title: Doporučení Rady ze dne 29. listopadu 2021, o metodách kombinovaného učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 504/21

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 29. listopadu 2021,
      o metodách kombinovaného učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání
      (2021/C 504/03)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

                  1.

                  Pandemie COVID-19 zasahuje systémy vzdělávání a odborné přípravy po celém světě i napříč Unií a vystavuje je nebývalému tlaku. Společenská omezení přinášejí významné změny ve výuce a učení, stejně jako v komunikaci a spolupráci v rámci komunit v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (1). Mají dopad na účastníky vzdělávání, jejich rodiny, učitele, školitele, vedoucí pracovníky institucí, jakož i na komunitní pracovníky, kteří pomáhají při vzdělávání, jako jsou sociální pracovníci, psychologové, další odborníci v poradenství, pracovníci ve zdravotnictví a pedagogové v oblasti kultury. Členské státy dokázaly rychle poskytnout řešení a podporu pro distanční učení, a v mnoha případech při tom využily digitální technologie. Výsledkem bylo získání užitečných poznatků o nových možnostech vzdělávání a odborné přípravy, včetně značného nárůstu digitálních dovedností kompetencí učitelů a zintenzivnění vztahů mezi školami a širší komunitou. Mnoho členských států se však potýká se slabinami systému a obecným nedostatkem připravenosti a zdrojů pro přechod na jinou metodu učení a výuky, což zdůraznilo a zhoršilo stávající nerovnosti, nedostatky a potřeby (2). Systémy vzdělávání a odborné přípravy se musí těmito problémy zabývat a je také potřeba zlepšit jejich odolnost, tak aby si v budoucnu lépe poradily s měnícími se podmínkami a byly schopny se jim přizpůsobit.

                  2.

                  V závěrech Rady o boji proti krizi COVID-19 v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se členské státy vyzývají, aby „obnovily aktivity prezenčního učení a výuky“ a kromě toho poskytovaly možnosti pro distanční, digitální a kombinované učení a věnovaly při tom „zvláštní pozornost zajištění rovných příležitostí“. V závěrech Rady o digitálním vzdělávání ve znalostních společnostech Evropy (3) se dále Komise vyzývá, aby „v úzké spolupráci s členskými státy a na základě faktů“ navázala na výše uvedené závěry „s cílem dospět na úrovni Unie ke společnému pojetí přístupů zaměřených na účinné, inkluzivní a angažované procesy učení na dálku“.

                  3.

                  Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027 nastiňuje vizi Evropské komise pro vysoce kvalitní, inkluzivní a dostupné digitální vzdělávání v Evropě. Představuje výzvu k silnější spolupráci na evropské úrovni, aby z pandemie COVID-19 vzešlo poučení a systémy vzdělávání a odborné přípravy se uzpůsobily digitálnímu věku. Zdůrazňuje potenciál technologií zprostředkovat dostupnější, flexibilnější a více individualizované učení zaměřené na účastníka vzdělávání. Usiluje o vyřešení nerovností ve vzdělávání a odborné přípravě v případech, kdy chybí digitální dovednosti a kompetence, přístup k příslušným nástrojům a spolehlivá online konektivita. Klade důraz na potřebu posílit digitální kapacitu v systémech vzdělávání a odborné přípravy.

                  4.

                  Podpora rozvoje kompetencí je jedním z cílů Evropského prostoru vzdělávání, který má být schopen „maximálně využít potenciál vzdělávání a kultury jakožto prostředků pro vytvoření pracovních příležitostí, posílení sociální spravedlnosti a aktivního občanství a poznání evropské identity v celé její rozmanitosti“ (4). V usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (5) se za hlavní cíl evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy stanoví podpora dalšího rozvoje systémů vzdělávání a odborné přípravy v členských státech, jejichž cílem je zajišťovat osobní, společenské a profesní naplnění všech občanů při současné podpoře demokratických hodnot, rovnosti, sociální soudržnosti, aktivního občanství a mezikulturního dialogu, stejně jako i udržitelnou hospodářskou prosperitu, ekologickou a digitální transformaci a zaměstnatelnost.

                  5.

                  Evropský pilíř sociálních práv (6) uvádí jako svou první zásadu, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat změny na trhu práce. Jedenáctá zásada pilíře rovněž stanoví, že děti ze znevýhodněných prostředí mají právo na zvláštní opatření pro zvýšení rovných příležitostí. Účinné provádění těchto zásad z velké části závisí na odhodlání a činnosti členských států. Opatření na úrovni EU mohou doplňovat vnitrostátní opatření a Komise představila svůj příspěvek v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv (7).

                  6.

                  Evropská agenda dovedností (8) stanoví opatření, která pomohou jedincům i podnikům rozvinout, zlepšit a následně využít více dovedností, a to zejména posílením udržitelné konkurenceschopnosti a budováním odolnosti při reakcích na krize na základě poznatků z pandemie COVID-19; také navrhuje podporovat v rámci výzkumných a inovativních činností obory STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika).

                  7.

                  Rada ve svém doporučení, kterým se zavádí evropská záruka pro děti (9), vyzývá členské státy, aby zaručily účinný a bezplatný přístup ke vzdělávání a školním aktivitám dětem v nouzi (např. těm, jež jsou ohroženy chudobou či sociálním vyloučením). Strategie EU pro práva dítěte (10) vyzývá k budování inkluzivního a kvalitního vzdělávání.

                  8.

                  V rychle se měnícím a úzce propojeném světě potřebuje každý člověk širokou škálu kompetencí, které musí rozvíjet nepřetržitě po celý život. Klíčové kompetence definované v evropském referenčním rámci klíčových kompetencí pro celoživotní učení (11) mají za cíl položit základy pro vytvoření spravedlivější a demokratičtější společnosti. Reagují na potřebu inkluzivního a udržitelného růstu, sociální soudržnosti a dalšího rozvoje demokratické kultury.

                  9.

                  V doporučení Rady o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (12) se uvádí, že rozvoji kompetencí napomáhá prosazování různých vzdělávacích přístupů a prostředí včetně adekvátního využívání digitálních technologií; poskytování podpory pedagogickým pracovníkům a dalším zúčastněným stranám podporujícím procesy učení, včetně rodin; podpora a další rozvoj hodnocení a uznávání klíčových kompetencí získaných v různých kontextech; a posílení spolupráce v rámci vzdělávání a mezi vzděláváním, odbornou přípravou a kontexty učení na všech úrovních a v různých oblastech.

                  10.

                  V doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (13) se navrhuje modernizovaná politická vize EU pro odborné vzdělávání a přípravu včetně jejich digitalizace a využívání kombinovaného učení. V prohlášení z Osnabrücku o odborném vzdělávání a přípravě jako faktoru umožňujícím oživení a spravedlivý přechod k digitální a zelené ekonomice se uvádí, že digitální učení může hrát důležitou a doplňkovou úlohu (14).

                  11.

                  Rada ve svých závěrech o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost (15) uznává, že nenahraditelnou hnací sílu pro vzdělávání a odbornou přípravu představují učitelé, školitelé a vedoucí pracovníci škol, kteří by měli být více zapojeni do formulace politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mít autonomii při uplatňování příslušných politik v praxi, ale kteří také potřebují podporu komplexního přístupu k jejich počátečnímu vzdělání, úvodnímu zaškolení a dalšímu profesnímu rozvoji.

                  12.

                  Pandemie ještě zesiluje dlouhodobé obavy o fyzickou, duševní a emoční pohodu dětí a mladých lidí. Všem dětem a mladým lidem by se mělo dostat podpory, kterou potřebují ke zdravému a aktivnímu životnímu stylu (16), jenž stimuluje celoživotní pozitivní návyky, a měli by mít možnost účastnit se nejrůznějších sportů a dalších fyzických aktivit, které zlepší jejich motorické schopnosti a posílí duševní a emoční pohodu. Děti a mladí lidé také potřebují podporu duševní a emoční pohody během učení, i pokud plní učební úkoly ve ztížených podmínkách, a musí porozumět, jak se bezpečně a zodpovědně chovat na internetu (17). Podporu také potřebují ti účastníci vzdělávání, kteří tráví delší dobu odděleně od podpory ze strany své rodiny, vrstevníků či pracovníků škol. Důležité je rovněž určení oblastí, v nichž je zapotřebí dosáhnout zlepšení a nápravy, aby bylo možné řešit případné ztráty znalostí a dopady na emoční pohodu.

                  13.

                  Přestože je plně uznávána úloha prezenčního učení, učení v různých formách a v různých prostředích, včetně školy, domova, přírody, kulturních památek, pracovišť a digitálního prostředí, může být pro děti a mladé lidi motivující a posílit rozvoj širokého spektra kompetencí. To jim následně může pomoci pochopit význam formálního vzdělávání a odborné přípravy pro jejich život ve společnosti, což je může motivovat a zvýšit jejich aktivní zapojení do řešení místních i světových problémů, například těch, které se týkají udržitelnosti, životního prostředí a změny klimatu.

                  14.

                  Vzdělávání je základním lidským právem a právem dítěte. Jeho dostupnost musí být zaručena nezávisle na prostředí, ve kterém probíhá (ve škole, jiném fyzickém prostředí, na dálku, či kombinací jich všech), a nezávisle na rozmanité osobní a sociální situaci účastníka vzdělávání. I nad rámec pandemie, přestože je plně uznávána hodnota učení ve škole a prezenčního učení, představují metody kombinovaného učení příležitost, jak zlepšit kvalitu, význam a inkluzivnost vzdělávání a odborné přípravy, například díky zkvalitnění výuky ve venkovských a odlehlých oblastech, včetně těch nejvzdálenějších regionů a ostrovních komunit, a výuky dalších účastníků vzdělávání, kteří (dočasně) nemohou navštěvovat školu prezenčně: osoby, které jsou součástí kočovných společenství, nebo které cestují v souvislosti s povoláním; mladé osoby s pečovatelskými povinnostmi; osoby se zdravotními problémy nebo osoby v nemocnicích a pečovatelských zařízeních; vrcholově trénující sportovci a osoby, které se účastní odborného vzdělávání a přípravy či vykonávají placenou práci. Všechna prostředí a nástroje by měly být stejně přístupné menšinám, dětem a mladým lidem se zdravotním postižením a dětem ze socioekonomicky znevýhodněných prostředí a neměly by vést k diskriminaci či segregaci.

                  15.

                  Metody kombinovaného učení uznávají hodnotu školy jako sdíleného prostoru pro osobní a společenskou interakci, který je pro vzdělávání důležitý jako prostředek umožňující pochopení světa a porozumění jeho smyslu. V tomto ohledu je důležitá jak architektura škol, tak koncepce školního prostoru.

                  16.

                  Metody kombinovaného učení mohou zlepšit rozvoj širokého spektra kompetencí díky různorodosti učebních úkolů a nástrojů, které mohou obsáhnout. Využití digitální technologie, včetně připojení zařízení k internetu, může usnadnit interakci účastníka vzdělávání s ostatními účastníky, s učebními programy a dalšími zdroji informací a zároveň může podpořit prezenční učení v různých prostředích. Metody kombinovaného učení mohou napomoci získávání digitálních kompetencí a kompetencí v oblasti dat. Doplňkové použití vědeckého vybavení, otevřených vzdělávacích zdrojů (OVZ), řemeslných nástrojů, předmětů každodenní potřeby, publikovaných článků, psacích nástrojů a nástrojů výtvarného umění může podpořit kreativitu a sebevyjádření jedince i celé skupiny.

                  17.

                  Metody kombinovaného učení vyžadují soudržný přístup v rámci celého systému, aby došlo k vytvoření vhodných podmínek. To zahrnuje zaměstnání odborníků z různých oblastí a prosazování spolupráce s komunitou, která podpoří sdílenou odpovědnost za rozvoj dětí a mladých lidí. Účinnost systematických opatření podporujících metody kombinovaného učení bude také záviset na formulování a podpoře vztahů mezi různými prvky ekosystému, mezi místními, regionálními a celostátními orgány příslušnými pro vzdělávání a odbornou přípravu, odvětvím vzdělávacích zdrojů (poskytujícím technologie, publikace a další učební pomůcky), výzkumem, institucemi vzdělávání a odborné přípravy, komunitami, organizacemi a iniciativami občanské společnosti; jakož i samotnými rodinami a účastníky vzdělávání bez ohledu na jejich potřeby nebo úroveň schopností.

                  18.

                  Metody kombinovaného učení jsou široce zavedenou praxí v počátečním odborném vzdělávání a přípravě (18), avšak pandemická omezení způsobují problémy z hlediska kapacity institucí a organizací poskytovat učení se prací a udržovat komunikaci se školiteli a mentory a ovlivňují poskytování učňovské přípravy. Snížení dostupnosti praktických zkušeností zdůrazňuje již známou potřebu, aby odborné vzdělávání a příprava využívaly k simulacím digitální technologie včetně digitálních zařízení, výukových platforem, elektronických portfolií a rozšířené a virtuální reality. Také zvyšuje potřebu pochopit, jak jsou digitální technologie využívány pro učení v různých prostředích (např. ve škole nebo během stáží), tak aby byli účastníci vzdělávání připraveni na život a budoucí trh práce.

                  19.

                  Důležitost a význam neformálního učení jsou zjevné ze zkušeností získaných prostřednictvím práce s mládeží, dobrovolnické práce a účasti na kulturních aktivitách, včetně sportu na základní úrovni. Neformální učení hraje důležitou roli v podpoře rozvoje základních mezilidských, komunikačních, kognitivních a osobních dovedností, včetně kreativity, které usnadňují přechod mladých lidí do dospělosti, k aktivnímu občanství a do pracovního života (19). Vymezení nových způsobů učení zahrnuje lepší spolupráci mezi formálním vzděláváním a neformálním učením (20).

                  20.

               Toto doporučení plně respektuje zásadu subsidiarity a proporcionality. Uznává, že úroveň autonomie institucí vzdělávání a odborné přípravy se v jednotlivých členských státech značně liší. V některých členských státech mají instituce vzdělávání a odborné přípravy, instituce pro vzdělávání učitelů i učitelé a školitelé vysokou míru autonomie. Doporučení bude provedeno v závislosti na vnitrostátních okolnostech.
            s přihlédnutím k této definici „kombinovaného učení“:
      Pro účely tohoto doporučení zahrnuje kombinované učení ve formálním vzdělávání a přípravě různé přístupy a je třeba jej chápat tak, že škola (v primárním a sekundárním vzdělávání, včetně odborného vzdělávání a přípravy), učitel a školitel či účastník vzdělávání zaujmou k procesu učení více než jeden přístup:

                  —

                  kombinují prostory školy a další fyzická prostředí mimo prostory školy (buď za přítomnosti učitele či školitele, nebo kdy jsou prostorově či časově odděleni v rámci distančního učení);

                  —

                  kombinují různé vzdělávací nástroje, které mohou být digitální (včetně online učení) i nedigitální.

            Učitelé, školitelé a školy na základě svého odborného pedagogického úsudku zvolí a usnadňují využívání těchto přístupů jako součásti úkolů v rámci podnětného a efektivního učení, jež podporuje rozvoj širokého spektra kompetencí přiměřeně věku, schopnostem a situaci účastníků vzdělávání a zamýšlených výsledků učení.

         Další fyzická prostředí mohou například zahrnovat prostředí domova, nemocnice (v případě dětí, které jsou nemocné, nebo utrpěly úraz), anebo kulturní instituce a památky, statky, podniky a další pracoviště, přírodní lokality a venkovní prostředí, sportovní zařízení či prostory určené pro mládež.

         Distančním učením se rozumí učení probíhající v situaci, kdy je učitel či školitel od účastníka vzdělávání prostorově či časově oddělen, s ohledem na vnitrostátní okolnosti.

         Online učením se rozumí učení, které probíhá pomocí digitální technologie umožňující propojit různá zařízení a usnadnit interakci mezi účastníkem vzdělávání a učiteli, školiteli či jinými pedagogickými pracovníky nebo dalšími účastníky vzdělávání, jehož cílem je zprostředkovat obsah vzdělávání či jiné informace, a dosahovat tak cílů vzdělávacích programů.

         Digitální vzdělávací nástroje mohou například zahrnovat interaktivní tabule a projektory umožňující spolupráci ve třídách, mobilní zařízení, tablety a přenosné počítače s aplikacemi umožňujícími navrhovat, provádět a sdílet pracovní úkoly, televizní a rozhlasové přijímače umožňující sledovat pořady a nástroje rozšířené a virtuální reality a aplikace umožňující vyšší úroveň interaktivity. Není nutné, aby digitální vzdělávací nástroje byly nepřetržitě připojeny k internetu,
      DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

                  1.

                  Na základě poznatků získaných v kontextu krize COVID-19 podporovat zotavení a připravenost systémů vzdělávání a odborné přípravy řešením dopadů pandemie na účastníky vzdělávání, učitele, školitele a ostatní pedagogické pracovníky, vyvinout dlouhodobější strategický přístup ke kombinovanému učení a navázat na úspěchy v zavádění či testování inovací během pandemie za účelem sdílení a šíření osvědčených postupů, a to v souladu se zásadami uvedenými v tomto doporučení (21). Tyto inovace nenahrazují, nýbrž doplňují učení ve školních zařízeních a prezenční výuku.

                  2.

                  Podporovat účastníky vzdělávání zvážením následujících opatření:

         V přímé reakci na krizi:

                  a)

                  Poskytování dalších vzdělávacích příležitostí a cílené podpory účastníkům vzdělávání, zejména těm, kteří se potýkají s poruchami učení, mají speciální vzdělávací potřeby, pocházejí ze znevýhodněných skupin nebo byli jinak ovlivněni narušením v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, s cílem kompenzovat ztrátu znalostí způsobenou částečným uzavřením škol a omezením prezenční výuky. to by mohlo například zahrnovat intenzivnější individuální podporu a individuální tutorství, systémy mentorování (včetně vzájemného mentorování mezi vrstevníky), inkluzivní učící se komunity, přidělení dodatečných pedagogických zdrojů do třídy (např. tandemová výuka), intenzivnější podporu formou poradenství, další čas na učení se během školního roku anebo prázdnin, přístup k dalším vzdělávacím prostředím (např. veřejné knihovny a společenské prostory) a dostupnost mimoškolních služeb s pedagogickou podporou.

                  b)

                  Upřednostnění fyzické a duševní pohody účastníků vzdělávání a jejich rodin. Součástí by mohlo být: posílení psychologické podpory a rozvoj poradenství v oblasti duševního zdraví; začlenění opatření pro duševní pohodu studentů a opatření proti šikaně do školních cílů; procesy zaměřené na monitorování a na zajišťování kvality (jako součást pravidelného zajišťování kvality, školní inspekční práce či v souvislosti s konkrétním hodnocením situace ve škole v období pandemie); přidělení zvláštních pracovníků pro oblast podpory a duševního zdraví nebo usnadnění přístupu ke kvalifikovaným odborníkům a službám v této oblasti.

                  c)

                  Posílení rozvoje digitálních dovedností a kompetencí všech účastníků vzdělávání a jejich rodin při zohlednění digitální propasti a genderové digitální propasti a současném řešení všech stereotypů a předsudků včetně genderových, jakož i posílení digitální kapacity systémů vzdělávání a odborné přípravy prostřednictvím podpory investic na úrovni škol a komunit do dostupných zařízení a konektivity a dále poskytnutí příležitostí ke zlepšení digitálních dovedností a kompetencí, včetně využívání komunikačních technologií k samostatnému i kolaborativnímu učení a k sebehodnocení za účelem zlepšení dalšího učení. Realizace investic a reforem obsažených v národních plánech a plánech v rámci Nástroje pro oživení a odolnost zajistí, aby všichni účastníci vzdělávání měli přístup k potřebnému vybavení a ke vzdělávacím příležitostem.

         Na podporu oživení a dlouhodobé připravenosti vzdělávání a odborné přípravy:

                  d)

                  Hledání možností, jak rozvíjet metody kombinovaného učení v primárním a sekundárním vzdělávání, včetně odborného vzdělávání a přípravy, ve prospěch všech účastníků vzdělávání a jak zajistit dlouhodobý pozitivní dopad na výuku a učení odpovídající věku, schopnostem, specifickým potřebám účastníků vzdělávání a vzdělávacím cílům a zároveň plně uznat hodnotu učení ve školních zařízeních a prezenční výuky. Součástí by mohla být podpora rozvoje a začlenění různých vzdělávacích nástrojů s cílem nabídnout příležitosti ke zkoumání a vyjádření, včetně rozvoje vědecké, digitální a mediální gramotnosti; podpora učení, jež kombinuje různá prostředí s cílem obohatit zkušenosti získané v jeho průběhu; vytvoření vhodné rovnováhy mezi učením řízeným učitelem a učením řízeným studentem na jedné straně a mezi kolaborativním a samostatným učením na straně druhé; zkoumání učebních metod s cílem zvýšit atraktivitu nových příležitostí a nabídnout lepší řešení v oblasti učení pro účastníky vzdělávání i učitele.

                  e)

                  Využití metod kombinovaného učení jako způsobu, jak podpořit duševní pohodu a autonomii účastníků vzdělávání a individualizované učení (s ohledem na věk a schopnosti účastníků vzdělávání a na konkrétní vzdělávací potřeby) a jak rozvíjet jejich „personální a sociální kompetenci a kompetenci k učení“ (jedna z osmi „klíčových kompetencí pro celoživotní učení“ (22), která je dále rozvedena v evropském rámci LifeComp (23), vypracovaném z iniciativy Komise).

                  3.

                  Podporovat učitele a školitele zvážením následujících opatření:

         V přímé reakci na krizi:

                  a)

                  Podpora sebehodnocení učitelů, pokud jde o využívání digitálních technologií, jakož i kurzů prohlubování dovedností a dalších forem odborného vzdělávání učitelů a školitelů s cílem pomoci jim s vyžíváním digitálních programů a nástrojů a jejich začleněním do výuky (24). Vytváření a šíření distančních i prezenčních pedagogických modulů a zdrojů s cílem pomoci učitelům a školitelům přizpůsobit jejich vyučovací metody a postupy metodám kombinovaného učení (25), a to na základě jejich zkušeností a zpětné vazby, a komunikovat s nimi ohledně využívání nových nástrojů a materiálů včetně toho, jak se bezpečně a eticky pohybovat v digitálním prostředí a jak v tomto směru podpořit studenty.

                  b)

                  Větší důraz na duševní pohodu pedagogů a kvalitu profesního života učitelů a školitelů, vedoucích pracovníků škol a dalších pedagogických pracovníků s cílem zmírnit stres a předcházet syndromu vyhoření. Součástí by mohlo být: usnadnění přístupu ke kvalifikovaným odborníkům a službám v oblasti duševního zdraví a podpory, podpora zavádění či organizace vzájemné podpory za účelem zmírnění stresu a poskytování lepších příležitostí pro výcvik v oblasti odolnosti a duševní pohody v rámci programů počátečního vzdělávání učitelů a dalšího profesního rozvoje.

         Na podporu oživení a dlouhodobé připravenosti učitelů a školitelů:

                  c)

                  Začlenění metod kombinovaného učení do programů počátečního vzdělávání učitelů (26) a dalšího profesního rozvoje (27), aby pedagogičtí pracovníci mohli vhodně přizpůsobovat koncepci učení svému odbornému zaměření a získat schopnost zprostředkovat učení v nejrůznějších typech vnitřního i venkovního prostředí a pomocí široké škály nástrojů a úkolů.

                  d)

                  Poskytnutí přístupu k odborným střediskům a příslušným zdrojům, které pomohou směřovat a zlepšovat metody kombinovaného učení. Podpora pedagogických pracovníků a školitelů, aby ve svých konkrétních podmínkách rozvíjeli metody kombinovaného učení prostřednictvím výměny pracovníků a vzájemného učení, vytváření soudržných školních týmů prostřednictvím kolaborativního učení, sítí, projektů založených na spolupráci a komunit pro sdílení praktických postupů.

                  e)

                  Vytváření pokynů pro nové přístupy k hodnocení a závěrečným zkouškám, a to i online, pomocí vhodných nástrojů pro formativní a sumativní hodnocení, které jsou vhodné pro různé úrovně a typy vzdělávání a odborné přípravy.

                  f)

                  Podpora pedagogických pracovníků, aby se zapojovali do průzkumných projektů a do výzkumu, včetně testování používání úkolů v jiných vzdělávacích prostředích a využívání digitálních technologií na podporu procesů vyučování a učení.

                  4.

                  Podporovat školy zvážením následujících opatření:

         V přímé reakci na krizi:

                  a)

                  Poskytnutí nástrojů a zdrojů pro metody kombinovaného učení, a také poradenství pro školy, jak jich lze účinně využívat (28).

                  b)

                  Mobilizace nebo nábor dalších pracovníků s cílem poskytnout více času na individuální podporu ve škole i v rámci mimoškolních aktivit, pokud je to možné.

                  c)

                  Podpora účinných partnerství pro infrastrukturu a zdroje mezi různými poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, mimo jiné z místních a regionálních orgánů, podniků, profesních sdružení, z oblasti umění, kulturního dědictví, sportu, přírody, institucí vysokoškolského vzdělávání a výzkumných institucí, občanské společnosti, odvětví vzdělávacích zdrojů (včetně technologií, publikací a učebních pomůcek) a výzkumu v oblasti vzdělávání.

                  d)

                  Podpora škol v hodnocení a sebehodnocení jejich strategií pro začleňování a postupů týkajících se metod kombinovaného učení a v přijímání nezbytných opatření pro nápravu nedostatků, a to i využitím nástrojů EU (29).

                  e)

                  Lepší informovanost rodičů, zákonných zástupců a rodin o vzdělávacích prostředích, nástrojích a úkolech prostřednictvím systematické komunikace a vedení, aniž by na ně byla přenášena dodatečná zátěž.

         Na podporu dlouhodobého oživení a zlepšení kapacity pro organizační změny:

                  f)

                  Investice do připojení k vysokorychlostnímu internetu v prostorách školy i v prostředích distančního vzdělávání, na němž online učení závisí, spolu s plány na údržbu a modernizaci technické infrastruktury.

                  g)

                  Poskytnutí, je-li to možné a v souladu s vnitrostátními a regionálními právními předpisy a okolnostmi, dostatečné úrovně autonomie pro rozhodování na úrovni jednotlivých škol (školními radami, řediteli, vedoucími pracovníky) za účelem usnadnění inovací, reaktivity a přizpůsobení se místním a regionálním potřebám.

                  h)

                  Podpora vedoucích pracovníků škol, jimž náleží klíčová úloha při řízení organizačních změn a neustálého zlepšování, prostřednictvím cíleného profesního rozvoje a poradenství pro jejich role. Podpora škol a přidružených poskytovatelů vzdělávání a odborné přípravy, aby se metodami kombinovaného učení zabývali v rámci strategického plánování a procesů zlepšování ve školách, což může zahrnovat i využití nástrojů pro sebehodnocení.

                  i)

                  Podpora dialogu a vytváření sítí mezi nejrůznějšími zúčastněnými stranami, včetně rodin, které jsou zapojeny do procesu učení v prostorách školy a dalších fyzických prostředích i v rámci distančního vzdělávání, s cílem získat zpětnou vazbu a nápady pro další rozvoj prostřednictvím různých zdrojů. To by mělo zahrnovat i dialog, poradenství a strategie na ochranu bezpečnosti a soukromí dětí a zajištění důvěrnosti a ochrany jejich údajů, jakož i jejich bezpečnosti a soukromí v digitálním světě.

                  j)

                  Ve vhodných případech využívání části školních mechanismů interního anebo externího přezkumu a zajišťování kvality pro účely kombinování vzdělávacích prostředí a nástrojů, a to i začleněním hodnocení od jiných poskytovatelů nebo jejich prostřednictvím.

                  5.

                  Plně využívat finanční prostředky a odbornost EU k reformám a investicím do infrastruktury, nástrojů a pedagogiky s cílem zvýšit odolnost škol a jejich připravenost na budoucnost, a to zejména program Erasmus+, Nástroj pro oživení a odolnost, Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), program Digitální Evropa, program Horizont Evropa a Nástroj pro technickou podporu.

                  6.

                  Investovat do výzkumu, jakož i monitorování a hodnocení politických výzev a dopadu těchto iniciativ na ekosystém vzdělávání s cílem stavět na získaných poznatcích a využívat je pro budoucí politické reformy, a to i na základě zkušeností účastníků vzdělávání a na základě údajů, které byly shromážděny, jsou-li k dispozici, s cílem vypracovat osvědčené postupy a cílená řešení v oblasti umělé inteligence pro zkvalitnění vzdělávacích programů.

                  7.

                  Přijmout opatření a navázat na provádění tohoto doporučení v souladu s vnitrostátními a regionálními systémy vzdělávání a odborné přípravy. Ve vhodných případech zvážit opatření na podporu metod kombinovaného učení v rámci národních akčních plánů provádění evropské záruky pro děti,

            VYZÝVÁ KOMISI, ABY PŘI NÁLEŽITÉM ZOHLEDNĚNÍ ZÁSADY SUBSIDIARITY A VNITROSTÁTNÍCH OKOLNOSTÍ:

                  1.

                  Podporovala provádění tohoto doporučení usnadněním vzájemného učení a výměn mezi členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými stranami, s výhradou přijetí a dalšího rozvoje opatření, a to prostřednictvím:

                              i)

                              strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (30);

                              ii)

                              nového evropského centra digitálního vzdělávání a nového strategického dialogu s členskými státy, který bude navázán na základě Akčního plánu digitálního vzdělávání 2021–2027, aby podpořil meziodvětvovou spolupráci v oblasti digitálního vzdělávání;

                              iii)

                              on-line platforem a komunit pro vzdělávání a odbornou přípravu v EU, které zahrnují například platformy School Education Gateway, eTwinning a Evropský soubor nástrojů pro školy „Podpora inkluzivního vzdělávání a řešení problému předčasného ukončování školní docházky“.

                  2.

                  Ve spolupráci se členskými státy podporovala rozvoj zdrojů, jež mohou být využívány na dobrovolném základě, jako jsou:

                              i)

                              materiály obsahující pokyny, založené na důkazech, které se zaměří na koncepci učení a organizační praxi škol v rámci metod kombinovaného učení, mimo jiné i na možné digitální nástroje, přístupy k hodnocení a validaci výsledků učení a ochranu údajů, soukromí a bezpečnost online;

                              ii)

                              tvorba a sdílení vysoce kvalitního digitálního vzdělávacího obsahu, a rovněž zkoumání možností evropského rámce pro digitální obsah vzdělávání, jehož vytvořením se v současné době zabývá Komise.

                  3.

                  Podporovala profesní rozvoj a vzdělávací příležitosti pro učitele, školitele a další pedagogické pracovníky prostřednictvím:

                              i)

                              podpory hromadných otevřených on-line kurzů (MOOC) v oblasti metod kombinovaného učení pro učitele, školitele, vedoucí pracovníky škol a školitele učitelů, které by pořádala platforma School Education Gateway, a podpory širšího využívání těchto kurzů pedagogickými pracovníky ve školách;

                              ii)

                              sdílení osvědčených postupů z projektů, sítí a výměn pracovníků v rámci programu Erasmus+ a také prostřednictvím online komunity na platformě eTwinning, budoucích pedagogických akademií Erasmus+ a center excelence odborného vzdělávání;

                              iii)

                              podpory nového online nástroje SELFIE pro učitele, který jim pomůže zhodnotit jejich digitální kompetence a naplánovat jejich zlepšení do budoucna. Tento nástroj vychází z nástroje SELFIE pro digitální plánování v rámci celých škol, který může podpořit účinné metody kombinovaného učení, a to i v oblasti odborného vzdělávání a přípravy.

                  4.

                  Spolupracovala se všemi zúčastněnými stranami, včetně poskytovatelů softwaru a hardwaru, na možnostech jak zlepšit digitální infrastrukturu a nástroje a jejich využívání v souvislosti se vzděláváním a odbornou přípravou, a rovněž zdůrazňovala význam důvěrnosti a ochrany údajů v tomto kontextu.

                  5.

                  Podporovala iniciativy zaměřené na další rozvoj a prosazování inkluzivního, spravedlivého a kvalitního vzdělávání a příležitostí pro celoživotní učení pro všechny, zejména pak v souvislosti s inkluzí účastníků vzdělávání z různých prostředí, jež mají vliv na jejich přístup k určitým vzdělávacím prostředím a nástrojům, a inkluzí těch, kteří v učebním procesu potřebují cílenou podporu.

                  6.

                  Nadále podporovala členské státy při provádění reforem s cílem zlepšit kvalitu a inkluzivnost systémů vzdělávání a odborné přípravy a podpořila jejich digitální připravenost v souladu s cíli Akčního plánu digitálního vzdělávání 2021–2027.

                  7.

                  V pravidelných zprávách o pokroku Evropského prostoru vzdělávání a Akčního plánu digitálního vzdělávání 2021–2027 se zabývala také rozvojem metod kombinovaného učení v oblasti primárního a sekundárního vzdělávání, včetně odborného vzdělávání a přípravy.

         V Bruselu dne 29. listopadu 2021

               Za Radu

               předsedkyně

            S. KUSTEC

         (1)  Závěry Rady o boji proti krizi COVID-19 v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, (Úř. věst. C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

         (2)  Viz pracovní dokument útvarů Komise SWD(2021) 219 final, část 1, s. 6 (poznámka pod čarou 2).

         (3)  Úř. věst. C 415, 1.12.2020, s. 22.

         (4)  Dokument COM(2017) 673 final.

         (5)  Úř. věst. C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (6)  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

         (7)  Dokument COM(2021) 102 final.

         (8)  Dokument COM(2020) 274 final.

         (9)  Úř. věst. L 223, 22.6.2021, s. 14.

         (10)  Dokument COM(2021) 142 final.

         (11)  Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 7.

         (12)  Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (13)  Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1.

         (14)  Schváleno dne 30. listopadu 2020.

         (15)  Úř. věst. C 193, 9.6.2020, s. 11.

         (16)  Například na úrovni EU zahajuje Evropská komise iniciativu „HealthyLifestyle4All“ („Zdravý životní styl pro všechny“); jedná se o dvouletou kampaň, jejímž cílem je propojit oblast sportu a aktivního životního stylu s oblastí zdraví, zdravého stravování a dalších souvisejících politik.

         (17)  Viz zpráva Společného výzkumného střediska (JRC) s názvem The likely impact of
         COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Pravděpodobný dopad pandemie COVID-19 na vzdělávání: Úvahy na základě dostupné literatury a aktuálních mezinárodních souborů údajů) (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. a Mazza, J., 2020).

         (18)  Počáteční odborné vzdělávání a příprava obvykle probíhají na úrovni vyššího sekundárního a postsekundárního vzdělávání před vstupem studentů do pracovního života. V závislosti na vnitrostátních systémech vzdělávání a odborné přípravy a na hospodářských strukturách se uskutečňují buď ve školním prostředí (zejména ve třídě), nebo v prostředích zaměřených na pracovní činnosti (jako jsou školicí střediska a podniky).

         (19)  Závěry Rady o úloze práce s mládeží, pokud jde o podporu rozvoje základních životních dovedností mladých lidí, které usnadní jejich úspěšný přechod do dospělosti, k aktivnímu občanství a do pracovního života, (Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 30).

         (20)  Závěry Rady o maximálním využití potenciálu sportu na základní úrovni pro rozvoj průřezových dovedností, zejména u mladých lidí, (Úř. věst. C 172, 27.5.2015, s. 8).

         (21)  Rámec pro kombinované učení představený v pracovním dokumentu útvarů Komise SWD (2021) 219 final může být základem pro konkrétní opatření uzpůsobená situaci v jednotlivých zemích.

         (22)  Doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení, (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).

         (23)  Rámec LifeComp se skládá ze tří vzájemně propojených oblastí kompetencí: „personální“ a „sociální“ kompetence a „kompetence k učení“. Každá oblast zahrnuje tři kompetence: samoregulaci, flexibilitu a duševní pohodu (personální oblast); empatii, komunikaci a spolupráci (sociální oblast); prorůstové smýšlení, kritické myšlení a řízení učení (kompetence k učení). Kompetence uvedené v rámci LifeComp se uplatňují ve všech oblastech života a lze je získat během celého života prostřednictvím formálního vzdělávání a informálního a neformálního učení: https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

         (24)  Evropská komise spustila dne 5. října 2021 nový nástroj SELFIE pro učitele, který může pedagogům pomoci při plánování rozvoje jejich digitálních kompetencí.

         (25)  Platforma School Education Gateway již obsahuje zdroje pro učitele a školitele týkající se kombinovaného učení.

         (26)  Doba formálního studia směřujícího k získání uznávané kvalifikace a následnému zaměstnání na pozici učitele. Obvykle je nabízejí pedagogické fakulty na univerzitách nebo nezávislé instituce pro vzdělávání učitelů (viz glosář v pracovním dokumentu útvarů Komise SWD (2021) 219 final).

         (27)  Proces učení, kterému se odborníci věnují v každé fázi své kariéry, aby zlepšili svou práci (viz glosář v pracovním dokumentu útvarů Komise SWD (2021) 219 final).

         (28)  Nástroj SELFIE může pomoci školám, aby zhodnotily svou stávající situaci a potřeby a shromáždily související důkazy. Nástroj je modulární a každá škola si ho může přizpůsobit tak, aby zohledňoval její situaci.

         (29)  Evropský soubor nástrojů pro školy „Podpora inkluzivního vzdělávání a řešení problému předčasného ukončování školní docházky“ nabízí množství zdrojů, praktické příklady a také nástroj pro sebehodnocení škol.

         (30)  Úř. věst. C 66, 26.2.2021, s. 1.


               15.12.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      Vztahy mezi EU a Indií
      Doporučení Evropského parlamentu ze dne 29. dubna 2021 Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkající se vztahů mezi EU a Indií (2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na nadcházející schůzku vedoucích představitelů EU a Indie, která se má konat dne 8. května 2021 v portugalském Portu,

                  —

                  s ohledem na strategické partnerství mezi EU a Indií vytvořené v roce 2004,

                  —

                  s ohledem na dohodu o spolupráci mezi EU a Indií z roku 1994,

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení a strategické partnerství EU–Indie: plán činnosti do roku 2025 (1), jež byla přijata na virtuálním summitu EU a Indie dne 15. července 2020 a také na další nedávno podepsaná společná prohlášení, včetně prohlášení o partnerství týkajících se boje proti terorismu, klimatu a energie, urbanizace, migrace a mobility a hospodaření s vodou,

                  —

                  s ohledem na společné sdělení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise ze dne 20. listopadu 2018 nazvané „Prvky strategie EU pro Indii“ (JOIN(2018)0028) a na související závěry Rady ke strategii EU pro Indii ze dne 10. prosince 2018 (14634/18),

                  —

                  s ohledem na společné sdělení místopředsedkyně, vysoké představitelky a Komise ze dne 19. září 2018 nazvané „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“ (JOIN(2018)0031) a související závěry Rady ze dne 15. října 2018 (13097/18),

                  —

                  s ohledem na závěry Rady o posílené bezpečnostní spolupráci EU v Asii a s Asií přijaté dne 28. května 2018 (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. září 2001 nazvané „Evropa a Asie: Strategický rámec pro posílená partnerství“ (COM(2001)0469),

                  —

                  s ohledem na budoucí nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci na roky 2021–2027 (2018/0243(COD)),

                  —

                  s ohledem na svá usnesení ze dne 20. ledna 2021 o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky – výroční zpráva za rok 2020 (2), ze dne 21. ledna 2021 o konektivitě a vztazích mezi EU a Asií (3) a ze dne 13. září 2017 o politických vztazích EU s Indií (4), a také na svá další dřívější usnesení o Indii, včetně usnesení o případech porušování lidských práv, demokracie a zásad právního státu,

                  —

                  s ohledem na své doporučení Radě ze dne 28. října 2004 týkající se vztahů EU–Indie (5),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o vztazích EU–Indie: strategické partnerství (6),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 13. dubna 2016 o EU v měnícím se globálním prostředí – více propojený, zpochybňovaný a složitý svět (7),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 10. května 2012 o námořním pirátství (8),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 27. října 2016 o jaderné bezpečnosti a nešíření jaderných zbraní (9),

                  —

                  s ohledem na 10. zasedání parlamentního partnerství Asie a Evropy (ASEP10), které se uskutečnilo ve dnech 27.–28. září 2018 v Bruselu, a na příslušné přijaté prohlášení a na 11. zasedání parlamentního partnerství Asie a Evropy (ASEP11), které se uskutečnilo ve dnech 26.–27. května 2021 v Phnompenhu v Kambodži,

                  —

                  s ohledem na dialog EU–Indie na vysoké úrovni o obchodu a investicích, jehož první schůze se konala dne 5. února 2021,

                  —

                  s ohledem na pracovní cestu Výboru pro zahraniční věci do Indie, která se uskutečnila ve dnech 21.–22. února 2017,

                  —

                  s ohledem na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024,

                  —

                  s ohledem na závěry Rady ze dne 22. února 2021 o prioritách EU ve fórech OSN pro lidská práva v roce 2021,

                  —

                  s ohledem na tematické obecné zásady EU v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad týkajících se obránců lidských práv a ochrany a podpory svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení,

                  —

                  s ohledem na článek 118 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na dopis Výboru pro mezinárodní obchod a s ohledem na jeho pravomoci podle přílohy VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0124/2021),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že EU a Indie mají dne 8. května 2021 v portugalském Portu svolat schůzku vedoucích představitelů v návaznosti na jejich závazek pravidelně se scházet na nejvyšší úrovni a posílit strategické partnerství vytvořené v roce 2004 s cílem posílit hospodářskou a politickou spolupráci;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že strategické partnerství EU–Indie získalo v posledních letech na dynamice, což odráží obnovenou politickou vůli posílit jeho strategický rozměr a svým vývojem od hospodářského partnerství ke vztahům rozšiřujícím se v řadě odvětví odráží také rostoucí geopolitickou sílu Indie a sdílené demokratické hodnoty;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že EU a Indie jako dvě největší demokracie na světě mají silné politické, hospodářské, sociální a kulturní vazby; avšak vzhledem k tomu, že dvoustranné vztahy dosud nedosáhly svého plného potenciálu a vyžadují větší politickou angažovanost; vzhledem k tomu, že vedoucí představitelé EU a Indie potvrdili své odhodlání zachovat a prosazovat účinný multilateralismus a mnohostranný řád založený na pravidlech, jehož jádro tvoří Organizace spojených národů (OSN) a Světová obchodní organizace (WTO);

                  D.

                  vzhledem k tomu, že se zvyšuje regionální a globální význam Indie a že Indie stále více posiluje svou pozici dárce i hospodářské a vojenské mocnosti; vzhledem k tomu, že indické předsednictví skupiny G20 v roce 2023 a její členství v Radě bezpečnosti OSN v letech 2021–2022 a v Radě OSN pro lidská práva v letech 2019–2021 znovu zdůraznilo potřebu posílit koordinaci v oblasti globální správy a řízení a dále podporovat společnou vizi multilateralismu založeného na pravidlech;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že strategický rámec EU zakotvený v její globální strategii, strategii týkající se Indie, strategii pro propojení EU a Asie, jakož i v nově vznikající indicko-tichomořské strategii, zdůraznily zásadní význam spolupráce s Indií v rámci globální agendy EU; vzhledem k tomu, že dvoustranná a mnohostranná spolupráce v současném kontextu zvýšených globálních rizik a rostoucí konkurence velmocí by měla zahrnovat posílení mezinárodní bezpečnosti, posílení připravenosti a reakce na celosvětové mimořádné události v oblasti zdraví, jako je současná pandemie COVID-19, posílení globální hospodářské stability a růstu podporujícího začlenění a provádění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje;

                  F.

                  vzhledem k tomu, že Indie má silnou a rostoucí ekonomiku; vzhledem k tomu, že EU je hlavním obchodním partnerem Indie, zatímco Indie je 9. největším obchodním partnerem EU; vzhledem k tomu, že Indický oceán má strategický význam pro celosvětový obchod a rovněž zásadní hospodářský a strategický význam jak pro EU, tak pro Indii; vzhledem k tomu, že EU a Indie mají silné společné zájmy v indicko-tichomořském regionu a zaměřují se na jeho udržení jako oblasti spravedlivé hospodářské soutěže, nenarušených námořních komunikačních tras, stability a bezpečnosti;

                  G.

                  vzhledem k tomu, že konektivita by měla být důležitým prvkem společné strategické agendy EU–Indie v souladu se strategií pro propojení EU a Asie; vzhledem k tomu, že na posledním summitu EU a Indie byly dohodnuty zásady udržitelné konektivity, a dohodlo se, že budou přezkoumány způsoby, jak zlepšit propojení mezi EU a Indií a následné propojení se třetími zeměmi, a to i v indicko-tichomořském regionu; vzhledem k tomu, že komplexnost propojení se neomezuje pouze na fyzickou infrastrukturu, jako jsou silnice a železnice, ale také na námořní trasy, digitální infrastrukturu a environmentální aspekty, se zvláštním důrazem na Zelenou dohodu pro Evropu; vzhledem k tomu, že propojení má geopolitickou a transformační úlohu a působí také jako udržitelný nástroj růstu a zaměstnanosti;

                  H.

                  vzhledem k tomu, že pro podporu účinné diplomacie v oblasti klimatu a globálního závazku k provádění Pařížské dohody a celosvětové ochrany klimatu a životního prostředí je zapotřebí vedoucí postavení EU a Indie;

                  I.

                  vzhledem k tomu, že místní a mezinárodní pozorovatelé v oblasti lidských práv uvádějí, že obráncům lidských práv a novinářům v Indii chybí bezpečné pracovní prostředí; vzhledem k tomu, že v říjnu 2020 vysoká komisařka OSN pro lidská práva Michelle Bacheletová vyzvala indickou vládu, aby chránila práva obránců lidských práv a nevládních organizací, a vyjádřila znepokojení nad zmenšujícím se prostorem pro organizace občanské společnosti, zadržováním obránců lidských práv a obviněním vzneseným proti lidem, kteří jednoduše uplatňovali svá práva na svobodu projevu a pokojné shromažďování, jakož i nad používáním zákonů k potlačování nesouhlasu, jako je zákon o regulaci zahraničních příspěvků a zákon o předcházení nezákonným činnostem;

                  J.

                  vzhledem k tomu, že Amnesty International byla nucena zavřít své kanceláře v Indii poté, co byly její bankovní účty zmrazeny kvůli údajnému porušení zákona o regulaci zahraničních příspěvků, a tři zvláštní zpravodajové OSN vyzvali ke změně zákona v souladu s právy a povinnostmi Indie podle mezinárodního práva;

                  K.

                  vzhledem k tomu, že skupiny občanské společnosti uvádějí, že ženy v Indii čelí řadě závažných problémů a porušování svých práv, mimo jiné v souvislosti s kulturními, kmenovými a tradičními praktikami, sexuálním násilím a obtěžováním a obchodováním s lidmi; vzhledem k tomu, že ženy pocházející z náboženských menšin jsou dvojnásobně zranitelné, což se ještě zhoršuje v případě žen patřících do nižší kasty;

                  L.

                  vzhledem k tomu, že ačkoli je diskriminace na základě příslušnosti k určité kastě zakázána, zůstává v Indii systémovým problémem, a to i v systému správy trestního soudnictví, který dalitům brání v přístupu k zaměstnání, vzdělání, zdravotní péči a rozpočtovým prostředkům na rozvoj dalitů;

                  M.

                  vzhledem k tomu, že Indie je jednou ze zemí nejhůře zasažených novou pandemií COVID-19, s více než 11 miliony potvrzených případů a více než 150 000 úmrtí, a vzhledem k tomu, že indická vláda přijala iniciativu k darování milionů dávek vakcín zemím v jejím bezprostředním sousedství a klíčovým partnerským zemím v Indickém oceánu;

         1.

            doporučuje Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku:

         Obecné vztahy mezi EU a Indií

                  a)

                  nadále zlepšovat a prohlubovat vztahy mezi EU a Indií jako strategickými partnery a dodržovat závazek pořádat pravidelné víceúrovňové dialogy, včetně summitů;

                  b)

                  upevňovat pokrok dosažený v rámci strategického partnerství od loňského summitu a dosáhnout hmatatelného pokroku v prioritních otázkách, zejména pokud jde o odolnost globálního zdraví, změnu klimatu a ekologický růst, digitalizaci a nové technologie, konektivitu, obchod a investice, zahraniční, bezpečnostní a obrannou politiku a lidská práva;

                  c)

                  nadále se zasazovat o strategii EU týkající se Indie z roku 2018 a plán činnosti EU a Indie do roku 2025 a plně je provádět, a to v koordinaci s vlastními vztahy členských států s Indií; stanovit jasná a veřejná kritéria pro měření pokroku v plnění tohoto plánu; zajistit parlamentní dohled nad politikou EU vůči Indii prostřednictvím pravidelných výměn názorů s Výborem pro zahraniční věci;

                  d)

                  uvolnit plný potenciál dvoustranných vztahů mezi dvěma největšími demokraciemi na světě; opětovně zdůrazňovat potřebu hlubšího partnerství založeného na sdílených hodnotách, jako je svoboda, demokracie, pluralismus, právní stát, rovnost, dodržování lidských práv, závazek k prosazování inkluzivního a soudržného světového řádu založeného na pravidlech, účinného multilateralismu a udržitelného rozvoje a míru a stability ve světě;

                  e)

                  zdůrazňovat význam Indie jako partnera v celosvětovém boji proti změně klimatu a úbytku biologické rozmanitosti a při ekologické transformaci na energii z obnovitelných zdrojů a klimatickou neutralitu; upevňovat společné plány pro plné provádění Pařížské dohody a z ní vyplývajících vnitrostátně stanovených příspěvků a plány pro společnou diplomacii v oblasti klimatu;

                  f)

                  oživit žádost Rady z roku 2018 o modernizaci institucionální struktury dohody o spolupráci mezi EU a Indií z roku 1994 v souladu s novými společnými ambicemi a globálními výzvami; oživit myšlenku vyjednání dohody o strategickém partnerství se silným parlamentním rozměrem, která bude případně podporovat kontakty a spolupráci na státní úrovni;

                  g)

                  podporovat strukturovaný meziparlamentní dialog, mimo jiné vybízením indické strany k vytvoření stálého orgánu v dolní sněmovně (Lók Sabha) a horní sněmovně (Rádžja Sabha) jako protějšku k delegaci Evropského parlamentu pro vztahy s Indickou republikou a podporou kontaktů mezi výbory;

                  h)

                  zajistit aktivní a pravidelné konzultace a zapojení občanské společnosti EU a Indie, včetně odborových svazů, náboženských organizací, feministických a LGBTQI organizací, organizací na ochranu životního prostředí, obchodních komor a dalších zúčastněných stran, do rozvoje, provádění a monitorování vztahů mezi EU a Indií; usilovat za tímto účelem o vytvoření platformy občanské společnosti EU–Indie a summitu mládeže EU–Indie jako doprovodné akce budoucích summitů EU–Indie s cílem posílit vztahy mezi mladšími generacemi;

                  i)

                  upevňovat úsilí EU v oblasti veřejné diplomacie s cílem zlepšit vzájemné porozumění mezi EU, jejími členskými státy a Indií a pomoci rozšiřovat znalosti na obou stranách, a to zapojením akademické obce, expertních skupin a zástupců z celé EU a Indie;

         Spolupráce v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky

                  j)

                  podporovat větší součinnost v zahraniční a bezpečnostní politice prostřednictvím stávajících příslušných mechanismů dialogu a fór zřízených v rámci plánu činnosti EU a Indie do roku 2025 a s ohledem na nedávný strategický důraz EU na posílenou bezpečnostní spolupráci v Asii a s Asií, v níž Indie hraje stále důležitější strategickou úlohu;

                  k)

                  zdůrazňovat, že větší spolupráce EU a Indie v oblasti bezpečnosti a obrany by nemělo být vnímáno jako příspěvek k polarizaci indicko-tichomořské oblasti, ale spíše za podporu sdílené bezpečnosti, stability a mírového rozvoje;

                  l)

                  zdůraznit, že je třeba provádět užší tematickou koordinaci mezinárodních bezpečnostních politik a přijmout opatření v oblastech, jako je jaderná bezpečnost a nešíření a kontrola zbraní hromadného ničení, omezení ve využívání chemických, biologických a radiologických zbraní, podpora předcházení regionálním konfliktům a budování míru, boj proti pirátství, námořní bezpečnost, boj proti terorismu (včetně boje proti radikalizaci, praní peněz a financování terorismu), násilnému extremismu a dezinformačním kampaním, jakož i kybernetická bezpečnost, hybridní hrozby a vesmír; zdůraznit význam dialogu EU–Indie o boji proti terorismu; posílit vojenské vztahy a výměny s cílem podpořit strategické partnerství mezi EU a Indií;

                  m)

                  poukázat na to, že EU a Indie jsou dvěma největšími přispěvateli v operacích OSN k udržení míru a angažovanými obhájci udržitelného míru; vybízet k diskusi a iniciativám, které usilují o rozšiřování spolupráce v oblasti udržování míru;

                  n)

                  pozitivně ohodnotit šest konzultací mezi EU a Indií týkajících se odzbrojení a nešíření zbraní, které se uskutečnily v pravidelných intervalech, a vybídnout Indii, aby posílila regionální spolupráci a přijala v tomto ohledu konkrétní opatření; vzít na vědomí, že Indie se připojila ke třem hlavním mnohostranným režimům pro kontrolu vývozu v souvislosti se šířením zbraní, a vybízet k užšímu partnerství mezi EU a Indií v rámci těchto fór;

                  o)

                  koordinovat postoje a iniciativy na mnohostranných fórech, zejména v rámci OSN, WTO a G20, prosazováním společných cílů v souladu se společnými mezinárodními hodnotami a standardy, posilováním dialogu a účinným sladěním postojů na obranu multilateralismu a mezinárodního pořádku založeného na pravidlech; zapojit se do diskusí o reformě Rady bezpečnosti OSN a pracovních metod a podpořit snahu Indie o trvalé členství v reformované Radě bezpečnosti OSN;

                  p)

                  podporovat předcházení konfliktům a hospodářskou spolupráci podporou iniciativ regionální integrace v jižní Asii, mimo jiné v rámci Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC);

                  q)

                  vycházet z rozsáhlých regionálních zkušeností Indie a ze stávajících přístupů členských států EU k indicko-tichomořské oblasti s cílem vypracovat proaktivní, komplexní a realistickou evropskou indicko-tichomořskou strategii založenou na společných zásadách, hodnotách a zájmech, a to i ekonomických, a na mezinárodním právu; ve vhodných případech usilovat o koordinaci politik EU a Indie vůči indicko-tichomořské oblasti a rozšířit spolupráci tak, aby zahrnovala všechny oblasti společného zájmu; náležitě zohlednit svrchovaná politická rozhodnutí jiných zemí v regionu a dvoustranné vztahy EU s těmito zeměmi;

                  r)

                  podporovat ambiciózní společnou činnost s konkrétními opatřeními v oblasti koordinace rozvojové a humanitární pomoci, a to i na Blízkém východě a v Africe, jakož i v oblasti posilování demokratických procesů a boje proti autoritářským trendům a všem druhům extremismu, včetně nacionalistického a náboženského;

                  s)

                  podporovat společnou činnost při koordinaci operací v oblasti zajišťování potravin a odstraňování následků katastrof v souladu s humanitárními zásadami zakotvenými v mezinárodním humanitárním právu, včetně nestrannosti, neutrality a nediskriminace při poskytování pomoci;

                  t)

                  dát najevo, že EU situaci v Kašmíru pozorně sleduje; znovu zdůraznit svou podporu stability a zmírnění napětí mezi Indií a Pákistánem, které jsou státy s jadernými zbraněmi, a nadále se zasazovat o dodržování lidských práv a základních svobod; podporovat provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN a zpráv UNHCR o Kašmíru; vyzvat Indii a Pákistán, aby zvážily obrovské lidské, hospodářské a politické přínosy vyřešení tohoto konfliktu;

                  u)

                  obnovit úsilí EU o sblížení a obnovení dobrých sousedských vztahů mezi Indií a Pákistánem na základě zásad mezinárodního práva prostřednictvím komplexního dialogu a postupného přístupu, počínaje opatřeními na budování důvěry; v této souvislosti ocenit společné prohlášení Indie a Pákistánu o příměří ze dne 25. února 2021 jako důležitý krok k nastolení míru a stability v regionu; zdůraznit význam dvoustranného rozměru při úsilí o nastolení trvalého míru a spolupráce mezi Indií a Pákistánem, což by pozitivně přispělo k bezpečnosti a hospodářskému rozvoji regionu; zdůraznit odpovědnost obou států jakožto jaderných mocností za budování míru;

                  v)

                  uznat dlouhodobou podporu, kterou Indie poskytuje Afghánistánu, a její závazek k úsilí o budování míru zaměřenému na lidi a vedenému na místní úrovni; spolupracovat s Indií a dalšími regionálními státy na podpoře stabilizace, bezpečnosti, mírového řešení konfliktů a demokratických hodnot v této zemi, včetně práv žen; zopakovat, že mírový a prosperující Afghánistán by byl ku prospěchu širšího regionu;

                  w)

                  zdůraznit, že ochrana míru, stability a svobody plavby v asijsko-tichomořském regionu má nadále prvořadý význam pro zájmy EU a jejích členských států; zvýšit vzájemnou angažovanost s cílem zajistit, aby obchod v indicko-tichomořské oblasti nebyl omezován; podporovat další společné chápání Úmluvy OSN o mořském právu, a to i s ohledem na svobodu plavby, a zintenzivnit spolupráci v oblasti námořní bezpečnosti a společné výcvikové mise v indicko-tichomořské oblasti s cílem zachovat bezpečnost a svobodu plavby po námořních komunikačních trasách (SLOC); připomenout, že zejména v souvislosti s rostoucí rivalitou mezi regionálními mocnostmi by se spolupráce se zeměmi indicko-tichomořské oblasti měla řídit zásadami otevřenosti, prosperity, inkluzivnosti, udržitelnosti, transparentnosti, reciprocity a životaschopnosti; zahájit dialog na vysoké úrovni mezi EU a Indií o námořní spolupráci, jehož cílem je rozšířit rozsah stávajících konzultací o boji proti pirátství a zvýšit interoperabilitu a koordinaci operace EUNAVFOR Atalanta, indického střediska pro syntézu informací pro oblast Indického oceánu (IFC-IOR) a indického námořnictva v oblasti námořního dohledu, pomoci při katastrofách a společné odborné přípravy a cvičení;

                  x)

                  společně podporovat další dialog s cílem brzkého uzavření kodexu chování v Jihočínském moři, který by v souladu s mezinárodním právem nebyl na újmu legitimním právům žádného státu;

                  y)

                  vyjádřit znepokojení nad zhoršováním vztahů mezi Indií a Čínskou lidovou republikou (ČLR), mimo jiné v důsledku expanzivní politiky a významného navyšování vojenských kapacit ČLR; podporovat mírové řešení sporů, konstruktivní a komplexní dialog a dodržování mezinárodního práva na hranici mezi Indií a ČLR;

                  z)

                  uznat závazek Indie vůči agendě týkající se žen, míru a bezpečnosti prostřednictvím jejího přínosu k mírovým misím; posílit jejich vzájemný závazek ohledně uplatňování rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325, včetně vypracování národních akčních plánů s příslušnými rozpočtovými prostředky pro účinné uplatňování;

                  aa)

                  podporovat společný závazek k provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2250, 2419 a 2535 o mládeži, míru a bezpečnosti, mimo jiné vypracováním příslušných národních strategií a akčních plánů s odpovídajícími rozpočtovými prostředky a důrazem na předcházení konfliktům; vybídnout Indii, aby spolu s členskými státy EU investovala do kapacit mladých lidí a aby spolupracovala s mládežnickými organizacemi při podpoře dialogu a odpovědnosti; hledat nové způsoby, jak mladé lidi zapojit do budování pozitivního míru a bezpečnosti;

         Prosazování právního státu, lidských práv a řádné správy věcí veřejných

                  ab)

                  učinit lidská práva a demokratické hodnoty ústředním prvkem spolupráce EU s Indií, a umožnit tak konstruktivní dialog zaměřený na výsledky a hlubší vzájemné porozumění; ve spolupráci s Indií vypracovat strategii pro řešení otázek lidských práv, zejména těch, které se týkají žen, dětí, etnických a náboženských menšin a svobody náboženského vyznání a přesvědčení, a zabývat se otázkami právního státu, jako je boj proti korupci, jakož i svobodné a bezpečné prostředí pro nezávislé novináře a občanskou společnost, včetně obránců lidských práv, a začlenit otázky lidských práv do širšího partnerství EU a Indie;

                  ac)

                  vyjádřit hluboké znepokojení nad novelou indického zákona o občanství, která je podle názoru Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze své podstaty hluboce diskriminační vůči muslimům a nebezpečně rozděluje společnost; vybídnout Indii, aby zaručila právo svobodně praktikovat a propagovat náboženství podle vlastní volby, jak je zakotveno v článku 25 její ústavy; usilovat o odstranění nenávistných verbálních projevů podněcujících k diskriminaci nebo násilí, které vedou k toxickému prostředí, v němž může beztrestně docházet k nesnášenlivosti a násilí vůči náboženským menšinám, a odrazovat od takových projevů; sdílet osvědčené postupy týkající se výcviku policejních sil v oblasti tolerance a mezinárodních norem v oblasti lidských práv; uznat souvislost mezi zákony proti konverzi a násilím vůči náboženským menšinám, zejména křesťanským a muslimským komunitám;

                  ad)

                  vybídnout Indii jakožto člena Rady OSN pro lidská práva, aby jednala na základě všech doporučení vyplývajících z procesu všeobecného pravidelného přezkumu, přijala a usnadňovala návštěvy zvláštních zpravodajů OSN, včetně zvláštního zpravodaje OSN pro podporu a ochranu práva na svobodu přesvědčení a projevu, zvláštního zpravodaje OSN pro právo na svobodu pokojného shromažďování a sdružování a zvláštního zpravodaje OSN pro mimosoudní, zrychlené a svévolné popravy, a úzce s nimi spolupracovala při sledování vývoje v oblasti občanského prostoru a základních práv a svobod v rámci svého závazku podporovat skutečnou účast a účinné zapojení občanské společnosti do prosazování a ochrany lidských práv;

                  ae)

                  řešit situaci v oblasti lidských práv a výzvy, jimž čelí občanská společnost, zejména obavy, které vznesli vysoká komisařka OSN pro lidská práva a zvláštní zpravodajové OSN v dialogu s indickými orgány, a to i na úrovni summitu; vybídnout Indii jako největší světovou demokracii, aby prokázala své odhodlání dodržovat, chránit a plně prosazovat ústavně zaručená práva na svobodu projevu pro všechny, a to i na internetu, právo na pokojné shromažďování a sdružování, rovněž v souvislosti s nedávnými rozsáhlými protesty zemědělců, a svobodu náboženského vyznání a přesvědčení; vyzvat Indii, aby zajistila bezpečné prostředí pro práci obránců lidských práv, ochránců životního prostředí, novinářů a dalších subjektů občanské společnosti a chránila a zaručila jejich základní práva a svobody bez politického či ekonomickému tlaku a aby přestala uplatňovat zákony proti pobuřování a terorismu jako prostředek k omezení jejich legitimních činností, mimo jiné v Džammú a Kašmíru, ukončila plošné omezování přístupu k internetu, přezkoumala právní předpisy s cílem zabránit jejich možnému zneužití k umlčení disentu a změnila zákony, které podporují diskriminaci, usnadnila přístup ke spravedlnosti a zajistila odpovědnost za porušování lidských práv; řešit škodlivé účinky zákona o regulaci zahraničních příspěvků (FCRA) na organizace občanské společnosti;

                  af)

                  vybídnout Indii, aby podnikla další kroky s cílem vyšetřit násilí a diskriminaci na základě pohlaví a předcházet mu a aby prosazovala rovnost žen a mužů a posílení postavení žen; řešit problém rostoucího násilí páchaného na ženách a dívkách v Indii podporou důkladného vyšetřování násilných trestných činů páchaných na ženách a dívkách a odbornou přípravou úředníků v oblasti policejní práce a vyšetřování na základě informací o traumatech, uplatňováním účinného monitorovacího mechanismu, který dohlíží na provádění právních předpisů týkajících se sexuálního násilí páchaného na ženách a dívkách, a urychlením soudního řízení a zlepšením ochrany obětí;

                  ag)

                  řešit problém rozšířené diskriminace na základě příslušnosti ke kastě a důležitou otázku udělování práv komunitám ádivásíů podle zákona o uznání práv obyvatel lesů;

                  ah)

                  připomenout principiální a dlouhodobé odmítání trestu smrti ze strany EU a zopakovat svůj požadavek, aby Indie zavedla moratorium na trest smrti s cílem dosáhnout trvalého zrušení trestu smrti;

                  ai)

                  uznat proces probíhající v Indii zaměřený na vypracování národního akčního plánu pro podnikání a lidská práva s cílem plně provést obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv a připomenout, že všechny společnosti nesou odpovědnost za dodržování lidských práv ve svých hodnotových řetězcích, a vybídnout EU i Indii k aktivní účasti na probíhajících jednáních o závazné smlouvě OSN o odpovědnosti podniků v oblasti lidských práv;

                  aj)

                  naléhavě vyzvat Indii, aby ratifikovala Úmluvu OSN proti mučení a opční protokol k této úmluvě a Úmluvu OSN o ochraně všech osob před násilným zmizením;

                  ak)

                  vybídnout Indii, aby dále podporovala úsilí v oblasti mezinárodního soudnictví podpisem Římského statutu Mezinárodního trestního soudu;

                  al)

                  vybídnout Indii, aby pokračovala v tradici poskytování ochrany osobám prchajícím před násilím a pronásledováním, dokud nebudou vytvořeny podmínky pro bezpečný, důstojný a dobrovolný návrat, a aby přijala veškerá nezbytná opatření k odstranění rizika absence státní příslušnosti pro komunity v Indii;

                  am)

                  zopakovat, že je důležité zapojit se co nejdříve do pravidelného dialogu o lidských právech mezi EU a Indií v souladu se závazkem učiněným v plánu činnosti EU a Indie a se společným záměrem obnovit po osmi letech, během nichž neproběhla žádná schůzka, konání schůzek, které budou pro obě strany významnou příležitostí k projednání a vyřešení zbývajících otázek v oblasti lidských práv; pozvednout dialog na úroveň ústředí a usilovat o to, aby byl smysluplnější prostřednictvím účasti na vysoké úrovni, stanovení konkrétních závazků, kritérií a měřítek pokroku, řešení jednotlivých případů a usnadnění dialogu občanské společnosti mezi EU a Indií před zahájením mezivládního dialogu; požádat ESVČ, aby Parlamentu pravidelně podávala zprávy o dosažených výsledcích;

         Obchod pro udržitelnost a prosperitu

                  an)

                  připomenout, že objem obchodu mezi EU a Indií se v letech 2009 až 2019 zvýšil o více než 70 % a že je ve společném zájmu upevňovat hospodářské vazby; uznat, že Indie je solidní alternativou pro EU, která chce diverzifikovat své dodavatelské řetězce, a že EU je pro Indii největším obchodním partnerem v zemědělsko-potravinářském odvětví;

                  ao)

                  využít příležitost, kterou nabízí schůzka vedoucích představitelů EU a Indie, a na nejvyšší úrovni se v otázkách obchodu a investic otevřeně zabývat spoluprací založenou na hodnotách; znovu zdůraznit, že EU je připravena zvážit zahájení jednání o samostatné dohodě o ochraně investic, která by zvýšila právní jistotu pro investory na obou stranách a dále posílila dvoustranné obchodní vztahy; usilovat o dosažení společných a vzájemně prospěšných cílů v těchto oblastech, které by mohly přispět k hospodářskému růstu a inovacím a které jsou v souladu s univerzálními lidskými právy, včetně pracovních práv, přispívají k jejich dodržování a podporují boj proti změně klimatu a plnění cílů udržitelného rozvoje Agendy 2030;

                  ap)

                  co nejlépe využít závazku Indie k multilateralismu a mezinárodnímu obchodnímu řádu založenému na pravidlech; prosazovat rozhodující úlohu Indie v pokračujícím úsilí o reformu Světové obchodní organizace;

                  aq)

                  vyhodnotit, do jaké míry je třeba aktualizovat mandát Komise k jednání, má-li být uzavřena dohoda o obchodu a spolupráci, která by zahrnovala ambiciózní ustanovení o vymahatelné kapitole o obchodu a udržitelném rozvoji v souladu s Pařížskou dohodou, jakož i příslušná ustanovení týkající se práv a povinností investorů a lidských práv; zajistit konstruktivní vyjednávání a zároveň dbát na odlišné úrovně ambicí, které obě strany mohou mít; v tomto ohledu vycházet z povzbudivého vývoje v postoji indických orgánů, pokud jde o jejich připravenost začlenit ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji do budoucí dohody;

         Odolnost prostřednictvím odvětvových partnerství

                  ar)

                  dokončit jednání o partnerství v oblasti konektivity vedená s Indií; podporovat toto partnerství zejména poskytováním půjček a záruk na udržitelné investice do bilaterálních a multilaterálních projektů v oblasti digitální a ekologické infrastruktury v Indii veřejnými a soukromými subjekty EU, jako je Evropská investiční banka (EIB), a novým nástrojem vnějšího financování v souladu s potenciálem nastíněným ve strategii propojení EU-Asie; prozkoumat synergie mezi spoluprací EU a Indie a spoluprací se zeměmi jižní Asie a koordinací různých strategií v oblasti propojení;

                  as)

                  zajistit, aby inciativy v oblasti konektivity byly založeny na sociálních, enviromnentálních a fiskálních normách a hodnotách udržitelnosti, transparentnosti, inkluzivnosti, právního státu, dodržování lidských práv a reciprocity a aby byly plně v souladu s Rámcovou úmluvou OSN o změně klimatu (UNFCCC) a jejími právními nástroji, včetně Pařížské dohody;

                  at)

                  uznat odborné znalosti Indie v oblasti zvládání přírodních katastrof; zintenzivnit spolupráci s Indií při zvyšování připravenosti regionu na přírodní katastrofy, mimo jiné prostřednictvím partnerství v rámci koalice pro infrastrukturu odolnou vůči katastrofám, mnohostranného úsilí o rozšíření výzkumu a sdílení znalostí, pokud jde o řízení rizik v oblasti infrastruktury;

                  au)

                  posílit spolupráci v oblasti udržitelné mobility prostřednictvím konkrétních opatření, jako je další rozvoj infrastruktur pro elektrickou dopravu, a investice do železničních projektů; zdůraznit zásadní význam železnic pro zmírnění přetížení dopravy a znečištění ve velkých městských oblastech, dosažení cílů v oblasti klimatu a zajištění odolnosti životně důležitých dodavatelských řetězců, a to i během krizí;

                  av)

                  podporovat další spolupráci při řešení výzev, které představuje rychlá urbanizace, mimo jiné výměnou znalostí a osvědčených postupů prostřednictvím sdílených platforem a spolupráce mezi městy, spolupráce v oblasti technologií inteligentních měst a pokračující finanční podpory projektů městské dopravy v Indii prostřednictvím EIB;

                  aw)

                  připomenout úlohu Indie coby významného výrobce léčivých přípravků, generických léčiv a očkovacích látek, zejména v kontextu probíhající celosvětové zdravotní krize; podporovat společné podniky s cílem zajistit všeobecný přístup k očkovacím látkám proti onemocnění COVID-19; usilovat o to, aby EU a Indie zaujaly vedoucí postavení v prosazování zdraví coby globálního veřejného statku, zejména podporou multilaterálních iniciativ, včetně nástroje pro globální přístup k vakcíně proti COVID-19 (COVAX), a napomoci k zajištění všeobecného přístupu k očkovacím látkám, zejména v zemích s nižšími příjmy, a to především spoluprací v rámci příslušných mezinárodních fór;

                  ax)

                  zvýšit úroveň ambicí v oblasti dvoustranné a mnohostranné spolupráce mezi EU a Indií v souvislosti se změnou klimatu, zejména urychlením zeleného růstu a spravedlivého a bezpečného přechodu na čistou energii, dosažením klimatické neutrality a posílením ambicí vnitrostátně stanovených příspěvků; i nadále na celosvětové úrovni společně zaujímat vedoucí postavení v prosazování Pařížské dohody a zaměřovat se na uskutečňování programů čisté a obnovitelné energie a oběhového hospodářství;

                  ay)

                  znovu potvrdit společný závazek jakožto dva hlavní světoví producenti emisí skleníkových plynů ke koordinovanějšímu úsilí o zmírnění dopadů změny klimatu; vzít na vědomí vedoucí postavení Indie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a pokrok dosažený prostřednictvím partnerství EU a Indie v oblasti čisté energie a klimatu; podporovat investice do dalšího pokroku v oblasti elektrické mobility, udržitelného chlazení, technologií baterií nové generace, distribuované výroby elektřiny a spravedlivého přechodu v Indii a spolupráci v těchto oblastech; zahájit diskusi o strategické spolupráci v oblasti vzácných zemin a zvážit její zahájení; zintenzivnit provádění partnerství pro udržitelné hospodaření s vodou;

                  az)

                  prosazovat společný ambiciózní program a vyvíjet celosvětové úsilí v oblasti biologické rozmanitosti, a to i v období před konferencí smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (COP 15), která se uskuteční v květnu 2021;

                  ba)

                  usilovat o společné vedení při stanovování a prosazování mezinárodních norem v digitální ekonomice založených na udržitelné a odpovědné digitalizaci a právním státě a prostředí IKT založeném na lidských právech a současně řešit hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti a chránit základní práva a svobody, včetně ochrany osobních údajů;

                  bb)

                  zvýšit ambice EU v oblasti digitální konektivity s Indií v souvislosti se strategií digitální transformace EU; spolupracovat s Indií na vývoji a využívání kritických technologií s přihlédnutím k velkým strategickým a bezpečnostním důsledkům těchto revolučních technologií; investovat do partnerství v oblasti digitálních služeb a rozvoje odpovědné umělé inteligence založené na lidských právech; přivítat úsilí Indie o dosažení vysoké úrovně ochrany osobních údajů podobné úrovni, kterou zajišťuje obecné nařízení o ochraně osobních údajů, a pokračovat v podpoře ochrany osobních údajů v Indii; vyzdvihnout vzájemný prospěch intenzivnější spolupráce v této oblasti; podporovat další sbližování regulačních rámců s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů a soukromí, a to i prostřednictvím možných rozhodnutí o přiměřenosti údajů, s cílem usnadnit bezpečné a zabezpečené přeshraniční toky údajů, což umožní užší spolupráci zejména v odvětví IKT a digitálních služeb; vzít na vědomí, že sladění indických a evropských právních předpisů týkajících se údajů by významně usnadnilo vzájemnou spolupráci, obchod a bezpečné předávání informací a odborných znalostí; usilovat o zopakování mezinárodních dohod EU o roamingu s Indií;

                  bc)

                  připomenout, že rozvoj digitálního odvětví má zásadní význam pro bezpečnost a musí zahrnovat diverzifikaci dodavatelského řetězce výrobců zařízení prostřednictvím podpory otevřených a interoperabilních síťových architektur a partnerství v oblasti digitalizace s partnery, kteří sdílejí hodnoty EU a využívají technologie v souladu se základními právy;

                  bd)

                  přijmout účinná opatření k usnadnění mobility mezi EU a Indií, a to i pro migranty, studenty, vysoce kvalifikované pracovníky a umělce, s ohledem na dostupnost dovedností a potřeby trhu práce v EU a Indii; uznat značné množství talentů v oblasti digitalizace a umělé inteligence v Indii i EU a společný zájem o rozvoj odborných znalostí a spolupráce na vysoké úrovni v této oblasti;

                  be)

                  považovat mezilidské výměny za jeden z hlavních rozměrů strategického partnerství; vyzvat k hlubšímu partnerství v oblasti veřejného vzdělávání, výzkumu a inovací a kulturní výměny; vyzvat členské státy EU a Indii, aby investovaly zejména do schopností a vůdčích dovedností mladých lidí a zajistily jejich smysluplné zapojení do politického a hospodářského života; podporovat účast Indie, zejména indických studentů a mladých praktiků, v programech EU, jako je Horizont Evropa, Evropská rada pro výzkum, stipendium Marie Sklodowské-Curie, a mezilidské kontakty ve vzdělávání a kultuře; v tomto ohledu podporovat program Erasmus+ a zajistit rovné začlenění studentek, vědeckých pracovnic, výzkumných pracovnic a odbornic do těchto programů; pokračovat v úzké spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, včetně digitálních technologií zaměřených na člověka a vycházejících z etických zásad, a současně podporovat posilování digitální gramotnosti a dovedností;

                  bf)

                  dále prozkoumat možnosti komplexní spolupráce v rámci skupiny G20 v oblasti zaměstnanosti a sociálních politik, jako je sociální ochrana, minimální mzda, účast žen na trhu práce, vytváření důstojných pracovních míst a bezpečnost a ochrana zdraví při práci; spolupracovat na vymýcení dětské práce podporou uplatňování a sledování dodržování úmluv MOP č. 138 (Úmluva o nejnižším věku) a 182 (Úmluva o nejhorších formách dětské práce), které Indie ratifikovala v červnu 2017;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Přijaté texty, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Přijaté texty, P9_TA(2021)0016.

         (4)  Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 48.

         (5)  Úř. věst. C 174 E, 14.7.2005, s. 179.

         (6)  Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

         (7)  Úř. věst. C 58, 15.2.2018, s. 109.

         (8)  Úř. věst. C 261 E, 10.9.2013, s. 34.

         (9)  Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 202.