title: Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0418

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014_x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Maďarska na
rok 2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
sociálního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“.  Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 hlavy států nebo
předsedové vlád členských států přijali rozhodnutí o Paktu
pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny
využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o
krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a
vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020
a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2013 a
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na
období 2013–2016.
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[5],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[6],
ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 Komise zveřejnila
výsledky hloubkového přezkumu Maďarska[7],
který provedla podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise
na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Maďarsko
stále potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si zasluhuje sledování a
vyžaduje rozhodná politická opatření. Zejména probíhající korekce vysoce
záporné čisté pozice vůči zahraničí, vysoká míra
veřejného a soukromého zadlužení v kontextu nestabilního finančního
odvětví a zhoršující se výkonnosti vývozu vyžadují i nadále zvýšenou
pozornost, aby se snížilo vysoké riziko nepříznivých účinků na
fungování ekonomiky.
(8)
Dne 30. dubna 2014 předložilo Maďarsko
svůj národní program reforem a svůj konvergenční program z roku
2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie nastíněné v
konvergenčním programu z roku 2014 je snížit celkový schodek na konci
období programu z 2,9 % HDP v roce 2014 na 1,9 %. Toho má být dosaženo
konsolidací, která bude mít těžiště zejména na konci programového
období, a cílové schodky byly oproti předchozímu programu výrazně
zvýšeny. Program potvrzuje střednědobý cíl ve výši -1,7 % HDP, což
odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Na základě nově
vypočteného strukturálního salda se však neočekává, že
střednědobého cíle bude do konce programového období dosaženo.
(Nově vypočtené) strukturální saldo by se mělo v roce 2014
zhoršit o 1,5 procentního bodu, čímž se značně odchýlí od
střednědobého cíle, a očekává se, že se stabilizuje v roce 2015,
což znamená rozdíl ve výši 0,5 % HDP oproti požadovanému zlepšení směrem
ke střednědobému cíli. Referenční hodnota pro výdaje ukazuje v
roce 2014 i 2015 značnou odchylku. Je plánováno, že (nově
vypočtené) strukturální saldo se v roce 2016 a 2017 dále zhorší.
Celkově se v roce 2014 plánuje značné odchýlení od postupu korekce směrem
ke střednědobému cíli. Program předpokládá postupný, avšak
trvalý pokles veřejného dluhu ze 79 % HDP v roce 2013 na 75 % HDP v roce
2017. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je pro období 2014–2016 v podstatě realistický,
přičemž se očekává, že HDP poroste v tomto roce o 2,3 % a v
dalším roce o 2,5 % ve srovnání s jarní prognózou Komise, která
předpokládala pro tento rok růst o 2,3 % a pro další rok o 2,1 %. Pro
rok 2007 je program však příliš optimistický. Rizika týkající se plnění
rozpočtových cílů jsou v roce 2014 v podstatě vyrovnaná, avšak
existují rostoucí rizika, že by schodek mohl být od roku 2015 vyšší, než bylo
plánováno. Zvláštní rizika pocházejí ze skutečnosti, že se
předpokládá, že plánovaného snížení podílu výdajů bude dosaženo obecným
nominálním zmrazením prostředků nebo omezením růstu pod míru
inflace pro většinu z položek diskrečních výdajů. Komise v
prognóze z jara 2014 předpokládá pro rok 2014 a 2015 celkový schodek ve
stejné výši jako jsou cíle programu. V předpokládaném strukturálním
schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2014 a 2,3 % v roce 2015 prognóza Komise
potvrzuje riziko, že by od roku 2014 mohlo dojít k významné odchylce od
střednědobého cíle. Prognóza Komise dále upozorňuje na
nedodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu v roce 2014 a 2015. Na
základě hodnocení programu a prognózy Komise podle nařízení (ES)
č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že je nutná další strukturální
konsolidace s ohledem na rizika značného odchýlení se od střednědobého
cíle, jakož i nedodržení pravidla týkajícího se zadlužení od roku 2014.
(10)
Střednědobý rozpočtový rámec byl
posílen rozšířením časového horizontu pro plánování nad rámec
současného rozpočtového roku. Dosud však není zajištěna jeho
účinnost a závaznost. Byla zavedena nová numerická fiskální pravidla,
avšak nebyly opraveny jejich koncepční nedostatky spojené zejména s
neexistencí systematického následného sledování, neexistencí maximálních
přípustných úrovní odchylek a řádného opravného mechanismu. Úzký
seznam povinných úkolů Fiskální rady a její analytické kapacity dosud
neodpovídají jejímu právu veta ve vztahu k rozpočtu. Další posílení
střednědobého rozpočtového rámce a rozšíření obligatorní
působnosti Fiskální rady by pomohlo zvýšit důvěryhodnost,
transparentnost a účinnost celkového fiskálního rámce.
(11)
Ačkoli je k dispozici režim financování
růstu pro malé a střední podniky subvencovaný centrální bankou,
běžné poskytování úvěrů ekonomice nebylo udržitelným
způsobem obnoveno. Regulační zátěž ve finančním sektoru
byla dále zvýšena, čímž se omezila kapacita pro akumulaci kapitálu.
Opatření, jako je například zvýšení daně z finančních
transakcí, přispěla k nárůstu používání hotovosti v ekonomice.
Portfolio domácností se dále zhoršilo a vysoký podíl nesplácených
úvěrů představuje nyní pro finanční sektor jeden z
největších problémů. Pročištění portfolia brání malá
efektivita likvidačního řízení. Nebyla přijata žádná nová
zásadní opatření na odstranění špatných aktiv z rozvah bank.
Kombinace značné regulační zátěže a vysokého podílu nesplácených
úvěrů vedla k omezení dostupných úvěrů. Vláda
opakovaně oznámila svůj záměr zavést nový režim úlev
zaměřený na pomoc osobám s úvěry denominovanými v cizí
měně; ve většině případů nebyla
zaměřena na ty z nich, které se nacházejí v obtížné situaci, a mají
negativní dopad na platební morálku domácností, které očekávají další
pomoc vlády. Finanční regulace a dohled byly posíleny začleněním
orgánu finančního dohledu do struktury centrální banky a centrální bance
byla svěřena odpovědnost za makroobezřetnostní dohled. Byly
zahájeny přípravné činnosti ke zřízení režimu řešení
problémů bank.
(12)
Ačkoli se četnost daňových změn
oproti předchozímu roku snížila, v zajištění vyváženějšího
systému zdanění obchodních společností nebylo dosaženo žádného
podstatného pokroku. Některé stávající odvětvové daně byly
dokonce zvýšeny. Uplatňování různých daňových sazeb v
jednotlivých odvětvích představuje překážku pro efektivní
alokaci zdrojů, a má tak negativní dopad na růst. Aby zdanění
více podporovalo zaměstnanost, rozšířilo Maďarsko
způsobilost pro slevu na dani z příjmů fyzických osob pro
rodiny, což může pomoci pracujícím s nízkými příjmy. Daňové zatížení svobodných osob s nízkými příjmy je jedno z
nejvyšších v EU. Kritéria způsobilosti v zákoně
o ochraně pracovních míst zůstávají v podstatě
nezměněna, ačkoli výrazný počet pracovníků s nízkými
příjmy nespadá do působnosti opatření. Bude důležité
posoudit dopad a nákladovou efektivnost opatření a v případě
potřeby jej upravit tak, aby se zvýšily jeho možnosti pomoci lidem nalézt
zaměstnání. Určitého pokroku bylo dosaženo v přesunu
zdanění práce směrem k ekologickým daním, avšak jsou nutná další
opatření. Po opakovaných odkladech je postupně zaváděno online
propojení registračních pokladen s daňovými orgány. Maďarsko
však stále trpí vysokou úrovní nedodržování daňových předpisů s
přetrvávající vysokou úrovní nehlášené práce a nedodržováním
předpisů v oblasti DPH. Měla by být posílena kontrolní
opatření, a to zejména s ohledem na zlepšení účinnosti boje proti
podvodům s DPH.
(13)
Míra nezaměstnanosti mladých lidí se v roce
2013 snížila, avšak počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni
ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, vzrostl.
Prostřednictvím účinné koordinace úřadů veřejné služby
zaměstnanosti se vzdělávacími institucemi a místními
zúčastněnými stranami by bylo možné zapojit větší počet
mladých lidí. Bylo zahájeno budování kapacit ve veřejné službě
zaměstnanosti, včetně přípravy systému profilování
klientů, přičemž by měla být posouzena opatření
aktivní politiky na trhu práce ve prospěch otevřeného trhu práce s
cílem zhodnotit jejich efektivitu a účinnost a v případě
potřeby by měla být upravena tak, aby se zlepšil přístup
znevýhodněných osob na trh práce. Aktivační prvek u různých
opatření týkajících se trhu práce a u sociálních opatření (program
veřejných prací, dávky v nezaměstnanosti a sociální pomoc) musí být
posílen. Na program veřejných prací je vynakládáno velké množství
rozpočtových prostředků určených na podporu
zaměstnanosti, avšak v roce 2013 bylo po ukončení programu schopno
