   (2015/C 66/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou na Mauriciu dne 4. listopadu 1995 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení (98/430/ES) ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-ES (4), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2013, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2013 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 33 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF.

               (2)

               Provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2013 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2013.

      V Bruselu dne 17. února 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Úř. věst. C 398, 12.11.2014, s. 289.


Důležité právní upozornění

|

52006SC0022

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005-2010  /* SEK/2006/0022 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.1.2006SEK(2006) 22 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005 – 2010(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Dánska byl předložen v říjnu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 1. prosince 1998 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu ekonomického cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové disciplíny v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Dánska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.Hodnocení1.  Aktualizace dánského konvergenčního programu z roku 2005, která se týká období do roku 2010, byla předložena Komisi dne 30. listopadu 2005. Program vychází ze zákona o rozpočtu na rok 2006, který parlament přijal dne 14. prosince. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. Program vykazuje určité nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o předpokládaném nárůstu HDP ve světě a v EU pro některé roky). Dánský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování.2.  V průběhu posledního desetiletí dosáhl růst HDP v průměru 2 % a inflace do značné míry kopírovala vývoj inflace v eurozóně. Růst zaměstnanosti se v posledních letech zvýšil a nezaměstnanost se blíží nejnižší hodnotě za posledních deset let. Pro roky 2005 a 2006 se předpokládá, že reálný růst HDP dosáhne 2,4 %, neboť se nadále předpokládá razantní nárůst domácí poptávky, především soukromé spotřeby. Předpokládaný růst HDP v letech 2007 – 2008 je poměrně nízký a ve zbývající části programového období by měl následovat růst v přibližné roční výši 2 %. Makroekonomický scénář, z něhož aktualizace vychází, z velké části odpovídá hodnocení útvarů Komise uvedenému v prognóze z podzimu 2005 týkající se období do roku 2006 a zohledňuje celkové opatrnější posouzení. Především pro roky 2007 a 2008 je předpoklad růstu opatrnější, protože očekávání růstu jsou nižší než odhady útvarů Komise, pokud jde o potenciální růst. Aktualizace předpokládá, že inflační tlaky zůstanou poměrně utlumeny, což se zdá být reálné.3.  Od zavedení mechanismu ERM II (mechanismus směnných kurzů) dne 1. ledna 1999 se nevyskytuje napětí, které by ovlivňovalo směnný kurz koruny. Odchylky směnného kurzu od centrální parity byly výrazně menší než oficiální šířka pásma a rozdíl krátkodobé úrokové míry k eurozóně byl i nadále malý. To odráží silnou důvěru v systém fixního směnného kurzu. Rámec makroekonomické politiky nadále zajišťuje nízké výnosy z dlouhodobých dluhopisů. Výnosový diferenciál mezi dlouhodobými státními dluhopisy v Dánsku a v eurozóně klesl téměř na nulu bazických bodů a v některých okamžicích byla jeho hodnota dokonce záporná.4.  Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Dánska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, vycházelo se v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 z přebytku veřejných financí ve výši 2,2 % HDP, současná aktualizace předpokládá v roce 2005 při podobném předpokladu růstu přebytek ve výši 3,6 %. Příjmy byly celkově lepší, než se předpokládalo, a to včetně příjmů ze zdanění výnosů penzijních fondů a příjmů z těžby ropy a zemního plynu, přičemž výdaje byly rovněž omezené.5.  Cílem střednědobé rozpočtové strategie je udržení vysokých primárních přebytků v průběhu programového období, čímž se zajistí rychlé snížení míry zadlužení. Strategie vychází z omezování výdajů a jejím cílem je udržet roční růst reálné veřejné spotřeby ve výši 0,5 %, uplatňovat tzv. zmrazení daní a vyvážit rozpočtové požadavky místních správ. Tato aktualizace předpokládá, že se přebytek veřejných financí sníží z maxima ve výši 3,6 % HDP v roce 2005 (daným výjimečnými faktory, včetně příjmů ze zdanění výnosů z penzijních fondů a činností v oblasti ropy a zemního plynu) na výši těsně přesahující 3 % v letech 2006 a 2007 a ještě se mírně sníží, až na konci programového období dosáhne 2,9 % HDP. Časový profil primárního přebytku je obdobný; v průběhu programového období dojde ke snížení o 2 procentní body HDP (resp. o 1 procentní bod, pokud srovnání nezahrne výjimečně vysoký přebytek roku 2005). Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Odráží to snížení daňových příjmů (částečně způsobené tzv. zmrazením daní), snížení výdajů vyplývající z omezení reálné veřejné spotřeby na 0,5 % ročně a pokles úrokové zátěže. Na rozdíl od předcházejícího programu tato nová aktualizace v porovnání s víceméně nezměněným makroekonomickým scénářem překračuje plánovaný vývoj salda veřejných financí. Dánsko využívá přechodné období k provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů druhého pilíře. Odhaduje se, že se dopad provádění tohoto rozhodnutí projeví ve snížení salda veřejných financí přibližně o 1 % HDP ročně.6.  Výpočty útvarů Komise vycházející z programu a provedené podle společně dohodnuté metody dokládají, že strukturální přebytek (tj. cyklicky očištěný přebytek bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) klesá ze svého maxima ve výši 3,5 % HDP v roce 2005 na přibližně 2,75 % HDP v roce 2006, než znovu dále vzroste na 3,25 % HDP. Snížení strukturálního přebytku v letech 2005 a 2006, kdy se mezera výstupu zlepšuje z mírně záporných hodnot v roce 2005 na kladné hodnoty v roce 2006, především odráží výjimečně vysoké příjmy v roce 2005 a následně se očekává v roce 2006 jejich normalizace.7.  V průběhu programového období se očekává dosažení strukturálního salda (při zohlednění využití přechodného období pro provedení uvedeného rozhodnutí Eurostatu) ve výši mezi 1,5 % a 2,5 % HDP. Pro účely tohoto hodnocení se to považuje za střednědobý cíl.8.  Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je výrazně náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Program vysvětluje, že střednědobý cíl je stanoven na vyšší úrovni, než požaduje Pakt, aby představoval řádný základ pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím rychlého snižování zadlužení.9.  Výsledkem je, že se rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v aktualizaci zdají být omezená, protože růst HDP může být vyšší, než se očekává, a to především díky odhadovanému nízkému růstu HDP v letech 2007 a 2008. Růst HDP a rozpočtový výsledek by tedy v těchto letech mohly být lepší, než předpokládá program. Nepříznivé riziko představuje vzhledem k dosavadním smíšeným výsledkům splnění cíle spočívajícího v omezení růstu reálné veřejné spotřeby.10.  Po zvážení bilance rizik spojených s rozpočtovými cíli se zdá, že je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro splnění střednědobých cílů v průběhu programového období s dostatečným rozpětím. Rozpočtová strategie rovněž poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při každoročních běžných makroekonomických výkyvech. Co se týče požadavku, aby se země, které již dosáhly své střednědobé cíle, vyvarovaly procyklické fiskální politiky v hospodářsky příznivém období, sníží se strukturální saldo o 0,3 procentního bodu HDP v období let 2005 a 2010 se snížením o 0,8 procentního bodu v období let 2005 a 2006, kdy se mezera výstupu mění z negativní na pozitivní. Při zvážení výjimečných příjmů zaznamenaných v roce 2005, rozpočtového balíku na rok 2006 a nejistot spojených s výpočtem mezer výstupu nemůže být fiskální politika Dánska označena jako procyklická.11.  Nová klasifikace penzijních fondu druhého pilíře z jara 2007 (kdy skončí přechodné období pro provedení příslušného rozhodnutí Eurostatu z března 2004) by neměla věcně změnit toto hodnocení. Rozpočet je obecně zdravý a přístup k němu dává dobrý příklad souladu fiskální politiky s paktem.12.  Hrubý státní dluh, který v roce 2005 dosáhl výše 36 % HDP, je již daleko pod referenční hranicí 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy. Podle aktualizace se očekává, že se míra zadlužení ke konci programového období dále sníží a v roce 2010 dosáhne výše 21,5 % HDP. Hlavně díky větším primárním saldům se jedná o rychlejší snižování zadlužení, než předpokládala předchozí aktualizace.13.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň hrubé zadluženosti je nyní hluboko pod 60 % referenční hodnoty a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po celé programové období. Strategie učinit udržitelnost centrálním bodem fiskální politiky, včetně umírněných výdajů na penzijní systém a zahrnutí akumulace aktiv, pozitivně přispívá k dlouhodobým výhledům na veřejné finance. Stav veřejných financí, který je v současné době velmi příznivý, přispívá k omezení očekávaného dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a k souladu střednědobých rozpočtových plánů s nepatrným rizikem pro udržitelnost veřejných financí.14.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou ve velké míře v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Dánsko především plní své střednědobé cíle. Nebyla však stanovena nová opatření k dosažení celkového zvýšení zaměstnanosti v přibližné výši 2 % pracovně činného obyvatelstva do roku 2010.15.  Program vnitrostátní reformy Dánska předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) zlepšit nabídku pracovních sil a tím zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a ii) zlepšit účinnost veřejného sektoru. Rozpočtové dopady tohoto programu vnitrostátní reformy se odráží do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem.16.  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005 – 2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[3], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:17.  Dne [24. ledna 2006] Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Dánska, který zahrnuje období 2005 – 2010. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování. Vykazuje však určité nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o předpokládaném růstu HDP ve světě a v EU pro některé roky). Dánský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování.18.  V průběhu posledního desetiletí dosáhl růst HDP v průměru 2 % a inflace do značné míry kopírovala vývoj inflace v eurozóně. Růst zaměstnanosti se v posledních letech zvýšil a nezaměstnanost se blíží nejnižší hodnotě za posledních deset let. Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá reálný růst HDP ve výši 2,4 % v roce 2006 a průměrně 1,6 % po zbývající období pokryté programem. Zdá se, že při posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, je tento scénář opatrný, především pokud jde o roky 2007 a 2008. Inflace předpokládaná v programu se jeví jako reálná.19.  Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Dánska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, vycházelo se v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 z přebytku veřejných financí ve výši 2,2 % HDP, současná aktualizace předpokládá v roce 2005 při podobném předpokladu růstu přebytek ve výši 3,6 %. Příjmy byly celkově lepší, než se předpokládalo, a to včetně příjmů ze zdanění výnosů penzijních fondů a příjmů z těžby ropy a zemního plynu, přičemž výdaje byly rovněž omezené.20.  Cílem rozpočtové strategie je dosažení strukturálních přebytků v průměrné výši mezi 1,5 % a 2,5 % v průběhu programového období, což předpokládá značné snížení míry dluhu veřejných financí, aby se vytvořil řádný základ pro stárnutí obyvatelstva. Strategie vychází z omezování výdajů a jejím cílem je udržet roční růst reálné veřejné spotřeby ve výši 0,5 %, uplatňovat tzv. zmrazení daní a vyvážit rozpočtové požadavky místních správ. Aktualizace předpokládá, že se přebytek veřejných financí sníží z 3,6 % HDP v roce 2005 na 3,1 % v roce 2006 a 3,2 % v roce 2007 a bude se dále snižovat, až na konci programového období dosáhne 2,9 % HDP. Přebytky veřejných financí předpokládané touto aktualizací jsou podstatně vyšší než v předchozí aktualizaci, i když se předpokládá podobný růst HDP.21.  V průběhu programového období se očekává dosažení strukturálního salda (při zohlednění využití přechodného období pro provádění uvedeného rozhodnutí Eurostatu) ve výši mezi 1,5 % a 2,5 % HDP. Pro účely tohoto hodnocení se to považuje za střednědobý cíl. Ze strukturálního hlediska (tj. z hlediska vyjádřeného v cyklicky očištěných údajích bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) přebytek klesá ze svého maxima 3,6 % HDP v roce 2005 na přibližně 2,75 % HDP v roce 2006 a poté opět posílí na 3,25 % HDP. Vypočítané uvolnění v roce 2006 o 0,8 procentního bodu HDP však odráží normalizaci daňových příjmů z penzijních fondů, které byly v roce 2005 výjimečně vysoké.22.  Jelikož je střednědobý cíl uvedený v programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je výrazně náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Program vysvětluje, že střednědobý cíl je stanoven na vyšší úrovni, než požaduje Pakt, aby představoval řádný základ pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím rychlého snižování zadlužení.23.  Výsledkem je, že se rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v aktualizaci zdají být omezená, především protože růst HDP může být vyšší, než se očekává, a to hlavně díky odhadovanému nízkému růstu HDP v letech 2007 a 2008. Růst HDP a rozpočtový výsledek by tedy v těchto letech mohly být lepší, než předpokládá program. Nepříznivé riziko představuje vzhledem k dosavadním smíšeným výsledkům splnění cíle spočívajícího v omezení růstu reálné veřejné spotřeby.24.  S ohledem na toto posouzení rizik se stav rozpočtu uvedený v programu jeví jako dostatečný pro dosažení střednědobých cílů programu v průběhu programového období. Poskytuje navíc dostatečnou rezervu proti překročení tříprocentní prahové hodnoty schodku při každoročních běžných makroekonomických výkyvech. I při zohlednění výjimečné výše očekávaného přebytku za rok 2005 je stav fiskální politiky uvedený v programu s souladu s Paktem o stabilitě a růstu, protože není v hospodářsky příznivém období procyklický. Nová klasifikace penzijních fondů druhého pilíře z jara 2007 (kdy skončí přechodné období pro provedení příslušného rozhodnutí Eurostatu z března 2004) každoročně sníží dánský přebytek přibližně o 1 % HDP, ale věcně by neměla toto hodnocení změnit. Rozpočet je obecně zdravý a přístup k němu dává dobrý příklad souladu fiskální politiky s paktem.25.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 36% HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 14 procentních bodů v období pokrytém programem.26.  Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň hrubé zadluženosti je nyní hluboko pod 60 % referenční hodnoty a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po celé programové období. Strategie učinit udržitelnost centrálním bodem fiskální politiky, včetně umírněných výdajů na penzijní systém a zahrnutí akumulace aktiv, pozitivně přispívá k dlouhodobým výhledům na veřejné finance. Stav veřejných financí, který je v současné době velmi příznivý, přispívá k omezení očekávaného dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a k souladu střednědobých rozpočtových plánů s nepatrným rizikem pro udržitelnost veřejných financí[4].27.  Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou ve velké míře v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2010. Dánsko především plní své střednědobé cíle. Nebyla však stanovena nová opatření k dosažení celkového zvýšení zaměstnanosti v přibližné výši 2 % pracovně činného obyvatelstva do roku 2010.28.  Program vnitrostátní reformy Dánska předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost klade důraz na zlepšení nabídky pracovních sil k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a zlepšení účinnosti veřejného sektoru. Rozpočtové dopady tohoto programu vnitrostátní reformy se odráží do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |Reálný HDP (změna v %) | KP list. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |KOM list. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |Inflace HISC (%) | KP list. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM list. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | neuv. | 1,6 |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP list. 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |KOM list. 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | neuv. | neuv. |KP list. 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | neuv. | -0,4 |Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP list. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |KOM list. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |Primární saldo (v % HDP) | KP list. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |KOM list. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | neuv. | 4,4 |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP list. 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |KOM list. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | neuv. | neuv. |KP list. 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | neuv. | 2,3 |Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP list. 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |KOM list. 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP list. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |KOM list. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | neuv. | neuv. |KP list. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Stav veřejných financí by včetně tohoto dopadu měl být 1,3 % HDP v roce 2004, 2,7 % v roce 2005, 2,1 % v roce 2006, 2,2 % v roce 2007, 1,7 % v roce 2008 a 1,9 % v roce 2009 a úroveň hrubého státního dluhu by měla být 43,5 % HDP v roce 2004, 36,8 % v roce 2005, 32,9 % v roce 2006, 30,1 % v roce 2007, 27,7% v roce 2008 a 22,7 % v roce 2010. 2Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,2 % HDP v roce 2004 a v roce 2005 a 0,3 % v roce 2006 a v roce 2007, všechna snižují schodek). 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,2 % HDP v roce 2004 a v roce 2005 a 0,3 % v roce 2006 a v roce 2007, všechna snižují schodek). 6Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004–2007 ve výši 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % a 2,1%. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.[3] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti jsou obsaženy v technickém posouzení programu útvary Komise, které bude zveřejněna na internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm