               5.4.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 129/58

      P8_TA(2018)0060
      Priority EU pro 62. zasedání Komise OSN pro postavení žen
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 1. března 2018 Radě týkající se priorit EU pro 62. zasedání Komise OSN pro postavení žen (2017/2194(INI))
      (2019/C 129/08)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na 62. zasedání Komise OSN pro postavení žen, jeho hlavní téma „Výzvy a příležitosti pro dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen a dívek na venkově“ a jeho téma pro přezkum „Zapojení žen ve sdělovacích prostředcích a jejich přístup ke sdělovacím prostředkům a informačním a komunikačním technologiím a jejich dopad a význam jakožto nástroje k podpoře a emancipaci žen“,

                  —

                  s ohledem na čtvrtou světovou konferenci o ženách, která se konala v září 1995 v Pekingu, na deklaraci a akční platformu pro posílení postavení žen přijaté v Pekingu a na následující výsledné dokumenty přijaté na zvláštních zasedáních OSN Peking + 5, + 10, + 15, + 20 o nových opatřeních a iniciativách pro provádění Pekingské deklarace a akční platformy, které byly přijaty dne 9. června 2000, 11. března 2005, 2. března 2010 a 9. března 2015,

                  —

                  s ohledem na čl. 157 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 9. září 2015 o posílení postavení dívek v EU prostřednictvím vzdělávání (1),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 8. března 2016 o situaci uprchlic a žadatelek o azyl v EU (2),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2017 o podpoře rovnosti žen a mužů v oblasti duševního zdraví a klinického výzkumu (3),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2017 o ženách a jejich úloze ve venkovských oblastech (4),

                  —

                  s ohledem na rezoluci OSN nazvanou „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015 v New Yorku,

                  —

                  s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU ze dne 7. července 2010 o uplatňování zásady rovného zacházení pro muže a ženy samostatně výdělečně činné a o zrušení směrnice Rady 86/613/EHS (5),

                  —

                  s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979,

                  —

                  s ohledem na obecné doporučení č. 34 (2016) Výboru pro odstranění diskriminace žen o právech venkovských žen,

                  —

                  s ohledem na úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva) a na své usnesení ze dne 12. září 2017 (6) o přistoupení EU k této úmluvě,

                  —

                  s ohledem na Pařížskou dohodu ze dne 12. prosince 2015,

                  —

                  s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0022/2018),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je jednou ze základních zásad Unie, kterou uznávají jak Smlouvy, tak Listina základních práv;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že pátým cílem udržitelného rozvoje OSN je dosáhnout genderové rovnosti a posílit postavení všech žen a dívek na celém světě, a že je třeba tento cíl plně začlenit do Agendy 2030, aby se dosáhlo pokroku u všech cílů udržitelného rozvoje; vzhledem k tomu, že cíle udržitelného rozvoje zahrnují cíl „zdvojnásobit zemědělskou produktivitu a příjmy malých zemědělců, zejména žen“;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že Unie a její členské státy musí být hybateli posilování postavení žen a dívek a mají povinnost pracovat na dosažení plné rovnosti žen a mužů v Unii a prosazovat tento cíl i ve všech vnějších vztazích;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že sociální a hospodářská situace a životní podmínky se v posledních desetiletích podstatně změnily a mezi jednotlivými zeměmi se značně liší;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že chybějící vládní opatření bojující proti nerovnosti žen a mužů ohrožují již dosažený i budoucí pokrok v této oblasti; vzhledem k tomu, že vypořádání se s tradičními mocenskými vztahy mezi muži a ženami, stereotypy a názory je klíčem k posílení postavení žen a vymýcení chudoby;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že diskriminace žen se projevuje i u žen ve venkovském prostředí; vzhledem k tomu, že většina žen ve světě žije ve venkovských oblastech, a je proto vystavena vícenásobné diskriminaci na základě věku, třídy, etnického původu, rasy, zdravotního postižení a genderové identity;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že účast žen na trhu práce ve venkovských oblastech zahrnuje širokou škálu zaměstnání, která jdou nad rámec tradičního zemědělství;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že ženy ve venkovských oblastech jsou za tutéž práci často placeny méně než muži, jejich práce často není formálně uznávána, jako je tomu například u neplacené pečovatelské práce, a neprojevuje se v počtu žen, které by vlastnily zemědělské podniky; vzhledem k tomu, že ženy mají klíčový význam pro dosažení hospodářských a environmentálních změn a společenských změn, které jsou nezbytné pro udržitelný rozvoj;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že ženy žijící na venkově, které jsou často primárními poskytovateli péče ve svých rodinách a komunitách, se setkávají s řadou obtíží při přístupu k péči o děti a starší osoby pro členy své rodiny, což vede k tomu, že ženy nesou nepřiměřenou zátěž, která jim brání v začlenění do pracovního trhu; vzhledem k tomu, že poskytování kvalitních pečovatelských služeb je pro ženy zásadní a podporuje rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem

                  J.

                  vzhledem k tomu, že ženy na venkově čelí mnoha omezením v přístupu k přiměřeným službám veřejného zdravotnictví s ohledem na omezenou mobilitu a nedostatečnou dopravu nebo nemožnost kontaktovat dopravce (například mobilním telefonem); vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí komplexní zdravotnické služby, které by se zabývaly fyzickým, psychickým i emočním stavem žen na venkově (např. v reakci na genderové násilí); vzhledem k tomu, že přístup k právům v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a ke vzdělávání je ve venkovských oblastech omezenější;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že udržení obyvatel ve venkovských oblastech – se zvláštním důrazem na oblasti s přirozenými omezeními – je pro společnost jako celek zásadní, neboť na tom závisí ochrana životního prostředí a krajiny;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že existuje přímá souvislost mezi genderovou nerovností a zhoršováním stavu životního prostředí;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že změna klimatu a její dopady mají konkrétní a nepřiměřený negativní důsledek na venkovské ženy a dívky; vzhledem k tomu, že ženy na venkově jsou rovněž vlivnými aktéry, pokud jde o přechod k udržitelnějšímu a ekologičtějšímu zemědělství, a mohou hrát důležitou úlohu při vytváření želených pracovních míst; vzhledem k tomu, že zajištění rovného přístupu žen v zemědělství k půdě a dalším produktivním zdrojům je klíčem k dosažení rovnosti žen a mužů a bezpečnosti potravin a k zavedení účinných politik v oblasti klimatu;

                  N.

                  vzhledem k tomu, že mladé ženy ve venkovských oblastech i nadále trpí nerovností a vícenásobnou diskriminací; vzhledem k tomu, že je třeba přijmout opatření k prosazování skutečné rovnosti žen a mužů, aby existovalo více pracovních příležitostí, včetně samostatné výdělečné činnosti a pracovních míst v odvětvích přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky, které by jim umožňovaly zůstat ve venkovském prostředí, a tím zajišťovat generační obnovu a budoucnost zemědělského odvětví a venkovských oblastí;

                  O.

                  vzhledem k tomu, že odvětví zemědělství, v němž ženy hrají důležitou úlohu, je klíčem k životaschopnosti venkovských oblastí a k posílení generační obnovy, sociální soudržnosti a hospodářského růstu; vzhledem k tomu, že by zemědělství mělo poskytovat bezpečné, výživné a zdravé potraviny; vzhledem k tomu, že by zemědělství mělo rovněž přispívat k diverzifikaci krajiny, ke zmírňování změny klimatu a k zachování biologické rozmanitosti a kulturního dědictví;

                  P.

                  vzhledem k tomu, že výživa hraje významnou úlohu, pokud jde o vývoj a dobré životní podmínky dívek; vzhledem k tomu, že nedostatek zdravé výživy vede k tělesným a duševním problémům, jako jsou zaostávání růstu, neplodnost, apatie, únava nebo špatná koncentrace, čímž se snižuje hospodářský potenciál žen a má to vliv na blaho širší rodiny a komunity;

                  Q.

                  vzhledem k tomu, že je nezbytné zapojit ženy z venkova do rozhodovacích orgánů veřejné sféry; vzhledem k tomu, že vyvážené zastoupení je nezbytné k dosažení rovnosti;

                  R.

                  vzhledem k tomu, že v oblasti prevence pracovních rizik jsou muži a ženy vystaveni různým faktorům; vzhledem k tomu, že například výpočty při posuzování škodlivých účinků chemických látek často vycházejí z tělesné konstituce mužů – kteří mají obvykle vyšší podíl svalové hmoty – a někdy dokonce nezohledňují zvláštní doporučení pro těhotné nebo kojící ženy; vzhledem k tomu, že je tedy při přijímání opatření, která by zaručovala zdraví žen v zemědělském prostředí, třeba zohlednit různé faktory;

                  S.

                  vzhledem k tomu, že diskriminace postihuje i ženy v odvětví sdělovacích prostředků; vzhledem k tomu, že sdělovací prostředky hrají klíčovou úlohu pro celou společnost a že je proto žádoucí, aby ženy, které představují přinejmenším 50 % společnosti, se spravedlivým dílem zapojily do vytváření mediálního obsahu a rozhodování v rámci mediálních organizaci;

                  T.

                  vzhledem k tomu, že úloha sdělovacích prostředků je pro podporu rovnosti žen a mužů zásadní, neboť média odrážejí a rovněž vytvářejí modely a normy chování a významně přispívají k utváření veřejného mínění a kultury;

                  U.

                  vzhledem k tomu, že zpravodajství přispívá k obecnému chápání složité situace žen a mužů napříč všemi vrstvami společnosti;

                  V.

                  vzhledem k tomu, že ženy a děti jsou neúměrně postiženy konflikty, což je příčinou nejvyššího podílu uprchlic a dětských uprchlíků jak v táborech, tak na cestách při hledání bezpečnosti;

                  W.

                  vzhledem k tomu, že v mnoha společnostech ženy nemají stejný právní nárok na pozemky a majetek, což prohlubuje chudobu a omezuje hospodářský rozvoj žen;

                  X.

                  vzhledem k tomu, že transsexuální ženy čelí nepřiměřené diskriminaci na základě svojí genderové identity;

                  Y.

                  vzhledem k tomu, že předpokladem pro dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen je větší podpora sexuálního a reprodukčního zdraví a práv;

                  Z.

                  vzhledem k tomu, že pokud jde o ženské a mužské role, staví sociální normy ženy do situace, kdy jsou zranitelnější, zejména pokud jde o jejich sexuální a reprodukční zdraví a škodlivé praktiky, jako jsou mrzačení ženských pohlavních orgánů či dětské sňatky, předčasné a vynucené sňatky;

         1.

            doporučuje Radě:

            Obecná doporučení pro posílení postavení žen a dívek

                  a)

                  potvrdit svůj pevný závazek uskutečňovat akční platformu přijatou v Pekingu;

                  b)

                  podporovat matky, které jsou podnikatelky ve venkovských oblastech, protože čelí specifickým výzvám; zdůrazňuje, že podpora podnikání u těchto žen může být nejen příkladem úspěšného sladění práce a rodinného života, ale sloužit také jako stimul pro nové pracovní příležitosti a zkvalitnění života ve venkovských oblastech a podnítit další ženy k tomu, aby realizovaly své vlastní projekty;

                  c)

                  ukončit veškeré formy diskriminace žen a dívek a potírat všechny druhy násilí, které jsou důsledkem této diskriminace a které představují závažné porušení jejich základních práv, přičemž toto porušování je přímým důsledkem takovéto diskriminace;

                  d)

                  zapojit všechny vlády a požadovat, aby vypracovaly programy zaměřené na vymýcení sexuálního a genderového násilí a škodlivých praktik, jako jsou dětské sňatky, předčasné a vynucené sňatky a mrzačení ženských pohlavních orgánů a obchodování s lidmi;

                  e)

                  vyzvat členské státy, aby bojovaly proti genderovým stereotypům a investovaly do přístupu žen a dívek k individualizovanému vzdělávání, celoživotnímu učení a odborné přípravě, zejména ve venkovských oblastech, a konkrétně v odvětvích vědy, technologií, inženýrství a matematiky a rovněž podnikání a inovací, neboť tyto oblasti jsou důležitými nástroji pro dosahování cílů udržitelného rozvoje a podporu rovnosti v zemědělství a potravinářství, v odvětví cestovního ruchu a v dalších odvětvích ve venkovských oblastech;

                  f)

                  vypracovat politiky zaměřené na vymýcení chudoby a zajištění přiměřené životní úrovně obzvláště zranitelných skupin, včetně žen a dívek, zejména prostřednictvím systémů sociálního zabezpečení;

                  g)

                  prosazovat informační, technická a podpůrná opatření a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy v oblasti zavádění zaměstnaneckého statusu pro manželky, které pomáhají s podnikáním v oblasti zemědělství, aby mohly požívat individuálních práv, zejména práva na mateřskou dovolenou, sociálního pojištění v případě pracovního úrazu, přístupu k odborné přípravě a práva na pobírání starobního důchodu;

                  h)

                  odstranit genderové rozdíly v odměňování, rozdíly v celoživotních příjmech (výdělcích) a rozdíly v důchodech;

                  i)

                  vyzvat členské státy a regionální a místní orgány, aby zaručily univerzální přístup k odpovídající péči o děti a starší osoby ve venkovských oblastech;

                  j)

                  vyzvat členské státy, stejně jako regionální a místní orgány, aby zpřístupnily cenově dostupná a vysoce kvalitní zařízení a poskytovaly veřejné i soukromé služby pro každodenní život, zejména ve venkovských oblastech a se zvláštním ohledem na zdraví, vzdělávání a péči; poznamenává, že tato zařízení a tyto služby by měly zahrnovat venkovskou infrastrukturu péče o děti, zdravotnické služby, vzdělávací zařízení, domovy pro seniory a osoby závislé na poskytování péče, náhradní služby pro případ nemoci a mateřské dovolené a také kulturní zařízení;

                  k)

                  zajistit začlenění genderové perspektivy jakožto nástroje pro začleňování zásady rovnosti mezi ženami a muži a boje proti diskriminaci do všech politik a programů prostřednictvím odpovídajících finančních a lidských zdrojů;

                  l)

                  uvolnit nezbytné zdroje s cílem dosáhnout rovnosti díky začleňování genderové perspektivy do všech politik a opatření, a to i prostřednictvím genderového rozpočtování, jakožto nástroje pro začleňování zásady rovnosti žen a mužů a boje proti diskriminaci;

                  m)

                  zajistit plnou účast Parlamentu a jeho Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví na přijímání rozhodnutí ohledně postoje Unie na 62. zasedání Komise OSN pro postavení žen;

            Posílení postavení žen na venkově

                  n)

                  připomínat, že Úmluva o odstranění všech forem diskriminace žen zavádí povinnost odstranit přímou i nepřímou diskriminaci žen prostřednictvím zákonných, politických a programových opatření ve všech sférách života a že článek 14 této úmluvy je jediným mezinárodním závazkem, který se zabývá konkrétními potřebami žen ve venkovských oblastech;

                  o)

                  zajistit, aby dívky a ženy na venkově měly přístup k cenově dostupnému a vysoce kvalitnímu formálnímu i neformálnímu vzdělávání, včetně odborné přípravy, což by jim mělo umožnit upevnit stávající nebo získat nové dovednosti v oblasti řízení, finanční gramotnosti, ekonomie, marketingu a podnikání i občanské, civilní a politické vzdělání a také odbornou přípravu v oblasti v oblasti technologií a udržitelného zemědělství; zajistit, aby měly ženy stejné příležitosti a stejnou svobodu volby povolání, které chtějí vykonávat;

                  p)

                  zajistit, aby ženy a dívky na venkově měly snadný přístup k úvěrům a výrobním faktorům a aby získaly podporu pro své podnikatelské a inovační iniciativy;

                  q)

                  zajistit právo na vysoce kvalitní všeobecnou zdravotní péči a přístup k takové péči, která by zohledňovala fyziologické rozdíly mezi ženami a muži a byla přizpůsobena potřebám žen a dívek na venkově, zejména pokud jde o sexuální a reprodukční zdraví a práva;

                  r)

                  odsoudit všechny formy násilí páchaného na ženách a zajistit, aby obětem žijícím ve venkovských a odlehlých oblastech nebyl odpírán rovný přístup k pomoci;

                  s)

                  zlepšit účinnost, transparentnost a demokratickou povahu mezinárodních, vnitrostátních, regionálních a místních institucí, které podporují a posilují úlohu žen na venkově a zajišťují jejich zastoupení a rovnou účast;

                  t)

                  usnadnit přechod žen na venkově z neformální ekonomiky do formální a uznat, že ženy ve venkovských oblastech pracují v mnoha oblastech a často jsou iniciátorkami přechodu k udržitelnému a ekologicky nezávadnému zemědělství, potravinovému zabezpečení a vytváření ekologických pracovních míst;

                  u)

                  plánovat a uplatňovat zemědělské politiky odolné vůči klimatu, které by řádně zohledňovaly zvláštní hrozby, jimž čelí ženy na venkově v důsledku přírodních katastrof a pohrom způsobených člověkem;

                  v)

                  zaručit účast žen a dívek na venkově na rozhodování, pokud jde o plánování a reakci ve všech fázích katastrof a jiných krizí, od včasného varování, přes pomoc, obnovu až po rekonstrukci, a zajistit jejich ochranu a bezpečnost v případě katastrof a jiných krizí;

                  w)

                  přijmout nezbytná opatření k zajištění toho, aby ženy na venkově žily v bezpečném, čistém a zdravém prostředí;

                  x)

                  poskytovat ženám a komunitám na venkově vysoce kvalitní a dostupnou infrastrukturu a veřejné služby a investovat do jejich rozvoje a údržby;

                  y)

                  napomoci digitálnímu rozvoji, neboť může významně přispět k vytváření nových pracovních míst, ke snazšímu přístupu k samostatné výdělečné činnosti, k posílení konkurenceschopnosti a rozvoje cestovního ruchu a k dosažení lepší rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem;

                  z)

                  podporovat zřizování a probíhající činnosti místních komunitních skupin, které by se pravidelně scházely a diskutovaly o rozvojových problémech a výzvách a přijímaly konstruktivní řešení;

                  aa)

                  požadovat, aby členské státy, sociální partneři a občanská společnost podporovali a prosazovali zapojování žen do rozhodování a do řídících orgánů profesních, podnikových a odborových sdružení a organizací v oblastech politik zaměřených na rozvoj venkova, zdraví, vzdělávání a zemědělství, stejně jako do vedení a orgánů zastupujících zaměstnance, kde by ženy měly odpovídající podíl;

                  ab)

                  uznat a podporovat aktivní úlohu žen ve venkovských oblastech a jejich přínos pro ekonomiku, který mají jako podnikatelky, vedoucí rodinných podniků a propagátorky udržitelného rozvoje;

                  ac)

                  zajistit přístup žen na venkově k vlastnickým právům, zejména pokud jde o zemědělské podniky a dědění pozemků, což je důležitý nástroj posilování jejich ekonomického postavení a k tomu, aby se mohly podílet na rozvoji venkovských oblastí a těžit z něj;

                  ad)

                  zajistit přístup žen na venkově k výrobním prostředkům, elektronickým platformám, na trhy, k zařízením pro komercializaci a k finančním službám; podporovat místní, lokální a tradiční trhy – včetně tržišť –, které jsou prostředím, kde mají ženy obvykle více příležitostí uvádět své produkty přímo na trh, což posiluje jejich ekonomické postavení;

                  ae)

                  podporovat zaměstnanost žen v odvětví přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, zejména na pozicích přispívajících k oběhovému hospodářství a boji proti změně klimatu;

                  af)

                  rozvíjet politiky zaměstnanosti a poskytování služeb a programů zaměřených na řešení nejisté situace žen na venkově – tyto ženy často pracují v neformálním odvětví a mohou čelit diskriminaci z důvodu příslušnosti ke dvěma či více skupinám, a to na základě pohlaví, věku, třídy, náboženství, etnického původu, zdravotního postižení nebo genderové identity; poskytovat individualizovanou pomoc a podporu, pokud jde o jejich potřeby a zájmy;

                  ag)

                  zavádět programy, jež by ženám a jejich rodinám zajišťovaly přístup ke všeobecným systémům sociálního zabezpečení, které mají dopad na jejich budoucí důchodovou situaci, čímž by se snížily rozdíly mezi důchody, které představují komplexní problém;

                  ah)

                  shromažďovat údaje rozčleněné podle pohlaví a vypracovávat statistiky týkající se hodnot, situace, podmínek a potřeb žen na venkově, které by umožnily přípravu vhodných politik; pravidelně monitorovat situaci žen na venkově;

                  ai)

                  trvat na ratifikaci a provádění Mezinárodní úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, včetně článku 6 (Ženy se zdravotním postižením); zaručit dostupnost produktů, infrastruktury a služeb;

                  aj)

                  vyzvat Komisi, členské státy a regionální a místní samosprávy, aby ve venkovských oblastech poskytovaly dostupná a vysoce kvalitní zařízení a veřejné a soukromé služby pro každodenní život a aby vytvořily podmínky, které jsou nezbytné pro zlepšení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem žen ve venkovských oblastech, zejména tím, že zajistí vhodná zařízení péče pro osoby závislé na péči, dostupnou zdravotní péči a veřejnou dopravu;

                  ak)

                  zdůrazňovat, že je důležité zahrnovat do politik EU týkajících se životních a pracovních podmínek žen najímaných na sezónní zemědělské práce záruky, zejména pokud jde o nezbytnost zajistit jim sociální ochranu, zdravotní pojištění a zdravotní péči; vybízí regionální, místní a vnitrostátní orgány a ostatní instituce k tomu, aby zaručily základní lidská práva migrujících a sezónních pracovníků a jejich rodinných příslušníků, zejména pokud jde o ženy a zranitelné osoby, a aby podporovaly jejich začlenění do místních komunit;

            Zapojení žen a jejich přístup k médiím a informačním a komunikačním technologiím a dopad a využívání těchto nástrojů k podpoře a emancipaci žen

                  al)

                  zajistit přístup ke spolehlivé infrastruktuře a službám vysokorychlostního širokopásmového internetového připojení; podporovat využívání nových technologií ve venkovských oblastech a v zemědělství a investovat do nich; uznat jejich důležité společenské, psychologické a hospodářské přínosy; trvat na rozvoji celostního přístupu („digitální vesnice“); podporovat rovné příležitosti, pokud jde o přístup ke vzdělávání a odborné přípravě zaměřených na používání těchto technologií;

                  am)

                  věnovat pozornost zastoupení a kariérnímu postupu žen v odvětví médií a předcházet stereotypnímu mediálnímu obsahu;

                  an)

                  povzbuzovat veřejné mediální organizace, aby zavedly vlastní politiky v oblasti rovnosti žen a mužů zajišťující vyvážené zastoupení mužů a žen v rozhodovacích orgánech;

                  ao)

                  zajistit účinný boj proti rostoucí sexualizaci zobrazování žen a dívek ve sdělovacích prostředcích, a to s náležitým ohledem na svobodu projevu;

                  ap)

                  vybízet mediální organizace k tomu, aby bránily takové organizační kultuře, jež je často neslučitelná s rovnováhou mezi pracovním a soukromým životem;

                  aq)

                  řešit rozdíl v odměňování žen a mužů v odvětví médií prostřednictvím opatření proti diskriminaci, která zajistí stejnou odměnu za stejnou práci pro ženy i muže;

                  ar)

                  přijmout veškerá opatření, jež jsou nezbytná k zamezení násilným činům páchaným na investigativních novinářích, a to se zvláštním zřetelem na novinářky, které jsou často zranitelnější;

         2.

            pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi.

         (1)  Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 182.

         (2)  Úř. věst. C 50, 9.2.2018, s. 25.

         (3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0028.

         (4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0099.

         (5)  Úř. věst. L 180, 15.7.2010, s. 1.

         (6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0329.


title: Doporučení Rady ze dne 9. dubna 2019 týkající se hospodářské politiky eurozóny

text:
               12.4.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 136/1

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 9. dubna 2019
      týkající se hospodářské politiky eurozóny
      (2019/C 136/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Eurozóna vstupuje do šestého roku nepřetržitého ekonomického růstu a záporná mezera výstupu se zužuje. Avšak rizika ohrožující výhled rostou a očekává se, že růst zpomalí. Potenciální růst zůstává nízký ve srovnání s úrovněmi zaznamenanými v posledních desetiletích a mezi jednotlivými zeměmi přetrvávají rozdíly způsobené značně rozdílnou ekonomickou odolností jednotlivých členských států. Růst reálných mezd je i nadále mírný a zaostává za růstem produktivity. Růst nominálních mezd a jádrová inflace dohánějí trvalý růst zaměstnanosti; v některých členských státech však místy stále není pracovní síla využívána dostatečně nebo přetrvává vysoká nezaměstnanost, zatímco v jiných členských státech se pracovní síly nedostává. V posledních pěti letech zaznamenala eurozóna vysoký přebytek běžného účtu v důsledku dynamiky vývozu z eurozóny a lepšího konkurenčního postavení eurozóny, ale vůči zahraničí mezi státy stále panují značné rozdíly. Členské státy s dlouhodobě vysokým schodkem běžného účtu mají stále vysoce záporné čisté investiční pozice vůči zahraničí, v jejichž důsledku jsou zranitelné, neboť takové pozice obecně odrážejí vysoké soukromé nebo veřejné zadlužení. Jak je uvedeno ve zprávě Mechanismus varování přijaté Komisí dne 21. listopadu 2018 k úspěšnému obnovení rovnováhy v eurozóně je naprosto nezbytné odpovídající tempo snižování zadluženosti a příznivé růstové a inflační podmínky a pokračování v reformách za účelem vyšší produktivity. Důležitá je také příznivá dynamika poptávky a k obnově rovnováhy by přispěly i lepší podmínky pro růst mezd, respektující roli sociálních partnerů, a soukromých i veřejných investic v členských státech s vysokým přebytkem.

                  (2)

                  Ke zvýšení dlouhodobého růstového potenciálu a překonání rozdílů mezi státy a regiony je třeba ještě více zvýšit míru ekonomické aktivity, provádět prorůstové strukturální reformy a v zájmu zvýšení produktivity a inovací investovat do hmotných i nehmotných aktiv, zejména v členských státech, v nichž je růstový potenciál zjevně nižší než průměr eurozóny. Je to důležité k upevnění hospodářské, sociální a územní soudržnosti eurozóny.

                  (3)

                  K zajištění výrazného, inkluzivního a udržitelného hospodářského růstu je zásadní ucelená a vyvážená kombinace makroekonomických politik eurozóny, včetně měnové, fiskální a strukturální politiky. Evropská centrální banka v posledních letech použila nekonvenční nástroje měnové politiky, aby vrátila inflaci ke střednědobému inflačnímu cíli a zároveň podpořila růst a tvorbu pracovních míst. K pokračující krátkodobé i dlouhodobé podpoře růstu je nezbytné odpovídajícím způsobem diferencovat fiskální politiky a soustředit se na strukturální reformy.

                  (4)

                  Je třeba posílit fiskální udržitelnost eurozóny a členských států eurozóny, a to diferenciací vnitrostátních politik plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, při zohlednění fiskálního prostoru a účinků vzájemného působení mezi jednotlivými zeměmi. K řádnému fungování hospodářské a měnové unie (HMU) je naprosto nezbytné koordinovat vnitrostátní fiskální politiky na základě společných fiskálních pravidel. Společná fiskální pravidla jsou nastavena tak, aby se zaměřovala na udržitelnost dluhu na úrovni členských států a zároveň poskytovala prostor k makroekonomické stabilizaci. Orientace fiskální politiky eurozóny zůstala během období 2015–2018 v průměru obecně neutrální, zatímco v roce 2019 by podle prognózy Komise měla být mírně expanzivní, přestože produkce je nad úrovní potenciálu. Obnovit fiskální rezervy je obzvlášť důležité pro členské státy, které stále ještě mají vysoký veřejný dluh. Díky tomu by také byly méně zranitelné vůči otřesům a automatické stabilizátory by mohly při příštím hospodářském útlumu fungovat naplno. K růstu a obnovení rovnováhy by přispěly vyšší veřejné investice, zejména v členských státech s fiskálním prostorem a malým objemem veřejných investic.

                  (5)

                  Pro lepší udržitelnost veřejných financí a silnější růstový potenciál jsou stále klíčové fiskální strukturální reformy. S lépe fungujícími vnitrostátními fiskálními rámci, dobře řízenými přezkumy výdajů a efektivním a transparentním zadáváním veřejných zakázek mohou být veřejné výdaje efektivnější a účinnější a fiskální politiky věrohodnější. Lepší skladba vnitrostátních rozpočtů na příjmové i výdajové straně, mimo jiné přesun zdrojů na investice, by dlouhodobě zvýšila růstový dopad veřejných rozpočtů a produktivitu. Základem pro efektivnější a spravedlivější daňové systémy je zjednodušit je a modernizovat a zabránit daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, především opatřeními proti agresivnímu daňovému plánování. Daňové systémy přispívající k prohlubování jednotného trhu a konkurenci mezi společnostmi mají zásadní význam pro zlepšování podnikatelského prostředí a odolnosti eurozóny i ekonomik členských států. Při tomto úsilí by byl nápomocný společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob.

                  (6)

                  Strukturální a institucionální podmínky na trhu práce a trhu zboží a služeb a dobře fungující veřejné správy jsou důležitými předpoklady pro odolnost členských států eurozóny. Odolné hospodářské struktury zabraňují významným a dlouhotrvajícím dopadům otřesů na příjmy a nabídku práce. Tyto struktury mohou usnadnit realizaci fiskální a měnové politiky a zmírnit rozdíly a vytvořit přitom podmínky pro udržitelný růst podporující začlenění. Lepší koordinace a provádění strukturálních reforem, zejména těch, které jsou členským státům uloženy v doporučeních pro jednotlivé země, může pozitivně ovlivnit situaci v jiných členských státech a umocnit příznivé dopady na celou eurozónu. Reformy, které zvyšují konkurenci na trzích zboží a služeb, přispívají k efektivnímu využívání zdrojů a zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu institucí, zejména efektivnost soudnictví, zvyšují ekonomickou odolnost eurozóny a členských států. Jednotný trh, který prokázal, že je hlavním motorem růstu a konvergence mezi členskými státy, má stále ještě značný nevyužitý potenciál a je nutné jej více prohloubit, zejména v sektoru služeb, digitálních činností, dopravy a energetiky, a zajistit včasné provedení a lepší vymáhání právních předpisů.

                  (7)

                  Evropský pilíř sociálních práv stanoví 20 t zásad, které mají zlepšit rovnost příležitostí a přístup na trh práce a zajistit spravedlivé pracovní podmínky, sociální ochranu a začlenění. Reformy, které podporují účast na trhu práce a úspěšné přechody v rámci tohoto trhu, jakož i vytváření kvalitních pracovních míst a které snižují segmentaci, mohou pomoci zrychlit růst podporující začlenění, zlepšit odolnost ekonomiky a automatickou stabilizaci, zmírnit nerovnost, řešit otázku chudoby a sociálního vyloučení a vypořádat se s výzvami, které měnící se ekonomika přináší. Účinného a včasného zapojení do pracovního trhu lze dosáhnout individualizovanou podporou při hledání zaměstnání, odbornou přípravou a rekvalifikací. Dostupnost vysoce kvalitního vzdělání a odborné přípravy během celého životního cyklu je zcela zásadní a vyžaduje odpovídající investice do lidského kapitálu a dovedností, zejména u osob s nízkou kvalifikací. Tyto reformy a investice přinesou ve střednědobém a dlouhodobějším horizontu lepší uplatnitelnost na trhu práce, větší produktivitu, inovace a mzdy, a tím odolnější eurozónu a lepší sociální začlenění a mobilitu jak uvnitř členských států, tak v rámci eurozóny. Daňová zátěž je přitom v eurozóně relativně vysoká a orientovaná na práci; jejím přesunutím do jiných oblastí, které nemají takový dopad na růst, jako jsou nemovitosti, spotřeba či životní prostředí, by se podpořila nabídka i poptávka na trhu práce. Právní předpisy na ochranu zaměstnanosti musí všem pracujícím zaručovat spravedlivé a důstojné pracovní podmínky, zejména pokud jde o nové formy zaměstnávání a nové typy smluv, které se v poslední době objevují a které s sebou nesou nové příležitosti, ale i problémy spojené s jistotou zaměstnání a sociální ochranou.
                  K zajištění odpovídající výše příjmů a dostupnosti kvalitních služeb jsou zásadní také účinné a udržitelné systémy sociální ochrany. Dalším klíčem k větší účasti na trhu práce jsou důchodové reformy a politiky zaměřené na sladění pracovního a soukromého života. Zbytečná omezení pracovní, odvětvové a geografické mobility mohou bránit realokaci v rámci členských států i uvnitř eurozóny. Zásadní je zapojit do pracovněprávních, sociálních a souvisejících ekonomických reforem sociální partnery.

                  (8)

                  Odolnost finančního sektoru eurozóny sice od krize vzrostla, ale sektor je stále zranitelný, což je potřeba řešit. Zadluženost soukromého sektoru zůstává vysoká a daňové systémy jsou stále nastaveny na zvýhodňování dluhu. Výrazně rostoucí výnosy státních dluhopisů hrozí erozí kapitálu bank a přelitím jejích negativních dopadů do celé eurozóny. Nutnost přizpůsobit modely podnikání bank, nízké úrokové sazby a rostoucí konkurence jiných forem financování vyvíjejí trvalý tlak na ziskovost bank. Je dosahováno trvalého pokroku v oblasti snižování rizik, zejména pokud jde o pokles objemu úvěrů se selháním a nárůst u minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky („MREL“). Stále je však nutné věnovat členským státům, v nichž je podíl úvěrů se selháním výrazně nad průměrem eurozóny, zvýšenou pozornost. Komise představila v březnu 2018 balíček opatření ke snížení rizik, jejichž úkolem je jak usnadnit vypořádávání přetrvávajících úvěrů se selháním, tak zabránit v budoucnu jejich nárůstu. Bankovní balíček z listopadu 2016, jehož cílem je ještě víc snížit rizika prováděním mezinárodně dohodnutých standardů v oblasti kapitálových rezerv, podřízení závazků a likvidity bank, při zachování rovnováhy dosažené v kompromisu Rady, je důležitý pro další pokrok směrem ke snížení rizik a tím také k jejich sdílení.
                  V návaznosti na závažné případy porušení pravidel o boji proti praní peněz navrhla Komise v zájmu větší vymahatelnosti regulačního rámce v této oblasti opatření k posílení kompetencí Evropského orgánu pro bankovnictví a spolupráci v oblasti dohledu. Ve vytváření bankovní unie byl zaznamenán významný posun, mimo jiné i díky nedávné dohodě uvést společný mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí v činnost, stále však není dokončena. Omezení stávajícího systému pro zajišťování likvidity na řešení krize bank a neexistence společného systému pojištění vkladů a společného mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí způsobují, že bankovní unie není s to přerušit vazbu mezi bankami a státem.

                  (9)

                  Ke zpevnění struktury HMU je nutné přednostně dokončit bankovní unii a unii kapitálových trhů, ale také pokročit ve všech ostatních prvcích uvedených v prohlášení eurosummitu ze dne 14. prosince 2018. V prosinci 2017 a květnu 2018 zveřejnila Komise soubor návrhů, v nichž definuje další kroky k dokončení HMU, včetně evropské funkce investiční stabilizace a programu na podporu reforem (navržených v rámci víceletého finančního rámce). Návrhy vycházejí z diskusního dokumentu o prohloubení HMU z května 2017 a ze zprávy pěti předsedů z června 2015. Na eurosummitu ve dnech 13. a 14. prosince 2018 byla přijata rozhodnutí ohledně bankovní unie a dalšího rozvoje ESM, který, jak se vedoucí představitelé dohodli na eurosummitu, začne poskytovat společnou pojistku pro Jednotný fond pro řešení krizí nejpozději do konce přechodného období.
                  Práce budou pokračovat vypracováním nezbytných změn smlouvy o ESM (včetně společného jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí) na základě souboru podmínek potvrzených vedoucími představiteli na eurosummitu. Společné jištění bude zavedeno dříve za podmínky, že bude dosaženo dostatečného pokroku ve snižování rizik, což bude posouzeno v roce 2020. Práce budou pokračovat v první polovině roku 2019, zejména díky zřízení Pracovní skupiny na vysoké úrovni pro evropský systém pojištění vkladů (EDIS) a další práci na systému pro zajišťování likvidity na řešení krize bank. Práce budou rovněž pokračovat na koncepci, podmínkách využívání a načasování rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost pro eurozónu a na dobrovolné bázi pro členské státy mimo eurozónu účastnící se mechanismu směnných kurzů (ERM II). Prvky tohoto rozpočtového nástroje budou dohodnuty v červnu 2019. Nástroj bude přijat v souladu s legislativním postupem stanoveným ve Smlouvách na základě příslušného návrhu Komise, který bude v případě potřeby pozměněn. Všechny tyto reformy by mohly přispět k upevnění mezinárodní pozice eura, aby více odpovídala globálnímu ekonomickému a finančnímu významu eurozóny. Je důležité, aby byly projednány způsobem, který bude otevřený a transparentní vůči členským státům mimo eurozónu, při plném respektování vnitřního trhu Unie.

                  (10)

                  Ohledně aspektů tohoto doporučení týkajících se zaměstnanosti a sociální oblasti byl konzultován Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu,

            DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2019–2020 přijaly samostatně i kolektivně v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

                  1.

                  Prohloubit jednotný trh, zlepšovat podnikatelské prostředí a kvalitu institucí a zavádět reformy trhu zboží a služeb přispívající k větší odolnosti ekonomiky. V členských státech eurozóny se schodkem běžného účtu nebo s vysokým vnějším dluhem snižovat zahraniční dluh a provádět reformy na podporu konkurenceschopnosti, a to zejména prostřednictvím produktivity a v členských státech eurozóny s vysokým přebytkem běžného účtu zlepšovat podmínky pro růst mezd, s ohledem na roli sociálních partnerů, a zavést opatření na podporu investic.

                  2.

                  Při provádění politik za plného respektování Paktu o stabilitě a růstu podporovat veřejné a soukromé investice a zlepšit kvalitu a složení veřejných financí. Obnovit fiskální rezervy, zvláště v členských státech eurozóny, které stále ještě mají vysoký veřejný dluh. Podporovat a provádět opatření EU zaměřená na boj proti agresivnímu daňovému plánování.

                  3.

                  Přesunout daňovou zátěž z práce do jiných oblastí, zlepšit systémy vzdělávání a odborné přípravy a investovat více do dovedností. Zvýšit účinnost aktivních politik na trhu práce podporujících úspěšné přechody v rámci tohoto trhu. Podporovat vytváření kvalitních pracovních míst, řešit segmentaci trhu práce. Zajistit přiměřené a udržitelné systémy sociální ochrany v celé eurozóně.

                  4.

                  Uvést v činnost mechanismus jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a to i dříve za podmínky, že bude dosaženo dostatečného pokroku ve snižování rizik. Pokračovat v práci na evropském systému pojištění vkladů, zejména vytvořením pracovní skupiny na vysoké úrovni. Posílit Evropský systém dohledu nad finančním trhem. Dále pracovat na řešeních pro překonání omezení ve stávajícím systému pro zajišťování likvidity na řešení krize bank. Prosazovat řízené snižování zadluženosti v případě vysoké úrovně soukromého dluhu. Nadále urychleně snižovat v eurozóně podíl úvěrů se selháním a zabránit budoucímu nárůstu těchto úvěrů, mimo jiné zrušením daňového zvýhodňování dluhu. Dosáhnout výrazného pokroku v oblasti unie kapitálových trhů.

                  5.

                  Urychleně pokročit s prohloubením HMU v návaznosti na prohlášení ze zasedání eurosummitu ze dne 14. prosince 2018, mimo jiné i v zájmu posílení mezinárodní pozice eura, po zohlednění návrhů Komise a podnětů členských států a při plném respektování vnitřního trhu Unie a otevřeným a transparentním způsobem vůči členským státům mimo eurozónu.

         V Lucemburku dne 9. dubna 2019.

               Za Radu

               předseda

            G. CIAMBA

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 27. června 2019 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2019/5)2019/C 366/02

text:
               30.10.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 366/7

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 27. června 2019
      ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu
      (ESRB/2019/5)
      (2019/C 366/02)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika  (1)
         , a zejména na články 3, 16, 17 a 18 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj kromě toho posiluje silná zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

                  (2)

                  Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahou procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší ceny zajištění dále upřednostňují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

                  (3)

                  Zranitelná místa související s nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

                  (4)

                  Jak je uvedeno ve 4. bodu odůvodnění doporučení ESRB/2013/1 (2), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

                  (5)

                  Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik.

                  (6)

                  Doporučení ESRB/2013/1 kromě toho doporučuje, aby členské státy zavedly právní rámec, který makroobezřetnostním orgánům umožní přímo ovládat či jim dá pravomoc doporučovat makroobezřetnostní nástroje uvedené v daném doporučení.

                  (7)

                  V roce 2016 vypracovala Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celé Unie (5). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování osmi zemím, z nichž jednou bylo Dánsko (6).

                  (8)

                  Jako hlavní zranitelné místo trhu obytných nemovitostí v Dánsku bylo v roce 2016 identifikováno vysoké zadlužení domácností. Významná část hypotečních dlužníků měla dluh s pohyblivou úrokovou sazbou nebo dluh, který převyšoval hodnotu jejich nemovitosti, a byli tak zranitelní v případě nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Ačkoli neexistovaly celkové příznaky nadhodnocení, ceny obytných nemovitostí podstatně rostly zejména ve velkých městech a přiblížily se úrovni před krizí.

                  (9)

                  ESRB nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru (EHP) (7).

                  (10)

                  Pokud se týká Dánska, toto nedávné hodnocení ukázalo, že i když se zadlužení domácností od roku 2016 snížilo, zůstává přesto nadále jedním z nejvyšších v EHP. Podíl stávajících hypotečních úvěrů s odloženou amortizací je značný, a domácnosti jsou tak strukturálně zranitelnější v případě nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Ačkoli se v posledních letech růst cen obytných nemovitostí zpomalil a ceny bytů v Kodani se ustálily, předchozí dynamika vedla k tomu, že ve velkých městech, zejména v Kodani, vznikly oblasti s nadhodnocenými nemovitostmi. S ohledem na tyto skutečnosti bylo díky zavedení právně závazného požadavku na zaplacení minimální částky z vlastních zdrojů ve výši 5 % v roce 2015 poskytnuto určité (i když omezené) dodatečné zajištění pro případ snížení cen nemovitostí.

                  (11)

                  V roce 2018 zavedly právní předpisy na ochranu spotřebitele omezení pro poskytování hypotečních úvěrů na bydlení hypotečním dlužníkům, jejichž poměr dluhu k příjmům (DTI) (před zdaněním) je vyšší než 4 a jejichž poměr LTV je vyšší než 60 %. Tato omezení vyžadují, aby: a) úrokové sazby byly fixovány nejméně po dobu 5 let; a b) odložená amortizace se uplatnila, pouze pokud je úroková sazba úvěru fixována na dobu nejméně 30 let. V roce 2014 byl kromě toho vyhlášen tzv. „Supervisory Diamond“ pro hypoteční banky. Obsahuje několik referenčních a limitních hodnot stanovených pro oblasti bankovní činnosti se zvláštním rizikem a je zaměřen na zvýšení úvěrové kvality stavu hypotečních úvěrů do roku 2018 a 2020, čímž ovlivní poskytování nových úvěrů. V roce 2018 byla navíc dvakrát zvýšena sazba proticyklické kapitálové rezervy: z 0 % na 0,5 % od 1. března 2019 a z 0,5 % na 1 % od září 2019. Dánská Rada pro systémová rizika doporučila další zvýšení z 1 % na 1,5 % od června 2020 a vydala pokyn do budoucna, že pokud nedojde k zásadní změně růstu rizik v dánském finančním systému, měla by být tato sazba zvýšena na možnou maximální hodnotu ve výši 2,5 %. Finanstilsynet (dánský orgán pro finanční dohled) vydal pokyny, podle kterých mají úvěrové instituce při poskytování úvěrů na nemovitosti v zeměpisných oblastech, kde rostly ceny obytných nemovitostí, při úvěrovém hodnocení domácností postupovat obezřetně.

                  (12)

                  Ačkoli byla zavedena řada makroobezřetnostních opatření a s ohledem na vysokou míru zadlužení domácností a značný podíl hypotečních dlužníků zranitelných v případě nepříznivých ekonomických podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí, nemusejí stávající opatření týkající se kapitálu k řešení nahromaděných zranitelných míst postačovat. Budou-li se zranitelná místa související se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy zvětšovat, může být ve střednědobém horizontu třeba zpřísnit stávající nebo aktivovat další opatření týkající se dlužníka.

                  (13)

                  Zatímco významnou úlohu při posilování zranitelných míst v Dánsku hrají cyklické faktory, existují rovněž strukturální faktory, které tato zranitelná místa posilují, a zvyšují tak míru systémového rizika. Mezi tyto faktory se řadí: i) složité předpisy upravující trh pronájmů s omezením výše nájemného ve významné části bytových domů ve velkých městech, což vede k nedostatečné nabídce bydlení a vytváří tlak na růst cen obytných nemovitostí a zadlužení domácností, které si kupují svou vlastní nemovitost; a ii) daňová odpočitatelnost hypoték, která může domácnosti motivovat k tomu, aby se nadměrně zadlužovaly. Od roku 2001 je systém zdanění nemovitostí k bydlení oddělen od tržních cen, což zejména ve velkých městech vedlo k poklesu efektivní daňové sazby. V roce 2017 schválil dánský parlament zákon o novém systému zdanění nemovitostí k bydlení, který znovu zavádí spojitost mezi vyměřenou daní a aktuálními cenami na trhu obytných nemovitostí a který nabyde účinnosti v roce 2021.

                  (14)

                  ESRB proto došla k závěru, že makroobezřetnostní opatření, která jsou zavedena či jsou k dispozici v Dánsku, jsou přiměřená, avšak k vyřešení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností ve střednědobém horizontu postačují jen částečně. K řešení těchto zranitelných míst, jež mohou být zdrojem systémového rizika, je tedy třeba přijmout další politické opatření. Cílem opatření, která jsou v tomto doporučení navrhována, je doplnit stávající makroobezřetnostní opatření v Dánsku. S ohledem na skutečnost, že zranitelná místa do určité míry způsobují strukturální faktory, které přesahují rámec makroobezřetnostní politiky, jsou k doplnění a podpoře stávajících makroobezřetnostních opatření zapotřebí jiná opatření, která budou směřovat k účinnějšímu řešení faktorů, jež přispívají k nárůstu systémových rizik na trhu obytných nemovitostí v Dánsku, aniž by tím dánské reálné ekonomice a finančnímu systému vznikly nadměrné náklady.

                  (15)

                  Účelem tohoto doporučení je doporučit: a) aktivaci dalších nebo zpřísnění stávajících opatření týkajících se kapitálu s cílem zajistit odolnost bankovního sektoru vůči zranitelným místům zjištěným v Dánsku ve střednědobém horizontu; b) sledování zranitelných míst a aktivaci dalších nebo zpřísnění stávajících opatření týkajících se dlužníka, pokud se růst cen obytných nemovitostí a úvěrový růst ve střednědobém horizontu zrychlí. Cílem tohoto doporučení je rovněž zdůraznit potřebu širších politických opatření zaměřených na omezení faktorů, které usnadňují či podporují zvyšování zadluženosti domácností.

                  (16)

                  Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

                  (17)

                  Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit, a poté, co byli příjemci doporučení o záměru zveřejnit je vyrozuměni,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A - Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

      Makroobezřetnostnímu orgánu, pověřenému orgánu, případně příslušnému orgánu v Dánsku se doporučuje, aby aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se kapitálu zajistily odolnost úvěrových institucí povolených v Dánsku s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení.

         Doporučení B - Sledování zranitelných míst a aktivace či zpřísnění opatření týkajících se dlužníka

                  1.

                  Dánským vnitrostátním orgánům, kterým je svěřeno sledování systémových rizik, se doporučuje, aby podrobně sledovaly zranitelná místa související se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu, a to mimo jiné prostřednictvím:

                              a)

                              posuzování - s využitím údajů o nových hypotečních úvěrech na úrovni úvěrů - schopnosti dlužníků, kteří sjednávají nové hypoteční úvěry, odolat nepříznivým ekonomickým nebo finančním podmínkám či nepříznivému vývoji na trhu obytných nemovitostí; a

                              b)

                              posuzování udržitelnosti cen obytných nemovitostí a potenciálu pro jejich snížení v případě nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek.

                  2.

                  S cílem předcházet nadměrné akumulaci úvěrového rizika se dánskému orgánu, který je pověřen aktivací opatření týkajících se dlužníka, doporučuje aktivovat dodatečná nebo zpřísnit stávající opatření týkající se dlužníka, pokud výsledky sledování prováděného podle bodu a) dílčího doporučení B.1 prokazují, že významný či zvyšující se podíl dlužníků, kteří sjednávají nové hypoteční úvěry, nemusí být schopen splácet svůj dluh nebo udržovat spotřebu za nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek či v návaznosti na nepříznivý vývoj na trhu obytných nemovitostí.

                  3.

                  Dánsku se doporučuje, aby zvýšilo svůj právně závazný požadavek na zaplacení minimální částky z vlastních zdrojů, pokud výsledky sledování prováděného podle odst. 1 písm. b) prokazují, že nadhodnocení cen obytných nemovitostí se zvýšilo, s cílem zajistit, aby zajištění nových hypotečních úvěrů postačovalo ke krytí úvěrových ztrát, které odpovídají možnému snížení cen obytných nemovitostí za nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek a odhadovanému snížení cen obytných nemovitostí v případě nepříznivého vývoje.

         Doporučení C - Strukturální změny v souvislosti s hypotečními úvěry a sektorem obytných nemovitostí

      Dánsku se doporučuje, aby přezkoumalo svou politiku s cílem omezit strukturální faktory, které posilují zranitelná místa, která byla v Dánsku označena za zdroj systémového rizika, neboť domácnosti motivují k nadměrnému hypotečnímu zadlužení nebo způsobují nadměrný růst cen obytných nemovitostí a hypotečního zadlužení.
      ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

      Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                  a)

                  „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumějí makroobezřetnostní opatření, která jsou zaměřena na dlužníky;

                  b)

                  „přímým ovládáním“ se rozumí skutečná a účinná způsobilost ukládat a měnit, je-li to nezbytné k dosažení hlavního či dílčího cíle, makroobezřetnostní opatření uplatňovaná ve vztahu k finančním institucím, nad nimiž vykonává svou působnost odpovídající makroobezřetnostní orgán;

                  c)

                  „pravomocí doporučovat“ se rozumí pravomoc prostřednictvím doporučení vydávat pokyny k uplatňování makroobezřetnostních nástrojů, je-li to nezbytné k dosažení hlavního nebo dílčího cíle;

                  d)

                  „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                  e)

                  „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

                  f)

                  „střednědobým horizontem“ se rozumí v horizontu do tří let;

                  g)

                  „makroobezřetnostním orgánem“ se rozumí vnitrostátní makroobezřetnostní orgán, jehož cíle, opatření, pravomoci, odpovědnost a jiné znaky jsou vymezeny v doporučení ESRB/2011/3 (8);

                  h)

                  „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období (obvykle jeden rok);

                  i)

                  „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                  j)

                  „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru.

            2.   Prováděcí kritéria

      1.   Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

                  a)

                  je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A, B a C;

                  b)

                  při aktivaci dalších nebo zpřísňování stávajících opatření týkajících se kapitálu podle doporučení A by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                  c)

                  při aktivaci dalších nebo zpřísňování stávajících opatření týkajících se dlužníka podle doporučení B by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                  d)

                  při zvyšování požadavku na zaplacení minimální částky z vlastních zdrojů podle doporučení B by se při nastavení a zavádění tohoto opatření mělo zohlednit postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                  e)

                  pokud se týká doporučení C, mělo by se při zavádění politických změn zohlednit postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu, aby příslušná opatření nevedla k zesilování či vzniku akumulovaných zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí v Dánsku;

                  f)

                  zvláštní kritéria pro soulad s doporučeními A, B a C jsou uvedena v příloze I.

            2.   Příjemci tohoto doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

                  a)

                  informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

                  b)

                  hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilů amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

                  c)

                  podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

            3.   Časový rámec pro návazné kroky

      Příjemci tohoto doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění, a to v souladu s tímto časovým rámcem:

                  a)

                     Doporučení A

                  Příjemce doporučení A se vyzývá, aby do 31. října 2020 a každý následující rok až do 31. října 2022 ESRB a Radě předložil zprávu o všech krocích, které podnikl k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  b)

                     Doporučení B

                  Příjemci doporučení B se vyzývají, aby do 31. října 2020 a každý následující rok až do 31. října 2022 ESRB a Radě předložili zprávu o sledování zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a opatřeních přijatých k řešení těchto zranitelných míst. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  c)

                     Doporučení C

                  Příjemce doporučení C se vyzývá, aby do 31. října 2022 ESRB a Radě předložil zprávu o provádění doporučení C. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

            4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

                              b)

                              ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě. Budou zahájena tři posouzení, a to:

                                          i)

                                          do 31. prosince 2020, pokud se týká provádění doporučení A a B;

                                          ii)

                                          do 31. prosince 2021, pokud se týká provádění doporučení A a B; a

                                          iii)

                                          do 31. prosince 2022, pokud se týká provádění doporučení A, B a C.

                  2.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená příjemci tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho příjemce řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. června 2019.

               Vedoucí sekretariátu ESRB,

               jménem generální rady ESRB,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Viz „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, listopad 2016, k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu.

         (6)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/07 ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Dánsku ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 47).

         (7)  Viz „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu.

         (8)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PŘÍLOHA I

            SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍMI

            Doporučení A - Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

         Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Před aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit, zda by aktivace těchto opatření byla přiměřená.

                     2.

                     Po aktivaci opatření týkajících se kapitálu může být za účelem řešení zranitelných míst v Dánsku zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření; to závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

            Doporučení B - Sledování zranitelných míst a aktivace či zpřísnění opatření týkajících se dlužníka

         Pro soulad s doporučením B se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Před aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se dlužníka by mělo být posouzeno postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit, zda by taková aktivace či zpřísnění byly přiměřené.

                     2.

                     Před zvýšením požadavku na zaplacení minimální částky z vlastních zdrojů by mělo být posouzeno postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění tohoto opatření.

            Doporučení C - Strukturální změny v souvislosti s hypotečními úvěry a sektorem obytných nemovitostí

         Pro soulad s doporučením C se uplatňuje toto kritérium.
         Při formulaci politických řešení a před provedením jakékoli politické změny by měl být posouzen dopad navrhovaných opatření s ohledem na postavení Dánska v hospodářském a finančním cyklu s cílem zajistit, aby příslušná opatření nezesilovala či nezpůsobovala vznik akumulovaných zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí v Dánsku.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 27. června 2019 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu (ESRB/2019/8)2019/C 366/05

text:
               30.10.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 366/29

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 27. června 2019
      ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu
      (ESRB/2019/8)
      (2019/C 366/05)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na články 3, 16, 17 a 18 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj kromě toho posiluje silná zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

                  (2)

                  Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahou procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší ceny zajištění dále upřednostňují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

                  (3)

                  Zranitelná místa související s nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

                  (4)

                  Jak je uvedeno ve 4. bodu odůvodnění doporučení ESRB/2013/1 (2), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

                  (5)

                  Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik.

                  (6)

                  Doporučení ESRB/2013/1 kromě toho doporučuje, aby členské státy zavedly právní rámec, který makroobezřetnostním orgánům umožní přímo ovládat či jim dá pravomoc doporučovat makroobezřetnostní nástroje uvedené v daném doporučení.

                  (7)

                  V roce 2016 vypracovala Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celé Unie (5). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování osmi zemím, z nichž jednou bylo Finsko (6).

                  (8)

                  Jako hlavní zranitelné místo trhu obytných nemovitostí ve Finsku bylo v roce 2016 identifikováno vysoké a stále se zvyšující zadlužení domácností s významným podílem domácností, které jsou potenciálně zranitelné v případě nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek nebo nepříznivého vývoje na daném trhu.

                  (9)

                  ESRB nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru (EHP) (7).

                  (10)

                  Pokud se týká Finska, toto nedávné posouzení ukázalo, že zadlužení domácností se ve srovnání s rokem 2016 zvýšilo. Toto zvýšení se částečně připisuje úvěrům, které sjednávají společnosti zajišťující bytovou výstavbu (8) a které jsou následně spláceny z příjmů domácností a jiných investorů, kteří jsou podílníky v těchto společnostech. Kromě toho nově dostupné skutečnosti o úvěrových standardech pro nové hypoteční úvěry podporují průkaznost předchozích závěrů o potenciální zranitelnosti významné části domácností, které sjednávají nové hypoteční úvěry, v případě nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

                  (11)

                  Finské vnitrostátní orgány od roku 2016 zpřísnily nebo zavedly řadu opatření týkajících se dlužníka a opatření týkajících se kapitálu: i) v roce 2017 zavedla rada Finanssivalvonta (finský orgán finančního dohledu) v souladu s článkem 458 nařízení (EU) č. 575/2013 minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro úvěry na bydlení ve výši 15 %, a to pro úvěrové instituce, které využívají přístup založený na interním ratingu; ii) všem úvěrovým institucím byla v roce 2018 uložena rezerva pro krytí systémového rizika ve výši 1 % až 3 %; iii) v roce 2018 byl limit platný pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) zpřísněn z 90 % na 85 %; a iv) rovněž v roce 2018 Finanssivalvonta vydala doporučení k úvěrovým standardům pro nové úvěry, jež se rovněž vztahují na úvěry poskytované společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu. Kromě toho byla snížena daňová odpočitatelnost úroků z hypotečních úvěrů, a to ze 100 % v roce 2011 na 25 % v roce 2019.

                  (12)

                  I přes tato nedávno zavedená opatření nejsou ve Finsku kromě limitu platného pro poměr LTV dosud k dispozici jiná právně závazná opatření týkající se dlužníka, a to zejména limity platné pro poměr dluhu k příjmům (DTI), pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) a limity splatnosti, ačkoli tato opatření, budou-li se i nadále zvětšovat zranitelná místa související se zadlužením domácností, mohou být ve střednědobém horizontu nezbytná. Aktivací limitů platných pro poměr DTI, nebo pro poměr DSTI ve spojení s limity splatnosti by se zvýšila účinnost stávajících makroobezřetnostních opatření, která již byla zavedena. Kromě toho je třeba uvést, že poměr LTV je v současné době definován způsobem, který umožňuje, aby se za zajištění považovala i jiná aktiva než nemovitosti.

                  (13)

                  ESRB proto došla k závěru, že makroobezřetnostní opatření, která jsou zavedena či jsou k dispozici ve Finsku, jsou zčásti přiměřená a k vyřešení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností ve střednědobém horizontu postačují jen částečně. K řešení těchto zranitelných míst, jež mohou být zdrojem systémového rizika, je tedy třeba přijmout další politické opatření. Cílem opatření, která jsou v tomto doporučení navrhována, je doplnit stávající makroobezřetnostní opatření ve Finsku.

                  (14)

                  Účelem tohoto doporučení je doporučit, aby byla do finského právního řádu zakotvena další právně závazná opatření týkající se dlužníka a aby tato opatření byla přijata s cílem zamezit tomu, aby se zranitelná místa související se zadlužováním domácností zvětšovala.

                  (15)

                  Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

                  (16)

                  Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit, a poté, co byli příjemci doporučení o záměru zveřejnit je vyrozuměni,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A - Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka

                  1.

                  Finsku se doporučuje, aby zajistilo, že stávající právní rámec pro opatření týkající se dlužníka bude zahrnovat alespoň tato právně závazná opatření týkající se dlužníka:

                              a.

                              limity platné pro poměr DTI, nebo limity platné pro poměr DSTI;

                              b.

                              limity platné pro poměr LTV; a

                              c.

                              limity splatnosti.

                  2.

                  Finsku se doporučuje, aby změnilo definici poměru LTV ve stávajícím právním rámci pro opatření týkající se dlužníka.

         Doporučení B - Aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

                  1.

                  Finským vnitrostátním orgánům, které jsou pověřeny aktivací opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, se doporučuje, aby do doby, než bude změněn stávající právní rámec ve smyslu doporučení A, uplatňovaly právně nezávazná opatření týkající se dlužníka s cílem zamezit významnému či zvyšujícímu se podílu dlužníků, kteří sjednávají nové hypoteční úvěry a kteří nemusí být schopni splácet svůj dluh nebo udržovat spotřebu za nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek či v návaznosti na nepříznivý vývoj na trhu obytných nemovitostí.

                  2.

                  Finským vnitrostátním orgánům, které jsou pověřeny aktivací nebo nastavením opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, se doporučuje, aby po změně stávajícího právního rámce ve smyslu doporučení A aktivovaly, případně nastavily právně závazná opatření týkající se dlužníka, která souvisejí s příjmem, za účelem dosažení cílů uvedených v dílčím doporučení B.1.

            ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

      Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                  a)

                  „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumějí makroobezřetnostní opatření, která jsou zaměřena na dlužníky;

                  b)

                  „přímým ovládáním“ se rozumí skutečná a účinná způsobilost ukládat a měnit, je-li to nezbytné k dosažení hlavního či dílčího cíle, makroobezřetnostní opatření uplatňovaná ve vztahu k finančním institucím, nad nimiž vykonává svou působnost odpovídající makroobezřetnostní orgán;

                  c)

                  „pravomocí doporučovat“ se rozumí pravomoc prostřednictvím doporučení vydávat pokyny k uplatňování makroobezřetnostních nástrojů, je-li to nezbytné k dosažení hlavního nebo dílčího cíle;

                  d)

                  „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

                  e)

                  „právně závaznými opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumějí opatření týkající se dlužníka, která jsou zavedena na základě právně závazných aktů;

                  f)

                  „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                  g)

                  „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období (obvykle jeden rok);

                  h)

                  „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                  i)

                  „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

                  j)

                  „střednědobým horizontem“ se rozumí v horizontu do tří let;

                  k)

                  „opatřeními týkajícími se dlužníka, která souvisejí s příjmem“ se rozumějí limity platné pro poměr DTI a limity platné pro poměr DSTI;

                  l)

                  „makroobezřetnostním orgánem“ se rozumí vnitrostátní makroobezřetnostní orgán, jehož cíle, opatření, pravomoci, odpovědnost a jiné znaky jsou vymezeny v doporučení ESRB/2011/3 (9).

            2.   Prováděcí kritéria

                  1.

                  Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

                              a)

                              je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A a B;

                              b)

                              aby byl zajištěn soulad s dílčím doporučením B.2, musí být doporučení A provedeno před dílčím doporučením B.2;

                              c)

                              při aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, podle doporučení B by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Finska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                              d)

                              zvláštní kritéria pro soulad s doporučeními A a B jsou uvedena v příloze I.

                  2.

                  Příjemci tohoto doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

                              a)

                              informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

                              b)

                              hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI a splatností, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (10), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

                              c)

                              podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

            3.   Časový rámec pro návazné kroky

      Příjemci tohoto doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění, a to v souladu s tímto časovým rámcem:

                  a)

                     Doporučení A

                              i)

                              Příjemce doporučení A se vyzývá, aby do 31. října 2020 předložil ESRB a Radě předběžnou zprávu o provádění doporučení A, která musí obsahovat alespoň prohlášení, zda se plánuje provedení doporučení A a který orgán či orgány budou odpovědné za rozhodnutí aktivovat a provést opatření týkající se dlužníka vymezená v tomto doporučení. ESRB může příjemce doporučení A vyrozumět o svém stanovisku k předběžné zprávě.

                              ii)

                              Příjemce doporučení A se vyzývá, aby do 31. března 2021 předložil ESRB a Radě konečnou zprávu o provádění doporučení A.

                  b)

                     Doporučení B

                  Příjemci doporučení B se vyzývají, aby do 31. října 2020 a každý následující rok až do 31. října 2022 ESRB a Radě předložili zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, nebo jakýchkoli jiných dostupných opatření k vyřešení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve Finsku. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

            4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

                              b)

                              ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě. Budou zahájena tři posouzení, a to:

                                          i)

                                          do 31. prosince 2020, pokud se týká provádění doporučení B;

                                          ii)

                                          do 31. prosince 2021, pokud se týká provádění doporučení A a B; a

                                          iii)

                                          do 31. prosince 2022, pokud se týká provádění doporučení B.

                  2.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená příjemci tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho příjemce řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. června 2019.

            Vedoucí sekretariátu ESRB
            jménem generální rady ESRB
            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Viz „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, listopad 2016, k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu.

         (6)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/08 ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí ve Finsku ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 49).

         (7)  Viz „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu.

         (8)  Finsky: asunto-osakeyhtiö.

         (9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (10)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PŘÍLOHA I

            SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍMI

            Doporučení A - Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka

         Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Finský právní rámec pro opatření týkající se dlužníka by měl zajišťovat, aby:

                                 a)

                                 limity platné pro poměr dluhu k příjmům (DTI) a pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) i limity splatnosti platily pro všechny úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů, tak aby se zamezilo obcházení těchto limitů využíváním úvěrů poskytovaných společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu nebo jinými metodami;

                                 b)

                                 při výpočtu poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) byly za zajištění považovány pouze nemovitosti;

                                 c)

                                 finské vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny aktivací opatření týkajících se dlužníka, byly schopny právně závazná opatření týkající se dlužníka aktivovat účinně a preventivně, a aby těmto orgánům byla dána nezbytná flexibilita za účelem přijetí takových opatření, která budou vycházet z identifikovaných zranitelných míst.

                     2.

                     Změny finského právního rámce pro opatření týkající se dlužníka by měly platit nejpozději od 1. července 2021.

            Doporučení B - Aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

         Pro soulad s doporučením B se uplatňuje toto kritérium.

                     1.

                     S cílem zamezit významnému či zvyšujícímu se podílu dlužníků, kteří sjednávají nové hypoteční úvěry a kteří nemusí být schopni splácet svůj dluh nebo udržovat spotřebu za nepříznivých ekonomických nebo finančních podmínek či v návaznosti na nepříznivý vývoj na trhu obytných nemovitostí by finské vnitrostátní orgány měly využít jedno či kombinaci více opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem (např. limity pro poměr LTV ve spojení s limity pro poměr DTI nebo limity pro poměr DSTI a limity splatnosti) s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost obcházení těchto limitů či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech.

                     2.

                     Před aktivací opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by mělo být posouzeno postavení Finska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

                     3.

                     Po aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, může být za účelem řešení zranitelných míst ve Finsku zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření; to závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

                     4.

                     Při aktivaci či nastavení opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by finské vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny aktivací nebo nastavením opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, měly zohlednit všechny úvěry, jež mají domácnosti splácet ze svého příjmu, bez ohledu na formu těchto úvěrů (např. úvěry poskytnuté společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu by měly být považovány za zadlužení domácností).