vrátit se na otevřený trh práce méně než 10 % účastníků
programu. To vede k otázce, zda by program neměl být upraven,
například vytvořením silnějších vazeb k aktivaci, odbornému
vzdělávání a podpoře při hledání zaměstnání, tak aby byl
zajištěn trvalejší dopad na zaměstnanost. Účast žen na trhu
práce byla podpořena zvýšenou flexibilitou v systému placené
rodičovské dovolené a poskytnutím kapacit zařízení pro péči o
děti, avšak je nutné další úsilí, neboť úroveň
zaměstnanosti žen zůstává pod 60 %. Doba způsobilosti pro dávky
v nezaměstnanosti je kratší, než je průměrná doba potřebná
k tomu, aby si osoba hledající zaměstnání našla práci. Počet lidí
ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením v Maďarsku neustále
roste a v současné době se týká téměř třetiny celkové
populace. Chudoba dále nepřiměřeně postihuje
znevýhodněné skupiny, zejména děti a Romy. Je zavedena národní
strategie sociálního začleňování, opatření politiky ve
většině oblastí však systematicky nepodporují cíle definované v této
strategii. K účinnému snížení chudoby jsou nutná
integrovaná a efektivní politická opatření.
(14)
Podnikatelské prostředí v
Maďarsku se vyznačuje častými změnami regulačního
rámce a v rostoucí řadě odvětví omezenou konkurencí. V
odvětví služeb byly zavedeny nové překážky a stávající nebyly
odstraněny (např. lékárny, nakládání s odpady, mobilní platby,
maloobchodní prodej tabáku a učebnic). Celkové investice se silně
snížily zejména v odvětvích, na která byly v minulých letech uvaleny
daňové přirážky. Mezi roky 2010 a 2013 klesly nominální investice v
odvětví energetiky o 44 %, ve finančním odvětví o 28 % a v
odvětví komunikací o 18 %, zatímco celkově investice vzrostly o 3,4
%. Určitého pokroku bylo dosaženo ve zvýšení hospodářské soutěže
při zadávání veřejných zakázek, avšak je nutné další úsilí.
Například větší využívání elektronického zadávání zakázek by mohlo
vést ke značným úsporám nákladů, zlepšit transparentnost
veřejných zakázek a posílit hospodářskou soutěž. Byla
přijata opatření pro zavedení strategií zaměřených na
bezúhonnost a podporu lepších norem transparentnosti ve veřejné
správě, avšak pro účinný boj s korupcí je nutné další úsilí.
(15)
Počet osob předčasně
ukončujících školní docházku roste a přijetí strategie
zaměřené na prevenci předčasného ukončení školní
docházky bylo opakovaně odloženo. Je nutné vyvinout další úsilí a vybavit
žáky základními dovednostmi, kompetencemi a kvalifikacemi, které odpovídají
potřebám trhu práce. Rovný přístup k všeobecnému kvalitnímu
vzdělávání zůstává pro znevýhodněné děti, zejména Romy,
stále velkým problémem. V zájmu usnadnění stále
obtížného přechodu ze vzdělávacího systému na trh práce byl
přijat nový zákon o odborném vzdělávání, který mimo jiné zavádí nový
„duální model“. Jeho účinky musí být podrobně
sledovány.
(16)
V roce 2013 a 2014 Maďarsko pokračovalo
ve snižování cen elektřiny a plynu pro koncové zákazníky. Tato snížení cen
měla spolu s dalším daňovým zatížením energetických společností
negativní dopad na možnosti poskytovatelů energií pokrýt náklady,
investice v odvětví energetiky a údržbu sítě. V současné
době je energetická intenzita domácností jednou z nejvyšších v EU a
energetická účinnost by mohla být zlepšena zejména v odvětví bydlení.
Chybějící nezávislost energetického regulačního orgánu při
stanovování podmínek pro přístup k síti a tarifů dosud vzbuzuje
obavy. Byla přijata některá opatření na zefektivnění
organizace společností veřejné dopravy, nicméně udržitelnost by
mohla být dále zvýšena snížením provozních nákladů a změnou tarifního
systému.
(17)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Maďarska. Posoudila
konvergenční program i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich
význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v
Maďarsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k
nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím,
že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni
Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou
promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 7.
(18)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada konvergenční program Maďarska a její stanovisko[8] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(19)
Na základě výsledků hloubkového
přezkumu Komise a tohoto hodnocení přezkoumala Rada národní program
reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
doporučení č. 1, 2, 3 a 5,
DOPORUČUJE, aby Maďarsko v
období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Posílit
rozpočtová opatření pro rok 2014 vzhledem ke vznikajícímu rozdílu ve
výši 0,9 % HDP oproti požadavkům Paktu o stabilitě a růstu,
konkrétně pravidlo o snižování zadlužení, na základě prognózy Komise
z jara 2014. V roce 2015 a v dalších letech značně posílit
rozpočtovou strategii s cílem zajistit dosažení střednědobého
cíle a splnění požadavků na snížení zadlužení, aby mohla být trvale
snižována vysoká míra veřejného zadlužení. Dále zvýšit závaznost
střednědobého rozpočtového rámce prostřednictvím
systematického následného monitorování dodržení numerických fiskálních pravidel
a používáním opravných mechanismů. Zlepšit transparentnost veřejných
financí, a to také prostřednictvím rozšíření obligatorní
působnosti Fiskální rady vyžadováním vypracování pravidelných
makrofiskálních prognóz a posouzení dopadů hlavních politických
návrhů na rozpočet.
2.           Pomoci obnovit běžné
toky úvěrů do hospodářství, mimo jiné zlepšením koncepce daní
uvalených na finanční instituce a snížením jejich daňového zatížení.
Upravit daň z finančních transakcí, aby se předešlo přesměrování
úspor z bankovního odvětví, a zvýšit pobídky pro využívání elektronických
plateb. Prozkoumat a odstranit překážky pročištění portfolia,
mimo jiné zpřísněním pravidel pro poskytování restrukturalizovaných
úvěrů, odstraněním překážek pro realizaci zajištění
při nesplácení úvěru, jakož i zvýšením rychlosti a účinnosti
insolvenčního řízení. V této souvislosti konzultovat se
zúčastněnými stranami nové politické iniciativy a zajistit, že tyto
iniciativy jsou vhodně zacíleny a nezvyšují u vypůjčovatelů
morální hazard. Dále posílit finanční regulaci a dohled.
3.           Zajistit stabilní,
vyváženější a zjednodušený systém zdanění obchodních
společností, včetně odstranění odvětvových daní s
rušivým účinkem. Snížit daňové zatížení osob s nízkými příjmy,
mimo jiné zlepšením účinnosti ekologických daní. Zintenzívnit
opatření pro zlepšení dodržování daňových předpisů –
zejména snížit podvody v oblasti DPH – a snížit jejich celkové náklady.
4.           Posílit vhodně
zaměřená opatření aktivní politiky na trhu práce, mimo jiné
urychlením zavedení systému profilování klientů Veřejné služby
zaměstnanosti. Zavést síť mentorů pro mladé lidi a koordinovat
ji se vzdělávacími institucemi a místními zúčastněnými stranami
s cílem zapojit více mladých lidí. Přezkoumat program veřejných prací
s cílem posoudit jeho účinnost při pomáhání lidem v nalezení
následného zaměstnání a dále posílit jeho aktivační prvky. Zvážit
prodloužení doby způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti a zohlednit
přitom průměrnou dobu nutnou k nalezení nového zaměstnání a
propojit ji s aktivačními opatřeními. Zlepšit
přiměřenost a rozsah sociální pomoci a posílit jejich propojení
s aktivací. Za účelem odstranění chudoby zavést efektivní a
integrovaná opatření politiky k výraznému snížení chudoby, zejména mezi
dětmi a Romy.
5.           Stabilizovat regulační
rámec a posílit hospodářskou soutěž, mimo jiné odstraněním
překážek v odvětví služeb. Přijmout ambicióznější kroky ke
zvýšení konkurence a transparentnosti při zadávání veřejných zakázek,
včetně zavedení elektronického zadávání zakázek, a dále snížit
korupci a celkovou administrativní zátěž.
6.           Zavést národní strategii
týkající se prevence předčasného ukončování školní docházky se
zaměřením na předčasné ukončování odborného
vzdělávání a přípravy. Zavést systematický přístup pro snížení
segregace ve vzdělávání a podporovat inkluzivní systém vzdělávání pro
znevýhodněné skupiny, především pro Romy. Podporovat přechod
mezi různými etapami vzdělávání a vstup na trh práce a podrobně
sledovat provádění reformy odborného vzdělávání. Provést reformu
vysokoškolského vzdělávání, která umožní vyšší míru dosažení terciárního
vzdělání, zejména u znevýhodněných studentů.
7.           Přezkoumat dopad
regulace cen energie na motivace k investicím a hospodářskou soutěž
na trzích s elektřinou a plynem. Přijmout další opatření k
zajištění nezávislosti vnitrostátního regulačního orgánu při
stanovování podmínek pro přístup k síti a tarifů. Přijmout
opatření ke zvýšení energetické účinnosti, zejména v odvětví
bydlení. Dále zvýšit udržitelnosti systému dopravy, mimo jiné snížením
provozních nákladů a přezkumem tarifního systému státem
vlastněných podniků v odvětví dopravy.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 418 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 85 final.
[8]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 18. května 2005 o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby   (Text s významem pro EHP)

text:
               21.10.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 276/54

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 18. května 2005
   o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/737/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V dubnu 2004 přijala Komise sdělení týkající se správy autorského práva a práv s ním souvisejících na vnitřním trhu.

               (2)

               Evropský parlament uvedl ve své zprávě ze dne 15. ledna 2004 (1), že nositelé práv by měli mít možnost požívat ochrany autorského práva a práv s ním souvisejících, kdekoli jsou tato práva ustanovena, nezávisle na státních hranicích nebo způsobech užívání během celého období jejich platnosti.

               (3)

               Evropský parlament dále zdůraznil, že jakékoliv opatření na úrovni Společenství s ohledem na kolektivní přeshraniční správu autorského práva a práv s ním souvisejících by posílilo důvěru umělců, včetně spisovatelů a hudebníků, v to, že celoevropské užívání jejich tvůrčích děl bude finančně odměňováno (2).

               (4)

               V důsledku používání nových technologií se objevila nová generace komerčních uživatelů, kteří využívají hudební díla a jiné předměty ochrany on-line. Poskytování zákonných on-line hudebních služeb vyžaduje správu autorského práva a práv s ním souvisejících.

               (5)

               Jednou skupinou těchto práv je výlučné právo na rozmnožování, které se vztahuje na všechny rozmnoženiny vytvořené během on-line distribuce hudebních děl. Ostatními skupinami práv jsou právo na sdělování hudebních děl veřejnosti, právo na spravedlivou odměnu za sdělování jiných předmětů ochrany veřejnosti a výlučné právo na zpřístupnění hudebního díla nebo jiného předmětu ochrany veřejnosti.

               (6)

               Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (3) a směrnice Rady 92/100/EHS ze dne 19. listopadu 1992 o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem (4) je pro účely on-line využívání hudebních děl zapotřebí licence pro všechna práva. Správu těchto práv mohou vykonávat kolektivní správci práv, kteří poskytují některé správní služby nositelům práv jako jejich zástupci, nebo jednotliví nositelé práv osobně.

               (7)

               Udělování licencí k on-line právům je často omezeno podle území; komerční uživatelé jednají v každém členském státě s každým z příslušných kolektivních správců práv o každém právu, které je v on-line využívání obsaženo.

               (8)

               V době on-line využívání hudebních děl však komerční uživatelé vyžadují licenční politiku, která odpovídá všudypřítomnosti on-line prostředí a je použitelná na více územích. Proto je vhodné ustanovit udělování licencí pro více území, aby byla posílena právní jistota komerčních uživatelů v souvislosti s jejich činností a podpořen vývoj zákonných on-line služeb, čímž by následně došlo ke zvýšení příjmů nositelů práv.

               (9)

               Svoboda poskytování služeb kolektivní správy napříč státních hranic má za následek, že nositelé práv budou mít možnost svobodně si vybrat kolektivního správce práv pro správu práv nezbytných k provozování zákonných on-line hudebních služeb v rámci Společenství. Toto právo zahrnuje možnost svěřit či převést všechna nebo jen některá on-line práva na jiného kolektivního správce práv bez ohledu na členský stát sídla nebo státní příslušnosti kolektivního správce práv či nositele práv.

               (10)

               Podpora účinných struktur pro přeshraniční správu práv by rovněž měla zajistit, aby kolektivní správci práv dosáhli vyšší úrovně racionalizace a průhlednosti, a sice s ohledem na soulad s pravidly hospodářské soutěže, zejména pokud jde o požadavky vyplývající z digitálního prostředí.

               (11)

               Ve vztahu mezi nositeli práv a kolektivními správci práv, založeném buď na smluvních ujednáních nebo statutárních ustanoveních členství, by měla být dodržována minimální ochrana pro nositele práv ve vztahu ke všem skupinám práv, které jsou nezbytné k poskytování zákonných on-line hudebních služeb. Zacházení s nositeli práv ze strany správců práv by se nemělo lišit na základě členského státu sídla nebo státní příslušnosti.

               (12)

               Licenční poplatky vybírané jménem nositelů práv by měly být rozdělovány spravedlivě a bez diskriminace na základě sídla, státní příslušnosti nebo skupiny nositelů práv. Zejména licenční poplatky vybírané jménem nositelů práv ve členských státech jiných než těch, ve kterých mají nositelé práv sídlo nebo jejichž státními příslušníky jsou nositelé práv, by měly být rozdělovány co možná nejúčinněji.

               (13)

               Další doporučení týkající se odpovědnosti, zastupování nositelů práv v rozhodovacích orgánech kolektivních správců práv a řešení sporů by měla zajistit, aby kolektivní správci práv dosáhli vyšší úrovně racionalizace a průhlednosti a aby se nositelé práv a komerční uživatelé mohli kvalifikovaně rozhodovat. Zacházení by se nemělo lišit na základě druhu členství v ochranném svazu autorském: se všemi nositeli práv, ať jimi jsou autoři, skladatelé, nakladatelé, výrobci zvukových záznamů, výkonní umělci a ostatní, by se mělo zacházet stejným způsobem.

               (14)

               Je vhodné, aby byl vývoj on-line hudebního trhu neustále posuzován,

         DOPORUČUJE:
   Definice

               1.

               Pro účely tohoto doporučení se:

                           a)

                           „správou autorského práva a práv s ním souvisejících pro poskytování zákonných on-line hudebních služeb na úrovni Společenství“ rozumí poskytování těchto služeb: udělování licencí komerčním uživatelům, kontrola a sledování práv, prosazování autorského práva a práv s ním souvisejících, vybírání licenčních poplatků a rozdělování licenčních poplatků nositelům práv;

                           b)

                           „hudebními díly“ rozumí jakékoliv hudební dílo nebo jiný předmět ochrany;

                           c)

                           „repertoárem“ rozumí seznam hudebních děl spravovaný kolektivním správcem práv;

                           d)

                           „licencí pro více území“ rozumí licence, která se vztahuje na území více než jednoho členského státu;

                           e)

                           „kolektivním správcem práv“ rozumí jakákoliv osoba poskytující služby uvedené v bodě a) několika nositelům práv;

                           f)

                           „on-line právy“ rozumí jakékoliv z těchto práv:

                                       i)

                                       výlučné právo na rozmnožování, které se vztahuje na všechny rozmnoženiny podle směrnice 2001/29/ES v podobě nehmotných kopií vytvořených během on-line distribuce hudebních děl,

                                       ii)

                                       právo na sdělování hudebních děl veřejnosti v podobě práva udělit svolení nebo zakázat zpřístupnění veřejnosti podle směrnice 2001/29/ES nebo práva na spravedlivou odměnu podle směrnice 92/100/EHS zahrnující webcasting (internetové vysílání), internetové rádio a simulcasting nebo služby téměř na požádání (near-on-demand) na osobním počítači nebo na mobilním telefonu,

                                       iii)

                                       výlučné právo na zpřístupnění hudebního díla podle směrnice 2001/29/ES zahrnující služby na požádání nebo jiné interaktivní služby;

                           g)

                           „nositelem práv“ rozumí jakákoliv fyzická nebo právnická osoba, která vlastní on-line práva;

                           h)

                           „komerčním uživatelem“ rozumí jakákoliv osoba podílející se na poskytování on-line hudebních služeb, která od nositelů práv potřebuje licenci k tomu, aby mohla poskytovat zákonné on-line hudební služby;

                           i)

                           „vzájemnou smlouvou o zastupování“ rozumí jakákoliv dvoustranná smlouva mezi kolektivními správci práv, kterou jeden kolektivní správce práv udělí jinému kolektivnímu správci právo na zastupování svého repertoáru na jeho území.

         Obecně

               2.

               Členské státy se vyzývají k tomu, aby podnikly nezbytné kroky k usnadnění vývoje zákonných on-line služeb ve Společenství tím, že podpoří právní prostředí co nejvhodnější pro správu autorského práva a práv s ním souvisejících pro poskytování zákonných on-line hudebních služeb na úrovni Společenství.

         Vztah mezi nositeli práv, kolektivními správci práv a komerčními uživateli

               3.

               Nositelé práv by měli mít právo na svěření správy jakéhokoliv z on-line práv nezbytných k provozování zákonných on-line hudebních služeb s územním rozsahem dle svého výběru kolektivnímu správci práv dle svého výběru, a sice bez ohledu na členský stát sídla nebo státní příslušnosti kolektivního správce práv či nositele práv.

               4.

               Kolektivní správci práv by měli zájmy nositelů práv zastupovat co nejpečlivěji.

               5.

               S ohledem na udělování licencí k on-line právům by se vztah mezi nositeli práv a kolektivními správci práv, založený buď na smluvních ujednáních nebo statutárních ustanoveních členství, měl řídit alespoň tímto:

                           a)

                           nositelé práv by měli mít možnost určit, která on-line práva svěří do kolektivní správy;

                           b)

                           nositelé práv by měli mít možnost určit územní rozsah mandátu kolektivních správců práv;

                           c)

                           nositelé práv by měli mít, po včasném oznámení svého úmyslu, právo na odebrání jakéhokoliv z on-line práv a na převedení správy těchto práv vykonávané pro více území na jiného kolektivního správce práv, a sice bez ohledu na členský stát sídla nebo státní příslušnosti kolektivního správce práv či nositele práv;

                           d)

                           v případě, že nositel práv převedl správu on-line práva na jiného kolektivního správce práv, aniž by tím byly dotčeny ostatní formy spolupráce mezi správci práv, měli by všichni dotčení kolektivní správci práv zajistit, aby tato on-line práva byla vyňata ze stávající vzájemné smlouvy o zastupování, kterou mezi sebou uzavřeli.

               6.

               Kolektivní správci práv by měli informovat nositele práv a rovněž komerční uživatele o svém repertoáru, všech stávajících vzájemných smlouvách o zastupování, územním rozsahu svých mandátů pro tento repertoár a o platných sazbách.

               7.

               Kolektivní správci práv by měli včas oznámit sobě navzájem a rovněž komerčním uživatelům změny ve svém repertoáru.

               8.

               Komerční uživatelé by měli informovat kolektivní správce práv o různých vlastnostech služeb, pro něž chtějí získat on-line práva.

               9.

               Kolektivní správci práv by měli komerčním uživatelům udělovat licence na základě objektivních kritérií a bez jakékoliv diskriminace mezi uživateli.

         Spravedlivé rozdělování a srážky

               10.

               Kolektivní správci práv by měli spravedlivě rozdělovat licenční poplatky všem nositelům práv, které zastupují, nebo skupině nositelů práv, kterou zastupují.

               11.

               Smluvní ujednání nebo statutární ustanovení členství, kterými se řídí vztah mezi kolektivními správci práv a nositeli práv při správě hudebních děl pro on-line využívání na úrovni Společenství, by měly výslovně uvádět, zda budou z licenčních poplatků sráženy částky pro jiné účely než poskytované správní služby, a pokud ano, v jaké výši.

               12.

               Po zaplacení licenčních poplatků by kolektivní správci práv měli vůči všem nositelům práv, které zastupují, výslovně uvést částky srážené pro jiné účely než jimi poskytované správní služby.

         Nediskriminace a zastupování

               13.

               Ve vztahu mezi kolektivními správci práv a nositeli práv, založeném buď na smluvních ujednáních nebo statutárních ustanoveních členství, by měly platit tyto zásady:

                           a)

                           s jakoukoliv skupinou nositelů práv se zachází stejným způsobem s ohledem na všechny výkony v rámci poskytovaných správních služeb;

                           b)

                           zastupování nositelů práv ve vnitřním rozhodovacím procesu je spravedlivé a vyvážené.

         Odpovědnost

               14.

               Kolektivní správci práv by měli všem nositelům práv, které zastupují, buď přímo nebo na základě vzájemných smluv o zastupování, pravidelně podávat zprávy o všech udělených licencích, platných sazbách a vybíraných a rozdělených licenčních poplatcích.

         Řešení sporů

               15.

               Členské státy se vyzývají k tomu, aby zajistily účinné mechanismy řešení sporů, zejména v souvislosti se sazbami, podmínkami pro udělování licencí, svěřením on-line práv do kolektivní správy a odebráním on-line práv.

         Další postup

               16.

               Členské státy a kolektivní správci práv se vyzývají k tomu, aby Komisi každoročně podávali zprávy o opatřeních, která přijali v souvislosti s tímto doporučením, a o správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro poskytování zákonných on-line hudebních služeb na úrovni Společenství.

               17.

               Komise zamýšlí neustále posuzovat vývoj on-line hudebního odvětví, a to s ohledem na toto doporučení.

               18.

               Na základě posouzení podle bodu 17 uváží Komise, zda bude nutné přijmout další opatření na úrovni Společenství.

         Určení

               19.

               Toto doporučení je určeno členským státům a všem hospodářským subjektům, které se podílejí na správě autorského práva a práv s ním souvisejících v rámci Společenství.

      V Bruselu dne 18. května 2005.

            Za Komisi

         Charlie McCREEVY

            člen Komise

      (1)  A5-0478/2003.

      (2)  Viz 29. bod odůvodnění.

      (3)  Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10.

      (4)  Úř. věst. L 346, 27.11.1992, s. 61. Směrnice ve znění směrnice 2001/29/ES.


title: Doporučení Komise ze dne 30. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky chroman sodný, dichroman sodný a 2,2′,6,6′-tetrabrom-4,4′-isopropylidendifenol (tetrabrombisfenol A) (oznámeno pod číslem K(2008) 2256) (Text s významem pro EHP)

text:
               18.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 158/62

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 30. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky chroman sodný, dichroman sodný a 2,2′,6,6′-tetrabrom-4,4′-isopropylidendifenol (tetrabrombisfenol A)
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2256)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/454/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly následující látky určeny jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 143/97 (2) a (ES) č. 2364/2000 (3), pokud jde o třetí a čtvrtý seznam prioritních látek podle nařízení (EHS) č. 793/93:

                           —

                           chroman sodný,

                           —

                           dichroman sodný,

                           —

                           2,2′,6,6′-tetrabrom-4,4′-isopropylidendifenol (tetrabrombisfenol A).

               (2)

               Členské státy zpravodajové určené v souladu s nařízeními (EHS) č. 793/93 a (ES) č. 143/97 dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí (4), a navrhly strategii omezování těchto rizik v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93.

               (3)

               Proběhly konzultace s Vědeckým výborem pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) a Vědeckým výborem pro zdravotní a environmentální rizika (SCHER), které vydaly stanoviska, pokud se jedná o hodnocení rizik provedená zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na internetových stránkách uvedených výborů.

               (4)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v odpovídajícím sdělení Komise (5).

               (5)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit pro některé látky určitá opatření na snižování rizik.

               (6)

               Opatření na snižování rizik doporučená pro pracovníky by měla být zohledněna v rámci právních předpisů o ochraně pracovníků, u nichž se má za to, že poskytují odpovídající rámec pro snížení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (7)

               Opatření na snižování rizik stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   CHROMAN SODNÝ

         (Č. CAS 7775-11-3; č. Einecs 231-889-5)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (1) a životní prostředí (2, 3, 4, 5, 6)

               1)

               Zaměstnavatelé, kteří používají sloučeniny šestivazného chromu při výrobě pigmentů a barviv, při formulaci prostředků k povrchové úpravě kovů, při elektrolytickém pokovování a jako mořidla při barvení vlny, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech podle čl. 12 odst. 2 směrnice Rady 98/24/ES (6).

               2)

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES (7) stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se sloučenin šestivazného chromu, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami (dále jen BAT) a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               3)

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o šestivazný chrom, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               4)

               Za účelem usnadnění povolování a monitorování podle směrnice 2008/1/ES by šestivazný chrom měl být začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k BAT.

               5)

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               6)

               Pro vodní útvary, u nichž emise Cr(VI) mohou způsobit riziko, by příslušný členský stát nebo státy měly stanovit normy kvality životního prostředí a vnitrostátní opatření na snížení znečištění, jejichž prostřednictvím má být norem kvality životního prostředí dosaženo v roce 2015 v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (8).

         ODDÍL 2
   DICHROMAN SODNÝ

         (Č. CAS 10588-01-9; č. Einecs 234-190-3)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (7) a životní prostředí (8,9,10,11,12)

               7)

               Zaměstnavatelé, kteří používají sloučeniny šestivazného chromu při výrobě pigmentů a barviv, při formulaci prostředků k povrchové úpravě kovů, při elektrolytickém pokovování a jako mořidla při barvení vlny, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech podle čl. 12 odst. 2 směrnice 98/24/ES.

               8)

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se sloučenin šestivazného chromu, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s BAT a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               9)

               Členské státy by měly pečlivě sledovat zavádění BAT, pokud jde o šestivazný chrom, a oznámit veškerý důležitý vývoj Komisi v rámci výměny informací o BAT.

               10)

               Za účelem usnadnění povolování a monitorování podle směrnice 2008/1/ES by šestivazný chrom měl být začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k BAT.

               11)

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               12)

               Pro vodní útvary, u nichž emise Cr(VI) mohou způsobit riziko, by příslušný členský stát nebo státy měly stanovit normy kvality životního prostředí a vnitrostátní opatření na snížení znečištění, jejichž prostřednictvím má být norem kvality životního prostředí dosaženo v roce 2015 v souladu se směrnicí 2000/60/ES.

         ODDÍL 3
   2,2′,6,6′-TETRABROM-4,4′-ISOPROPYLIDENDIFENOL (TETRABROMBISFENOL A)

         (Č. CAS 79-94-7; č. Einecs 201-236-9)

   Opatření na snižování rizik pro životní prostředí (13, 14)

               13)

               Příslušné orgány v dotčených členských státech by měly v povoleních vydávaných podle směrnice 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se TBBPA, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s BAT a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               14)

               Místní emise látky TBBPA do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

         ODDÍL 4
   URČENÍ

               15)

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která uvedené látky dovážejí, vyrábějí, přepravují, skladují, formulují do podoby přípravků či jinak zpracovávají, používají, likvidují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 30. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 152, 18.6.2008, s. 11.

      (6)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/30/ES (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (7)  Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (8)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2008/32/ES (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 60).


				|

		52013DC0354

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Dánska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska na období 2012–2016 /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Dánska na rok
2013
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu
pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie (na
období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 29. června 2012
přijali hlavy států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec
opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá
veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které
mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili
zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým zemím.
(4)       Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Dánska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na
období 2011–2015.
(5)       Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu
mechanismu varování[7],
ve které je Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)       Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti
a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)       Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu[8] Dánska podle článku 5
nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy. Analýza Komise vede k závěru, že Dánsko se potýká
s makroekonomickou nerovnováhou, i když nikoliv nadměrnou.
(8)       Dne 30. dubna 2013
předložilo Dánsko svůj letošní konvergenční program na období
2012–2016 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným
vazbám byly oba programy posuzovány současně.
(9)       Na základě posouzení
letošního konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č.
1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou
založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Scénář
počítá s růstem HDP o 0,7 % v roce 2013 a 1,6 % v roce
2014, což je vesměs v souladu s prognózou Komise z jara 2013, která pro
uvedené roky předpokládá růst 0,7 % a 1,7 %. V programu je
popsána rozpočtová strategie zaměřená na nápravu nadměrného
schodku a na dosažení střednědobého cíle, jímž je strukturální
schodek ve výši nepřesahující 0,5 % HDP do konce roku 2013, což
odpovídá cílům paktu. Cílem programu je schodek veřejných financí ve
výši 1,7 % HDP v roce 2013 a 1,8 % v roce 2014, což je v souladu
se lhůtou navrženou Komisí v rámci postupu při nadměrném schodku.
Průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2013 vycházející z
výpočtů strukturálního salda rozpočtu je v souladu s
doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Odhaduje
se, že skutečné veřejné výdaje (včetně nepředepsaných
opatření na straně příjmů) vykáží v roce 2013 nulový
růst a v roce 2014 vzrostou o 0,4 %, čímž bude v obou
letech splněno výdajové kritérium. Veřejné finance v Dánsku jsou
obecně v dobrém stavu a Dánsko již dosáhlo svého střednědobého
cíle. Avšak i vzhledem ke stárnoucí populaci a velkorysé sociální politice je
naprosto nezbytné, aby si Dánsko zachovalo solidní a udržitelný rámec
fiskálních politik a udrželo schodek rozpočtu pod hranicí referenční
hodnoty uvedené ve Smlouvě, tj. 3 % HDP.
(10)     V roce 2012 Dánsko dokončilo
reformu systému invalidních důchodů a systému dotovaného
zaměstnávání (tzv. flex-job), která nabyla účinnosti 1. ledna
2013. Tyto reformy představují důležitá opatření ke zlepšení
nabídky práce v Dánsku. Avšak zlepšení zaměstnatelnosti osob, pro které je
získání práce nejobtížnější, tj. lidí z rodin migrantů,
dlouhodobě nezaměstnaných a pracovníků s nízkou kvalifikací,
zůstává nadále problémem. I když si ambiciózní program reforem dánské
vlády zaslouží ocenění, je důležité zajistit, aby uznávaný dánský model
flexikurity nadále usnadňoval přechod mezi nezaměstnaností a
pracovním poměrem a přitom omezoval marginalizaci a sociální
vyloučení. V tomto ohledu je důležitá úloha vzdělání, odborné
přípravy a zvyšování kvalifikace.
(11)     Pro Dánsko je vzdělání
oprávněně jasnou prioritou. Nicméně je třeba
pokračovat v úsilí o zlepšení kvality a nákladové efektivnosti
systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně
dokončení započatých reforem. Navržená reforma prvního a nižšího
druhého stupně vzdělávacího systému je zaměřena správným
směrem a lze očekávat, že se příznivě projeví na nákladové
efektivnosti školství a na kvalitě vzdělávání, včetně
úrovně znalostí žáků. V oblasti odborné přípravy podnikla dánská
vláda kroky na posílení kvality odborné přípravy a zajištění nezbytné
učňovské přípravy poskytované soukromými společnostmi. Byl
vytvořen výbor za účasti vlády, obcí, regionů a sociálních
partnerů za účelem nalezení trvalého řešení pro zajištění
potřebné nabídky učňovských míst a zvýšení kvality systému
odborného vzdělávání a přípravy. Nalezení trvalých a ambiciózních
řešení týkajících se jak nedostatku učňovských míst, tak
vysokého počtu případů předčasného ukončení
studia ve vzdělávacích systémech odborné přípravy mládeže by Dánsku
skutečně pomohlo lépe se připravit na budoucí poptávku po
kvalifikovaných pracovních silách na trhu práce a zlepšit produktivitu.
(12)     Dánsko by mohlo dosáhnout
vyššího hospodářského růstu odstraněním překážek
hospodářské soutěže v odvětví místních služeb a maloobchodu
vzhledem k důležitosti tohoto odvětví pro dánské hospodářství. V
roce 2012 předložila dánská vláda nový zákon o hospodářské
soutěži, který představuje důležitý krok správným směrem.
Revize právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže
zavedla účinnější mechanismus na posílení regulace hospodářské
soutěže, což je plně v souladu s příslušnou částí
doporučení na rok 2012. Větší pozornost je však nutno věnovat
zajištění účinnosti opatření ke zlepšení podmínek
hospodářské soutěže a fungování trhu přijatých v oblastech
odvětvových a veřejných služeb. Různé politické iniciativy na
tomto poli jsou stále jen v počátečním stadiu a k zajištění
účinného provedení je potřeba vytrvalého úsilí.
(13)     Jak na vnitrostátní úrovni,
tak na úrovni EU byly v uplynulých letech provedeny významné analýzy
ohledně zadluženosti domácností za účelem posouzení rizik pro
finanční a hospodářskou stabilitu. Prozatím se zdá, že rizika pro
finanční stabilitu jsou pod kontrolou, nicméně je nutno je neustále
sledovat. Dánské orgány přijaly řadu opatření na zlepšení
odolnosti systému hypotečních úvěrů. Mezi ně patří
systém klasifikace hypotečních úvěrů z hlediska rizikovosti na
bydlení a omezení variabilních úroků a/nebo půjček s odloženou
splatností. Hypoteční úvěrové instituce přijaly ze své
iniciativy opatření, která mají zajistit poskytnutí doplňkového
zajištění. Všechna opatření směřují správným směrem,
ale pro ověření, jestli bylo dosaženo žádoucího účinku, je nutné
podrobné sledování. Komise prověří pravidelné zprávy Dánska o dopadech
opatření přijatých v této souvislosti. Časem by mělo být v
Dánsku přezkoumáno zdanění majetku s cílem snížit zkreslení a posílit
jeho proticyklický charakter.
(14)     V rámci evropského semestru
vypracovala Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska.
Posoudila konvergenční program a národní program reforem
a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich
význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku, ale také
jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie tím, že budou do
vnitrostátních rozhodnutí zahrnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v
rámci evropského semestru se odrážejí v doporučeních v bodech 1 až 3 níže.
(15)     Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala konvergenční program Dánska a její
stanovisko[9]
se odráží zejména v doporučení v bodě 1 níže.
(16)     Na základě hloubkového
přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program
reforem a konvergenční program Dánska. Její doporučení podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě
makroekonomické nerovnováhy se odrážejí v doporučení v bodě 3 níže,
DOPORUČUJE, aby Dánsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření:
1.           V roce 2013 realizovat
rozpočtovou strategii podle plánu s cílem zajistit nápravu nadměrného
schodku do konce roku 2013. Dále realizovat rozpočtovou strategii pro rok
2014 a další léta s cílem zajistit dostatečné fiskální úsilí pro udržení
střednědobého cíle.
2.           Podniknout další kroky ke zlepšení
zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce, tj. lidí z rodin
migrantů, dlouhodobě nezaměstnaných a pracovníků
s nízkou kvalifikací. Zlepšit kvalitu odborné přípravy s cílem snížit
počet případů předčasného ukončení studia a
zvýšit počet učňovských míst. Provést reformu prvního a nižšího
druhého stupně vzdělávacího systému za účelem zvýšení
úrovně znalostí žáků a zlepšení nákladové efektivnosti školství.
3.           Pokračovat v úsilí o
odstranění překážek hospodářské soutěže v sektoru služeb,
včetně maloobchodu a stavebnictví, a zlepšit efektivnost poskytování
veřejných služeb.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 354 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 115 final.
[9]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Finska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/114

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Finska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2017
   (2017/C 261/25)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Finsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 2, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Finsku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jehož Finsko dosáhlo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Finsko nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou.

               (4)

               Dne 28. dubna 2017 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2017 finská vláda plánuje zhoršení celkového salda z -1,9 % HDP v roce 2016 na -2,3 % v roce 2017 a následně trvalé zlepšování až na -0,2 % v roce 2020. Plnění střednědobého rozpočtového cíle, kterým je schodek ve výši 0,5 % HDP ve strukturálním vyjádření, se očekává od roku 2019. Nicméně podle přepočítaného (5) strukturálního salda bude plnění střednědobého rozpočtového cíle dosaženo až od roku 2020. Podle programu stability z roku 2017 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 64,7 % v roce 2017 a v roce 2020 klesne na 62,7 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se zdá být příznivý, zejména pokud jde o roky 2018 a 2019. Základem tohoto scénáře je očekávání, že zaměstnanost v letech 2018–2019 poroste bezmála o 2 % ročně, což je výrazně více než průměrný roční nárůst za posledních deset let (+0,2 %).

               (7)

               Vzhledem k tomu, že veřejný dluh Finska překročil referenční hodnotu 60 % HDP, vydala Komise dne 22. května 2017 zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Po posouzení všech příslušných faktorů dospěla Komise v této zprávě k závěru, že kritérium dluhu by mělo být považováno za splněné.

               (8)

               Program stability z roku 2017 naznačuje, že rozpočtový dopad mimořádného přílivu uprchlíků je značný, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle programu stability z roku 2017 činily tyto náklady v roce 2016 0,34 % HDP. Způsobilé dodatečné výdaje dosáhly podle Komise v roce 2016 0,17 % HDP. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednit tyto dodatečné výdaje vzhledem k tomu, že příliv uprchlíků je neobvyklou událostí, jeho dopad na veřejné finance Finska je značný a udržitelnost nebude ohrožena povolením dočasného odchýlení se od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rozsah požadované korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2016 byl proto s ohledem na tyto náklady snížen. Podle programu stability z roku 2017 se očekává, že náklady spojené s mimořádným přílivem uprchlíků v roce 2017 klesnou o 0,15 % HDP. Konečné posouzení roku 2017 zahrnující rovněž způsobilé částky provede Komise na jaře roku 2018 na základě zjištěných údajů poskytnutých příslušnými finskými orgány.

               (9)

               Ve svém návrhu rozpočtového plánu na rok 2017 Finsko požádalo o to, aby vzhledem k plánovanému provedení rozsáhlejších strukturálních reforem, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (žádost o flexibilitu ve výši 0,5 % HDP), a vnitrostátním výdajům na projekty spolufinancované Unií v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (žádost o flexibilitu ve výši 0,1 % HDP), mohlo využít flexibility v rámci preventivní složky podle „Společně dohodnutého postoje k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu“, který potvrdila Rada ECOFIN v únoru 2016.

               (10)

               Žádost o flexibilitu pro strukturální reformy se týká reforem trhu práce, zejména Paktu pro konkurenceschopnost a důchodové reformy. Pro více než 90 % zaměstnanců pakt zmrazí mzdy na dobu dvanácti měsíců a bez náhrady trvale navýší roční pracovní dobu o 24 hodin. Kromě toho budou zaměstnanci trvale platit větší podíl příspěvků na sociální zabezpečení. Aby zaměstnancům kompenzovala zmrazení mezd a zvýšené náklady, finská vláda přistoupila k trvalému snížení daní z příjmu z výdělečné činnosti od roku 2017. Důchodovou reformou se do roku 2027 zvýší minimální věk pro odchod do důchodu z 63 na 65 let, a poté bude věk pro odchod do důchodu záviset na střední délce života. Obě tyto reformy začaly platit v roce 2017. Lepší nákladová konkurenceschopnost v důsledku Paktu pro konkurenceschopnost by mohla vést k vyšší zaměstnanosti a zvýšení reálného HDP zhruba o 1,5 % až 2 % podle návrhu rozpočtového plánu na rok 2017. Vzhledem k povaze opatření panuje nejistota ohledně odhadů týkajících se zaměstnanosti či HDP, ale zdá se, že jsou do značné míry realistické. Tyto reformy budou mít proto pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Z výsledků podrobného posouzení odhadu mezer výstupu pro rok 2017, které bylo provedeno na základě prognózy Komise z jara 2017, nadto vyplývá, že Finsko v roce 2017 splní minimální referenční hodnotu. Další zárukou dodržení 3 % referenční hodnoty pro schodek HDP je veřejný závazek finské vlády, že v případě nutnosti přijme v roce 2017 další opatření s cílem zajistit dodržování fiskálních pravidel, včetně dodržení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP stanovené Smlouvou. Na základě těchto skutečností lze Finsko v současnosti považovat za způsobilé pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

               (11)

               Pokud jde o požadavek na využití flexibility pro další investice, údaje uvedené v programu stability z roku 2017 se zdají potvrzovat, že dočasná odchylka Finska od postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 je efektivně využívána v zájmu zvýšení investic. Z tohoto důvodu a také s ohledem na výše uvedené skutečnosti týkající se minimální referenční hodnoty a na fakt, že podrobné posouzení odhadu mezer výstupu potvrzuje, že Finsko se potýká s hospodářsky nepříznivou situací, lze Finsko v současnosti považovat za způsobilé pro udělení dočasné odchylky ve výši 0,1 % HDP v roce 2017 s cílem zohlednit vnitrostátní výdaje na investice do projektů spolufinancovaných Unií. Komise provede následné posouzení s cílem ověřit skutečnou výši vnitrostátních výdajů na spolufinancované investiční projekty a souvisejícího příspěvku.

               (12)

               Dne 12. července 2016 doporučila Rada Finsku dosáhnout roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017. Prognóza Komise z jara 2017 uvádí rozpětí pro dodatečnou dočasnou odchylku ve výši 0,6 % HDP v roce 2017 podle strukturálních a investičních ustanovení, přičemž je zároveň zajištěno průběžné dodržování minimální referenční hodnoty (tj. strukturální schodek ve výši 1,1 % HDP). Na tomto základě bude povoleno zhoršení strukturálního salda v roce 2017 o 0,5 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 Finsko dodrží požadavky preventivní složky. Pokud by se vzal v potaz současný aktualizovaný odhad poklesu rozpočtového dopadu v roce 2017 v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, závěr celkového posouzení by zůstal nezměněn. V roce 2018 by Finsko mělo dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle zohledňujícího příspěvek vycházející z neobvyklých událostí (udělený pro rok 2016) i příspěvky související s prováděním strukturálních reforem a investic (udělené pro rok 2017) (6). Na základě prognózy Komise z jara 2017 je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů (7) ve výši 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,1 % HDP. Pokud nedojde ke změně politiky, Finsko v roce 2018 dodrží požadavky preventivní složky. Pokud by se vzal v potaz současný aktualizovaný odhad poklesu rozpočtového dopadu v roce 2017 v důsledku mimořádného přílivu uprchlíků, závěr celkového posouzení by zůstal nezměněn. Současně Finsko v letech 2017 a 2018 podle předběžně prognózy nedodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu. Celkově se Rada domnívá, že Finsko musí být připraveno přijmout další opatření k zajištění jejího dodržení.

               (13)

               V důsledku stárnutí obyvatelstva a úbytku pracovní síly by výdaje na důchody a zdravotní a dlouhodobou péči měly vzrůst z 23 % HDP v roce 2013 na 27 % do roku 2030. V lednu 2017 vstoupila v platnost důchodová reforma, která zvýší nejnižší zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu z 63 na 65 let do roku 2027 a propojí zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se změnami střední délky života. Náklady na sociální a zdravotní služby, které jsou v současné době v odpovědnosti obcí, činí 10 % HDP. Bez reformy systému porostou tyto výdaje v nadcházejících letech dle předpokladů o 4,4 % ročně v nominálním vyjádření a jejich podíl na HDP se zvýší. Mezi hlavní cíle reformy patří zmenšit mezeru udržitelnosti veřejných financí v dlouhodobém výhledu pomocí lepší kontroly nákladů. Toho bude dosaženo prostřednictvím integrace služeb, větších subjektů jako poskytovatelů služeb a digitalizace. První legislativní návrhy reformy sociálních a zdravotních služeb byly předloženy parlamentu v březnu 2017. Tyto právní předpisy stanoví právní rámec pro osmnáct nových správních území, jež počínaje rokem 2019 od obcí převezmou odpovědnost za sociální a zdravotní služby. Legislativní návrhy týkající se nejspornějších částí reformy, zejména svobody pacientů zvolit si poskytovatele služeb, byly předloženy parlamentu na počátku května 2017 a bude je třeba je přijmout tak, aby mohly být podle plánu prováděny od roku 2019.

               (14)

               Růst mezd byl v posledních letech umírněný. Průměrný meziroční růst sjednaných mezd v období 2014–2016 dosahoval 0,7 %. Vzhledem k slabému růstu produktivity práce se nákladová konkurenceschopnost zlepšovala jen postupně. V roce 2016 sociální partneři podepsali Pakt pro konkurenceschopnost, jehož cílem je v roce 2017 postupně zlepšit nákladovou konkurenceschopnost Finska. Pro více než 90 % zaměstnanců Pakt pro konkurenceschopnost zmrazí mzdy po dobu dvanácti měsíců a bez náhrady trvale navýší roční pracovní dobu o 24 hodin. Kromě toho budou zaměstnanci trvale platit větší podíl příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření by měla podpořit růst vývozu a zaměstnanosti v příštích letech. Pro zajištění těchto očekávaných pozitivních účinků bude mít zásadní význam nadcházející kolo mzdových vyjednávání, jež se bude konat v druhé polovině roku 2017, neboť Pakt pro konkurenceschopnost v plné míře neodstranil rozdíly v nákladové konkurenceschopnosti vůči hospodářsky srovnatelným zemím.

               (15)

               Situace na trhu práce se v roce 2016 začala postupně zlepšovat, problémy však přetrvávají. Zaměstnanost ve výrobním odvětví mezi lety 2008 a 2015 klesla o 21 %. Další odvětví, jako je stavebnictví, sektor nemovitostí a zdravotní péče, vykazují známky nedostatku pracovních sil. To podtrhuje potřebu cílených aktivních politik týkajících se trhu práce a trvalých investic do vzdělávání dospělých a odborného vzdělávání s cílem umožnit profesní mobilitu. Poměr volných pracovních míst k zaměstnanosti byl v roce 2016 téměř stejný jako v roce 2007, zatímco míra nezaměstnanosti byla o dva procentní body vyšší. To může odrážet nesoulad mezi poptávkou po pracovní síle a její nabídkou, nízkou atraktivitu některých volných pracovních míst nebo nedostatečné pobídky k práci. Je zapotřebí trvalého úsilí, aby se podařilo zajistit lepší výsledky na trhu práce v případě neaktivních osob, zejména ve věkové skupině 25–39 let, dlouhodobě nezaměstnaných a migrantů. Zajištění lepších výsledků v sociální oblasti a na trhu práce pro osoby s přistěhovaleckým původem bude rovněž vyžadovat trvalé investice do jejich vzdělávání.

               (16)

               Z hlediska aktivace může komplexní systém sociálního zabezpečení se svými nejrůznějšími druhy dávek vést ke značné pasivitě a vzniku pastí nízké mzdy, jakož i k byrokratickým problémům při obnovení dávek. Řešení takových problémů bude mít zásadní význam. V zájmu zatraktivnění pobídek k přijetí pracovní nabídky byly pro nezaměstnané zpřísněny povinnosti přijmout nabídku práce a účastnit se programů aktivace. Kromě toho byla snížena délka pobírání dávek v nezaměstnanosti odvíjejících se od výše příjmů. S cílem povzbudit uchazeče o zaměstnání byly zavedeny pozitivní pobídky, například možnost využít základní podporu v nezaměstnanosti jako subvence mobility a mzdové subvence. Vyšší pobídky k přijetí práce by mohly být doplněny o odstranění současných byrokratických překážek bránících přijmout pracovní místo či stát se podnikatelem.

               (17)

               Nenákladová konkurenceschopnost působí jako brzda vývozní výkonnosti a může omezit přitažlivost Finska pro zahraniční investory. K strukturálním změnám sice dochází, ale v nedávné době se jejich tempo zbrzdilo. Bylo dosaženo pokroku v otevírání odvětví služeb jako maloobchod nebo doprava hospodářské soutěži a byly předloženy návrhy na posílení hospodářské soutěže v dalších domácích odvětvích služeb. Třebaže z mezinárodního srovnání vychází Finsko jako jedna z předních zemí na světě, pokud jde o podnikatelské a investiční prostředí, stávající rozsah domácích investic ve Finsku je vzhledem k velikosti hospodářství nižší než unijní průměr.

               (18)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam programů a následných opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Finsku v období 2017–2018:

               1.

               Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená dosáhnout plnění střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 a přitom zohlednit příspěvky spojené s neobvyklými událostmi a uskutečňováním strukturálních reforem a investic, u nichž byla udělena dočasná odchylka. Zajistit včasné přijetí a provádění správní reformy s cílem zlepšit nákladovou efektivitu sociálních a zdravotních služeb.

               2.

               Podpořit další sladění výše mezd s vývojem produktivity při plném respektování úlohy sociálních partnerů. Přijmout cílená opatření aktivní politiky na trhu práce s cílem řešit sociální výzvy a výzvy v oblasti zaměstnanosti, poskytovat pobídky k přijímání práce a podporovat podnikání.

               3.

               Pokračovat ve zlepšování regulačního rámce a snižování administrativní zátěže s cílem zvýšit hospodářskou soutěž v odvětví služeb a podpořit investice.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření přepočítané Komisí pomocí společně dohodnuté metodiky.

      (6)  Finsku je povoleno odchýlit se od svého střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018, protože dočasné odchylky se převádějí po dobu tří let.

      (7)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozprostřena na dobu čtyř let. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 28. října 2016 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2016/29)

text:
               10.11.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 413/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 28. října 2016
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ECB/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, společnosti Grant Thornton, skončil po provedení auditu za účetní rok 2015. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2016.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland si jako svého externího auditora pro účetní roky 2016 až 2020 vybrala společnost Mazars,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Mazars byla jmenována externím auditorem Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pro účetní roky 2016 až 2020.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. října 2016.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI