title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 15. listopadu 2007 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank of Cyprus (ECB/2007/12)

text:
               20.11.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 277/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 15. listopadu 2007
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank of Cyprus
   (ECB/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               2)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2007/503/ES ze dne 10. července 2007 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Kyprem ke dni 1. ledna 2008 (1) Kypr nyní splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka ve prospěch Kypru podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2008.

               3)

               Podle čl. 60 odst. 1 písm. a) zákona 34(I) z roku 2007, kterým se mění zákony o Central Bank of Cyprus z roku 2002 a 2003 a který nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2008, se roční účetní závěrka Central Bank of Cyprus ověřuje v souladu s článkem 27 statutu ESCB.

               4)

               Central Bank of Cyprus vybrala jako svého nezávislého externího auditora pro účetní roky 2008 až 2012 společnost PricewaterhouseCoopers Limited,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost PricewaterhouseCoopers Limited byla jmenována externím auditorem Central Bank of Cyprus pro účetní roky 2008 až 2012.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. listopadu 2007.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 29.


title: 2012/90/EU: Doporučení Komise ze dne 14. února 2012 týkající se pokynů pro uvádění údajů umožňujících určení oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin a údajů, které mají být uvedeny na etiketě nebo v dokumentu dodavatele

text:
               16.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/38

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 14. února 2012
   týkající se pokynů pro uvádění údajů umožňujících určení oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin a údajů, které mají být uvedeny na etiketě nebo v dokumentu dodavatele
   (2012/90/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 13 směrnice Rady 1999/105/ES ze dne 22. prosince 1999 o uvádění reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh (1) stanoví údaje, které mají být použity za účelem určení každého oddílu reprodukčního materiálu lesních dřevin. Kromě toho článek 14 uvedené směrnice stanoví údaje, které mají být uvedeny na etiketě nebo v dokumentu dodavatele. Nebyla však stanovena žádná pravidla týkající se uvádění těchto údajů.

               (2)

               Proto se způsob uvádění údajů na etiketě nebo v dokumentu dodavatele v jednotlivých zemích Unie výrazně liší. Několik členských států a zúčastněných stran oznámilo, že používání různých jazyků a forem uvádění vede k odlišným interpretacím údajů na etiketách nebo v dokumentech dodavatele ze strany zúčastněných stran zapojených do obchodu mezi členskými státy.

               (3)

               Směrnice 1999/105/ES nicméně neobsahuje právní základ, jenž by Komisi umožnil stanovit právně závazná ustanovení zaměřená na harmonizaci etikety nebo dokumentu dodavatele s cílem odstranit uvedené potíže. Je proto vhodné přijmout pokyny, které doporučí způsob uvádění údajů na etiketě a v dokumentu dodavatele a usnadní výklad těchto informací ve všech členských státech.

               (4)

               Článek 1 nařízení Komise (ES) č. 1598/2002 ze dne 6. září 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 1999/105/ES, pokud jde o poskytování úřední pomoci mezi úředními subjekty (2), stanoví, že pokud se reprodukční materiál lesních dřevin přepravuje z jednoho členského státu do druhého, úřední subjekt členského státu, v němž je dodavatel usazen, o tom informuje úřední subjekt členského státu, v němž je usazen příjemce. Tyto údaje, pokud jde o způsob uvádění informací, jsou poskytovány prostřednictvím jednotného informačního dokladu a používají harmonizovaný kód pro identifikaci jednotlivých položek, jak je stanoveno v příloze zmíněného nařízení.

               (5)

               Vzhledem k tomu, že nebyly hlášeny žádné potíže týkající se používání tohoto informačního dokladu a že některé údaje, které mají být podle článku 14 směrnice 1999/105/ES uváděny na etiketě nebo v dokumentu dodavatele, musí být také uváděny v informačním dokladu, jak stanoví článek 1 nařízení (ES) č. 1598/2002, považuje se za vhodné doporučit, aby se k identifikaci jednotlivých položek na etiketě nebo v dokumentu dodavatele používal číselný kód, který by se podobal kódům stanoveným v příloze nařízení (ES) č. 1598/2002.

               (6)

               Bylo by však vhodné, aby pořadí a obsah kódů stanovené v těchto pokynech vycházely z požadavků na uvádění oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh a z obsahu etikety nebo dokumentu dodavatele, jak je uvedeno v článcích 13 a 14 směrnice 1999/105/ES.

               (7)

               Tyto pokyny by měly brát v úvahu rozdíly uvedené ve 2. bodě odůvodnění, aby se usnadnil obchod a výměna informací.

               (8)

               Vnitrostátní opatření přijatá členskými státy podle tohoto doporučení by kromě toho měla být stanovena transparentním způsobem a měla by být přiměřená sledovanému cíli,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by při vytváření vnitrostátních opatření týkajících se způsobu uvádění údajů na etiketě nebo v dokumentu dodavatele, jak je stanoveno v článku 14 směrnice 1999/105/ES, měly vzít v úvahu pokyny uvedené v příloze tohoto doporučení.

               2.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 14. února 2012.

            Za Komisi

         John DALLI

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2000, s. 17.

      (2)  Úř. věst. L 240, 7.9.2002, s. 39.

      PŘÍLOHA
      A.   Obecné zásady pro stanovení vnitrostátních opatření

      1.   Transparentnost

      Vnitrostátní opatření týkající se uvádění údajů na etiketě nebo v dokumentu dodavatele pro uvádění oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh by měla být vytvořena ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami a transparentním způsobem. Členské státy by také měly zajistit spolupráci s dalšími členskými státy, aby se přispělo ke snížení obtíží, které zaznamenaly zúčastněné strany v důsledku rozdílných způsobů uvádění údajů.
      2.   Proporcionalita

      Vnitrostátní opatření přijatá podle tohoto doporučení by měla být přiměřená sledovanému cíli, kterým je především usnadnění výkladu údajů uváděných v různých formátech a jazycích. Opatření by neměla vést ke zbytečnému zatížení vlastníků lesů a lesních školek.
      Při výběru opatření by se měly zohlednit regionální a lokální možnosti a vlastnosti, jako např. stav a velikost podniků dodavatelů a podniků uživatelů, přístup na trh a řídící postupy na místní, státní a unijní úrovni a na straně dodavatele. Opatření by měla být úměrná úrovni obchodu, jež závisí na regionálních a státních zvláštnostech a zvláštních místních potřebách reprodukčního materiálu lesních dřevin. Tato opatření by mohla být přijata jako vnitrostátní pravidla, doporučení nebo pokyny určené dodavatelům reprodukčního materiálu lesních dřevin.
      B.   Identifikační kódy odpovídající příslušným položkám na etiketě nebo v dokumentu dodavatele

      Položky, které se uvádí na etiketě nebo v dokumentu dodavatele, by měly být prezentovány tak, jak je uvedeno v levém sloupci níže uvedené tabulky, a to v pořadí, které je stanoveno v článku 13 a v článku 14 směrnice 1999/105/ES. Je-li to třeba, mohou se v bodě C doplnit některé další položky, a to pro účely zpětného sledování a k informačním účelům.
      Harmonizovaná identifikační čísla by měla být používána a uváděna formou čísel a kódů uvedených v pravém sloupci níže uvedené tabulky, které představují číselný překlad souvisejícího textu v levém sloupci. Úkolem těchto čísel je usnadnit vyhledávání a rozpoznatelnost údajů, proto by měla být k informacím dodávána a neměla by nahrazovat celé nebo zkrácené znění textu uvedeného v levém sloupci, který je obvykle uváděn na etiketě nebo v dokumentu dodavatele.
      Příslušný harmonizovaný identifikační kód by měl být uveden tučným písmem před každou položkou uvedenou na etiketě nebo v dokumentu dodavatele.

                  Číslo na etiketě nebo v dokumentu dodavatele

                  A.   Požadavky uvedené v článku 13 směrnice 1999/105/ES

                  Kód a číslo listu o původu

                     3

                  Kategorie

                                 8a

                              „identifikovaný zdroj“

                                 8b

                              „selektovaný“

                                 8c

                              „kvalifikovaný“

                                 8d

                              „testovaný“

                  Účel

                                 10a

                              „multifunkční lesní hospodářství“

                                 10b

                              „jiné“

                  Typ zdroje reprodukčního materiálu

                                 9a

                              „zdroj semen“

                                 9b

                              „porost“

                                 9c

                              „semenné sady“

                                 9d

                              „rodiče rodiny“

                                 9e

                              „klony“

                                 9f

                              „směs klonů“

                  Registrační označení nebo kód oblasti provenience

                     11

                  Oblast provenience – pro reprodukční materiál kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“ nebo případně jiný reprodukční materiál

                     13

                  Popřípadě určení původu materiálu (je či není autochtonní nebo indigenní anebo je neznámého původu)

                                 12a

                              „autochtonní/indigenní“

                                 12b

                              „není autochtonní / není indigenní“

                                 12c

                              „neznámý“

                  U semenného materiálu rok zrání

                     17

                  Stáří semenáčků nebo řízků použitých jako sadební materiál a údaj o tom, zda byly podřezány, školkovány nebo obaleny

                     16

                  Druh semenáčků nebo řízků použitých jako sadební materiál a údaj o tom, zda byly podřezány, školkovány nebo obaleny

                                 7a

                              „semena“

                                 7b

                              „části rostlin“

                                 7c

                              „sadební materiál (prostokořenný)“

                                 7d

                              „sadební materiál (v kontejnerech)“

                  Zda jde o geneticky modifikovaný materiál

                                 18a

                              „ano“

                                 18b

                              „ne“

                  B.   Požadavky uvedené v článku 14 směrnice 1999/105/ES

                  Číslo(a) listu(ů) o původu, vystaveného(ných) na základě článku 12 směrnice 1999/105/ES nebo odkaz na jiný dokument podle čl. 12 odst. 3 uvedené směrnice

                     3

                  Jméno dodavatele

                     4

                  Dodané množství

                     15

                  V případě reprodukčního materiálu kategorie „testovaný“, jehož zdroj byl uznán podle čl. 4 odst. 5 směrnice 1999/105/ES, slova „předběžně uznáno“

                     8x

                  Zda byl materiál množen vegetativně

                                 19a

                              „ano“

                                 19b

                              „ne“

                     V případě semenného materiálu, pouze pro množství převyšující množství uvedená v čl. 14 odst. 4 směrnice 1999/105/ES

                  Čistota: hmotnostní podíly čistého semenného materiálu, semenného materiálu jiných druhů a neškodných nečistot připadající na produkt uváděný na trh jako oddíl osiva

                     22

                  Klíčivost čistých semen nebo v případě, že klíčivost není možné nebo účelné zjistit, životaschopnost zjištěná za pomoci specifických metod

                     23

                  Hmotnost tisíce čistých semen

                     24

                  Počet klíčivých semen na kilogram produktu uváděného na trh jako semenný materiál nebo v případě, že počet klíčivých semen není možné nebo účelné zjistit, počet životaschopných semen na kilogram

                     25

                     V případě druhu Populus spp.(části rostlin)

                  Třída prýtových řízků (EC 1/EC 2)

                     26

                  Třída dřevitých řízků (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Případné další položky pro účely zpětného sledování a k informačním účelům

                  Číslo dokumentu dodavatele

                     1

                  Interní (dodavatelovo) číslo oddílu

                     1a

                  Datum odeslání reprodukčního materiálu lesních dřevin

                     2

                  Celá adresa dodavatele

                     4

                  Jméno a adresa příjemce

                     5

                  Země nebo umístění oblasti provenience

                     13

                  Původ zdroje reprodukčního materiálu, pokud není autochtonní nebo indigenní

                     14


				|

		52013DC0391

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Maltě /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
s cílem odstranit nadměrný schodek
veřejných financí na Maltě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě
a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které
jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       V souladu
s čl. 126 odst. 6 SFEU Rada dne [21. června 2013] rozhodla o
existenci nadměrného schodku na Maltě.
(4)       Podle čl. 126 odst. 7
SFEU a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[1] je Rada povinna předložit
dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit
nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí
stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má
dotčený členský stát přijmout účinná opatření k
odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k
odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení
ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy,
z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením
strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových
a jiných dočasných opatření, dosahujícím doporučené hodnoty
nejméně 0,5 % HDP. Kromě toho v souladu s článkem 2
nařízení Rady (ES) č. 1467/97, které specifikuje požadavek
týkající se kritéria dluhu, rozpočtový cíl doporučený pro
závěrečný rok období nápravy musí zajistit,
že k požadovanému snížení rozdílu mezi úrovní poměru dluhu
k HDP a referenční hodnotou podle Smlouvy ve výši 60 % HDP
dojde během dvou let následujících po nápravě nadměrného
schodku, a to na základě prognózy Komise.
(5)       Prognóza Komise z jara 2013
předpovídá, že schodek bude v letech 2013 a 2014 i nadále nad
referenční hodnotou, a to ve výši 3,7 %, respektive 3,6 %
HDP. Tyto rozpočtové výhledy jsou založeny na stávajících politikách,
a počítají tedy s rozpočtem na rok 2013, který byl schválen
parlamentem v dubnu 2013, jenž zahrnuje expanzivní opatření
na příjmové i výdajové straně, stejně jako již
plánované navýšení vlastního kapitálu podniku Air Malta (0,6 % HDP), což
představuje dopad zvyšující čistý schodek o 0,3 % HDP.
Expanzivní opatření jsou pouze částečně kompenzována
zvýšením spotřebních daní, výběrem daňových nedoplatků,
jakož i úsporami výdajů a vyššími sociálními příspěvky
vyplývajícími z důchodové reformy z roku 2006. Kromě toho
by podíl čistých jednorázových operací snižujících schodek, které
určila Komise, ve vztahu ke konsolidačnímu úsilí po roce 2012 prudce
poklesl. Vzhledem k očekávaným pokračujícím primárním
schodkům v letech 2013 a 2014 vzroste podle prognózy Komise
z jara 2013 veřejný dluh dále na 73,9 % HDP
v roce 2013 a na 74,9 % HDP v roce 2014. V roce
2015 a 2016 se bude podle předpovědí schodek veřejných
financí pohybovat nad referenční hodnotou 3 % HDP a poměr
dluhu k HDP se do roku 2016 zvýší na 75,6 % HDP.
(6)       Podle nařízení (ES)
č. 1467/97 by odstranění nadměrného schodku mělo být
ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou
zvláštní okolnosti. Na základě těchto skutečností je náprava
nadměrného schodku do roku 2014 zaručena. Zejména by
věrohodný a udržitelný postup korekce vyžadoval, aby Malta dosáhla
cílového celkového schodku veřejných ve výši 3,4 % HDP v roce
2013 a 2,7 % HDP v roce 2014, což je v souladu
s ročním zlepšením strukturálního salda ve výši 0,7 % HDP
v roce 2013 a 0,7 % HDP v roce 2014. Cíl pro rok 2014
zaručuje, že k požadovanému snížení rozdílu mezi úrovní
poměru dluhu k HDP a referenční hodnotou podle Smlouvy
ve výši 60 % HDP dojde během dvou let následujících po
nápravě v rámci postupu při nadměrném schodku. K dosažení
výše uvedených strukturálních cílů by Malta musela přijmout
dodatečná konsolidační opatření ve výši přibližně
0,4 % HDP v roce 2013, kromě opatření, která již byla
zahrnuta v základním scénáři, a přibližně ¾ % HDP
v roce 2014. Tyto cíle zohledňují skutečnost, že je
třeba kompenzovat negativní vedlejší účinky fiskální konsolidace
na veřejné finance, a to konkrétně dopad této konsolidace na růst
HDP. Základní scénář, na němž je založen postup korekce,
počítá s prognózou Komise z jara roku 2013 a provádí její
extrapolaci až do roku 2016, přičemž spoléhá na standardní
předpoklady ohledně uzavírání mezery výstupu a citlivosti
rozpočtu na daný cyklus; nepočítá však s dodatečným
kapitálovým vkladem do společnosti Air Malta, který je plánován na
rok 2015 podle programu stability na rok 2013. Má se tedy za to,
že kapitálový vklad se neuskuteční, nebo bude vyrovnán opatřeními
v opačném směru.
(7)       Maltský fiskální rámec je
dost flexibilní a jeho nezávazná povaha a fiskální plánování v
krátkodobém horizontu příliš nepodporují zdravou fiskální pozici.
Směrnice 2011/85/EU o rozpočtových rámcích dosud nebyla
provedena do vnitrostátního práva. Kromě toho v souladu s článkem
5 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 473/2013 ze dne
21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a
posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy
nadměrného schodku členských států v eurozóně by Malta
měla zřídit nezávislé subjekty pro kontrolu dodržování fiskálních
pravidel. I když program stability obsahuje záměr vlády zřídit
fiskální rady, žádné konkrétní plány nejsou stanoveny.
(8)       V souladu
s čl. 9 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu
a Rady č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných
ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových
plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských
států v eurozóně by Malta měla Komisi a Radě
předložit program hospodářského partnerství, a to
souběžně se zprávou, jež má být předložena v souladu
s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97.
(9)       Podle názoru Rady by
měla opatření na vyrovnání rozpočtu zajistit trvalé zlepšení
salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na
vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných
financí a posílení růstových možností ekonomiky,
DOPORUČUJE:
(1)
Malta by měla odstranit současný
nadměrný schodek do roku 2014.
(2)
Konkrétně by Malta měla:
(a)
dosáhnout cíle celkového schodku ve výši 3,4 %
HDP v roce 2013 a 2,7 % HDP v roce 2014, což odpovídá ročnímu
zlepšení strukturálního salda ve výši 0,7 % HDP v roce 2013
a 0,7 % HDP v roce 2014. Tento postup korekce by umožnil snížení
celkového schodku veřejných financí pod referenční hodnotu
3 % HDP do roku 2014 a zároveň by zajistil, že se míra
poměru hrubého veřejného dluhu k HDP bude uspokojivým tempem
přibližovat k referenční hodnotě 60 % HDP;
(b)
upřesnit a důsledně
provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného
schodku do roku 2014 a využívat všech neočekávaných
příjmů na snížení schodku.
(3)
Rada stanoví lhůtu 1. října, do které
musí Malta přijmout účinná opatření, a v souladu s čl. 3
odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně informovat o
konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem dosažení cílů.
I po nápravě nadměrného schodku by
Malta měla nadále postupovat ve vhodném tempu směrem
ke svému střednědobému cíli strukturálně vyrovnaného
rozpočtu, včetně splnění výdajového kritéria. V zájmu
omezení rizik ohrožujících plnění rozpočtu Rada vyzývá Maltu, aby
posílila účinnost svého rozpočtového rámce a zlepšila
monitorování provádění rozpočtu během roku. Zejména by Malta
měla zavést závaznější víceletý fiskální rámec s jasnými pravidly.
V souladu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu
a Rady č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných
ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových
plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských
států v eurozóně by měla být navíc posílena úloha nezávislých
subjektů kontrolujících fiskální politiku.
A konečně, za účelem
zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace se maltské orgány
vyzývají, aby proces fiskální konsolidace podpořily komplexními
strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady
určenými Maltě v rámci evropského semestru, a zejména
těmi, které se týkají preventivní složky postupu při makroekonomické
nerovnováze.
Toto doporučení je určeno Republice
Malta.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0072

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006–2009  /* SEK/2007/0072 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.1.2007SEK(2007) 72 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006–2009(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObecné souvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Slovenska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Slovenska předloženou dne 1. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)3.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a4.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíSlovensko za posledních deset let vykazovalo většinou silný růst. Přesto však nedošlo ani ke zlepšení situace na pracovním trhu ani ke zmírnění rozdílů mezi jednotlivými regiony. Ačkoli se výsledky trhu práce začaly v roce 2005 konečně zlepšovat, míra zaměstnanosti dosahující 54,2 % stále výrazně zaostávala za lisabonským cílem (tj. 70 %). Míra nezaměstnanosti, která v roce 2005 činila 16,3 %, byla i nadále druhá nejvyšší v EU a postihovala především mladé lidi. Pokud jde o rozdíly mezi jednotlivými regiony, nedošlo zatím k potřebným změnám. Ceny energií mají i nadále poměrně silný dopad na inflaci HISC Slovenska a mohou tak ohrozit inflační konvergenci země vůči eurozóně, zejména s ohledem na nejistý výhled cen ropy. Díky důchodové reformě, jejíž provádění bylo zahájeno v roce 2005, se tlak na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí související se stárnutím obyvatelstva snížil.Postup při nadměrném schodku na SlovenskuRada dne 5. července 2004 přijala rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Slovensko má nadměrný schodek ve smyslu čl. 104 odst. 6. Rada současně přijala podle čl. 104 odst. 7 doporučení, ve kterém stanovuje, že by měl být nadměrný schodek do roku 2007 napraven. Slovensku zejména doporučila, aby do 5. listopadu 2004 přijalo účinná opatření vedoucí k dosažení cílového schodku v roce 2005, aby důsledně provedlo opatření vyplývající z programu z května 2004 a aby v případě, že prováděné strukturální reformy povedou k vyššímu růstu, než předpokládal program, zesílilo fiskální úpravy, zejména tím, že veškeré příjmy, které přesáhnou předpokládané příjmy, použije na rychlé snížení schodku.Komise ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 dospěla k závěru, že se na základě informací, které byly v té době k dispozici, a na základě opatření vymezených v rozpočtu na rok 2005 jeví, že slovenská vláda přijala v reakci na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2007 účinná k opatření k tomu, aby do dne 5. listopadu dosáhla cílového schodku pro rok 2005.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 24. ledna 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada dospěla k závěru, že „program dodržuje postup nápravy schodku vyplývající z doporučení Rady přijatých podle čl. 104 odst. 7“. Rada vyzvala Slovensko, aby „i) v souvislosti se silným skutečným i předpokládaným růstem zvýšilo úsilí v oblasti strukturálních rozpočtových úprav tak, aby urychlilo dosažení střednědobých cílů a aby ii) posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády“.Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Slovenska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 13. října 2006. Národní program reforem Slovenska uvádí jako hlavní problémy/priority: rozvoj informační společnosti; posílení výzkumu a vývoje a inovací; zlepšení podnikatelského prostředí; zlepšení vzdělávání a zvýšení zaměstnanosti.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku [2] ) uvedla, že Slovensko při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku. I nadále však existují důležité výzvy a potřeba přijímat další opatření, zejména v mikroekonomické oblasti a v oblasti zaměstnanosti.Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Slovensku doporučila, aby přijalo opatření v oblasti: výzkumu, vývoje a inovací; celoživotního vzdělávání a reformy vzdělávacích systémů a v oblasti aktivní politiky trhu práce, pokud jde o nejzranitelnější skupiny obyvatelstva.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2006 až 2009.6.  Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP z 6,6 % v roce 2006 na 7,1 % v roce 2007 a jeho následné snížení na 5,5 % v roce 2008 a na 5,1 % v roce 2009. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář vychází z opatrných předpokladů růstu pro rok 2006 a z příznivých předpokladů růstu pro zbývající část programového období. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.7.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 3,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 4,2 % HDP. Lepší výsledky způsobil mnohem silnější HDP a růst zaměstnanosti a nižší výdaje na úroky a nižší náklady na důchodovou reformu, než se předpokládalo. Některé dodatečné příjmy získané díky silnějšími růstu však nebyly vynaloženy na rychlejší snížení schodku.8.  Stejně jako v předchozí aktualizaci je hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie nového programu dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí do roku 2010, a to především splněním střednědobého cíle pro strukturální saldo rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) ve výši -0,9 % HDP. Podle programu by se měl souhrnný schodek postupně snižovat z 3,7 % HDP v roce 2006 na 1,9 % HDP v roce 2009 a primární schodek by se měl snižovat z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,2 % HDP v roce 2009. Předpokládaná fiskální konsolidace závisí na omezení běžných i kapitálových výdajů (snížení podílu výdajů o cca 3,25 procentních bodů HDP), což se téměř plně odrazí v podílu příjmů (1,5 procentního bodu). Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program víceméně potvrzuje plánované změny na pozadí poněkud příznivějšího makroekonomického scénáře.9.  Předpokládá se, že se strukturální saldo vypočtené na základě společně schválené metodiky zlepší z přibližně -3,5% HDP v roce 2006 na asi -2,5 % HDP v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci představuje střednědobý cíl stavu veřejných financí uvedený v programu strukturální saldo v hodnotě těsně pod 1 % HDP; program nepředpokládá splnění tohoto cíle v rámci programového období, ale do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.10.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Rizika vyplývající z makroekonomického scénáře jsou obecně neutrální a zdá se, že je daňová prognóza zcela založena na opatrných předpokladech. Předpokládaná fiskální konsolidace vyplývající z programu zásadním způsobem závisí na omezení výdajů, avšak program neuvádí dostatečné informace o opatřeních, která by ji měla zajistit (po roce 2007), ani nestanoví závazný střednědobý výdajový rámec. Slovensko na druhou stranu v posledních letech zavedlo kvalitní kontrolu výdajů, i když dosažení rozpočtových cílů usnadnil vyšší růst a nižší čerpání finančních prostředků z EU, než se předpokládalo.11.  S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2007. Během období pro nápravu by však měly být předpokládané změny strukturálních podmínek posíleny, a to s ohledem na úpravu prognózy růstu směrem nahoru a s ohledem na příznivé hospodářské období. Nezdá se však, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje pro následující roky dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Jako nedostatečná se navíc jeví skutečnost, že střednědobý cíl má být podle programu dosažen až v roce 2010. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by mělo být tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší. V letech 2007 až 2009 se především očekává zlepšení strukturálního salda pouze o 0,75 % HDP, přičemž se předpokládají hospodářsky příznivé podmínky.12.  Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 33,1 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3,4 procentní body během programového období.13.  Dlouhodobý dopad stárnutí slovenské populace na rozpočet je nižší než průměr EU, přičemž náklady na důchodové systémy, které jsou ovlivněny stávající důchodovou reformou, vykazují mnohem nižší růst než náklady v mnoha jiných zemích. Původní stav rozpočtu představuje pro udržitelné veřejné finance riziko, a to i bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Slovensku vystavena vysokému riziku.14.  Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Nezdá se však, že by opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem zcela odpovídala opatřením uvedeným v národním programu reforem. Výdajové priority uvedené v programu se, s výjimkou oblasti vzdělávání, především liší od klíčových oblastí identifikovaných v národním programu reforem. Značná podpora vzdělávání uvedená v národním programu reforem se navíc nepromítla do rozpočtu na rok 2007 nebo do konvergenčního programu.15.  Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.16.  Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[6].Závěrem lze obecně konstatovat, že program odpovídá požadavku na nápravu nadměrného schodku v roce 2007, ale předpokládá pouze omezený pokrok vůči splnění střednědobých cílů.S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004 se Slovensko vyzývá, aby:i) využilo prognózy silného růstu a posílilo strukturální změny k tomu, aby v roce 2007 zajistilo nápravu nadměrného schodku s větší rezervou a urychlilo pokrok vůči dosažení střednědobých cílů aii) posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |KOM listopad 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | KP pros. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |KOM listopad 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP pros. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |KOM listopad 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | neuvedeno |KP pros. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | neuvedeno |Celkové saldo veřejných financí6 (% HDP) | KP pros. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |KOM listopad 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | neuvedeno |Primární saldo6 (% HDP) | KP pros. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |KOM listopad 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy6 (% HDP) | KP pros. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM listopad 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | neuvedeno |KP pros. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | KP pros. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM listopad 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | neuvedeno |Hrubý vládní dluh6 (% HDP) | KP pros. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |KOM listopad 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | neuvedeno |Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,8 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1% v 2006, jež snižují schodek). 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,9 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1 % v 2006, jež snižují schodek). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 5,2%, 5,3%, 5,3% a 5,2%. 6Slovensko od října 2006 provádí rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému druhého pilíře. Statistické údaje o veřejných financích z předchozí aktualizace byly upraveny tak, aby srovnání s novou aktualizací prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 bylo jednodušší. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Poskytnuty nebyly především o údaje o veřejných výdajích na rok 2009 rozepsaných podle účelu.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Malty na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/80

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2015
   (2015/C 272/21)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (4) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (5) přijala zprávu mechanismu varování, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Maltě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Dne 17. dubna 2015 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2015 (6) se na Maltu v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně snížit celkový schodek vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,6 % HDP v roce 2015 a 0,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 lze nápravu nadměrného schodku považovat za provedenou v roce 2014. Podle programu stability vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu v roce 2019, tedy jeden rok po uplynutí programového období. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability postupně klesat až na 61,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Zdá se, že existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle, a to jak v roce 2015, tak v roce 2016. V roce 2015 se počítá s nižším než požadovaným zlepšením strukturálního salda, konkrétně o 0,1 % HDP. Korekce projektovaná pro rok 2016 je v souladu s její požadovanou výší, ale v celkovém období let 2015 a 2016 existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadovaných hodnot. Malta dostatečně neupřesnila opatření na podporu dosažení cílů ohledně rozpočtového schodku, jejichž plnění je naplánováno na dobu po roce 2016. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Malta by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

               (9)

               Udržitelnost veřejných financí Malty je v dlouhodobém horizontu ohrožena, zejména vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace. Pokud jde o důchodový systém, je již přijaté zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu zaváděno příliš pomalu a není nijak specificky provázáno se střední délkou života. Problémová místa ve svém důchodovém systému Malta řešila přijímáním opatření na trhu práce a zavedením třetího důchodového pilíře. Ve svém národním programu reforem sice oznámila další politické kroky, opatření usilující o vytvoření udržitelného a adekvátního důchodového systému však stále ještě čekají na své oznámení a provedení. Bylo započato s prováděním národní strategie v oblasti zdravotnictví z roku 2014 s cílem maximálního zvýšení účinnosti zdravotnického systému při současném zachování jeho finanční udržitelnosti. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

               (10)

               Malta přijala opatření, jež mají obyvatelstvu napomoci udržet rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Jedná se zejména o daňové pobídky, pokračující poskytování bezplatných center péče o děti či o zavádění pružné pracovní doby. Současně však může narůstající poptávka po neformální dlouhodobé péči a nedostatek vhodných dovedností bránit ženám staršího věku při jejich snaze nalézt uplatnění na trhu práce. V červnu 2014 byly zveřejněny národní strategie na podporu gramotnosti a strategie proti předčasnému ukončování školní docházky. Malta také neustává ve snaze sladit svůj systém vzdělávání s potřebami trhu, i když zde ještě nelze hovořit o hmatatelných výsledcích.

               (11)

               Jistého pokroku bylo dosaženo při snaze vytvořit rámec pro využívání fondů rizikového kapitálu a pro usnadnění přístupu ke kapitálovým trhům, zejména díky přezkumu režimu pro začínající podniky „Malta Enterprise“ a oznámenému programu pro počáteční investice. Malta pokračuje v přípravách na zřízení rozvojové banky. Tuto problematiku je zapotřebí sledovat.

               (12)

               Snahy Malty v boji proti daňovým únikům a o lepší dodržování daňových předpisů, které se opírají o vytváření jednotného rámce pro výběr daní, jsou krokem správným směrem. I přes pokračující úsilí je třeba přijmout konkrétní opatření na urychlení fungování elektronických plateb.

               (13)

               Díky zavedení povinného elektronického zadávání zakázek a posílení příslušných oddělení státní správy se významně zkrátila délka postupů při zadávání veřejných zakázek. K jejímu dalšímu zkrácení dojde provedením oznámených opatření, zejména náborem dodatečných zaměstnanců a zavedením systému sledování. Zásadní dopad na hospodářství Malty mají náklady na dopravu. Nedávno došlo k zahájení reformy tohoto odvětví, ale vláda dosud nepředložila komplexní strategii dopravy.

               (14)

               V národním programu reforem jsou uvedena opatření na reformu soudního systému, která doplňují opatření uvedená ve zprávě o Maltě. V důsledku toho se Malta může pochlubit jistým pokrokem při plnění jí určeného doporučení z roku 2014 týkajícího se zvýšení účinnosti soudního systému. Návrh zákona zabývající se touto problematikou je před svým dokončením. Očekává se, že jakmile vstoupí v platnost a bude proveden, může znamenat další zvýšení účinnosti soudního systému, zejména digitalizací soudních řízení a podporou mechanismů alternativního řešení sporů.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty, kterou zveřejnila ve své zprávě o Maltě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Maltě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Malta měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Maltě v období 2015–2016:

               1.

               V návaznosti na odstranění nadměrného schodku dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle v letech 2015 a 2016.

               2.

               Přijmout opatření na zlepšení základních dovedností a podporou průběžného profesního rozvoje učitelů dále snižovat předčasné ukončování školní docházky.

               3.

               Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a pokračovat v probíhající důchodové reformě, například urychlením již přijatého zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a jeho následným navázáním na změny střední délky života.

               4.

               Zejména za pomoci nebankovních nástrojů zlepšit přístup malých podniků a mikropodniků k financování.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 83).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1025 ze dne 19. června 2015, kterým se zrušuje rozhodnutí 2013/319/EU o existenci nadměrného schodku na Maltě (Úř. věst. L 163, 30.6.2015, s. 35).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (8)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


				|

		52012DC0303

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem České republiky na rok 2012 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky na období 2012–2015 /* <EMPTY>/2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem České
republiky na rok 2012
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky
na období 2012–2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského
parlamentu[3],

s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a
růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení
evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne
21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 12. července 2011 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem České republiky na rok 2011 a
vydala stanovisko ke konvergenčnímu programu České republiky na
období 2011–2014.
(4)
Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou
roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr
integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa
2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU)
č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5],
ve které Česká republika není uvedena mezi členskými státy, u nichž
bude proveden hloubkový přezkum.
(5)
Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného
poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(6)
Dne 25. dubna 2012 předložila Česká
republika svůj konvergenční program na období 2012–2015 a dne 13.
dubna 2012 národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu
jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(7)
Na základě hodnocení konvergenčního
programu na rok 2012 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 došla Rada k
závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny
rozpočtové projekce programu, je realistický. Podle konvergenčního
programu se očekává, že růst HDP v roce 2012 dosáhne 0,2 %
a v roce 2013 dosáhne 1,3 %, zatímco prognóza Komise z jara 2012
počítala s 0 % v roce 2012 a 1,5 % v roce 2013. Cílem
rozpočtové strategie nastíněné v programu je dosáhnout
v roce 2016 vyrovnaného rozpočtu. Cíl v podobě celkového
schodku veřejných financí ve výši 2,9 % HDP v roce 2013 je
v souladu s termínem pro nápravu nadměrného schodku stanoveným
v doporučeních Rady ze dne 2. prosince 2009. Průměrné
roční fiskální úsilí 0,9 % HDP během období 2010–2013, založené
na (nově vypočteném) strukturálním rozpočtovém saldu[6], je mírně pod úsilím ve
výši 1 % HDP, jež doporučila Rada. Program potvrzuje
dřívější střednědobý rozpočtový cíl schodku ve výši
1 % HDP, který adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a
růstu a jehož má být dosaženo v roce 2015. Pokrok směrem ke
střednědobému rozpočtovému cíli činí 0,8 % HDP
v roce 2014 a 0,7 % HDP v roce 2015, a to na základě
(nově vypočteného) strukturálního salda, a míra růstu
veřejných výdajů odpovídá výdajovému kritériu dle Paktu o
stabilitě a růstu. Rozpočtové prognózy programu jsou vystaveny
několika rizikům. Zákon o finančním odškodnění církví,
momentálně projednávaný v parlamentu, by v roce vstupu daného
zákona v platnost zvýšil celkový schodek veřejných financí o 1,5 %
HDP. Obecněji lze konstatovat, že povaha a rozsah stanovených
konsolidačních opatření na příjmové i výdajové straně
obnášejí značné riziko pro udržitelnost fiskálního přizpůsobení
nad rámec programového období. Rozpočtové přizpůsobení zatím
převážně spočívalo na plošných škrtech, jimiž jsou dotčeny
též prorůstové výdaje. Na období 2013–2015 jsou naplánovány další úspory
ve výdajích veřejné správy ve výši téměř 1 % HDP, avšak v
programu nejsou dostatečně upřesněny podrobnosti.
Většina plánovaných příjmových opatření je také dočasné
povahy a měla by vypršet v roce 2015. Podle programu se očekává, že poměr
dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 vrcholu ve výši 45,1 % HDP a
poté bude klesat, hlavně z důvodu prognózovaného soustavného
zlepšování primárního salda.
(8)
České orgány v roce 2011 schválily
zvýšení snížené sazby DPH a spotřební daně z tabáku; schválily rovněž
významnou daňovou reformu dotýkající se zdanění práce, jež by
měla vstoupit v platnost v roce 2014. Další změny
daňového systému byly schváleny na úrovni vlády v dubnu 2012.
Některé se týkají zdanění v oblasti životního prostředí a
bydlení, jež jsou v současnosti zdaněny nedostatečně.
Navržená dočasná povaha opatření v oblasti zdanění práce by
vytvořila vícenáklady na dodržování předpisů a snížila by
předvídatelnost pro daňové poplatníky. A nízké faktické zdanění
osob samostatně výdělečně činných oproti
zaměstnancům v důsledku rozsáhlého používání paušálních
částek a daňových odpočtů by bylo novými návrhy řešeno
toliko částečně. Vláda dále přijala opatření
k potírání podvodů v oblasti DPH a daní z pohonných hmot a
učinila první kroky k zavedení jednoho inkasního místa. Dodržování
daňových předpisů představuje však nadále problém a
stávající systém výběru daní není založen na jasně koncipované a
komplexní strategii zaměřené na dodržování daňových předpisů.
(9)
Česká vláda schválila a
částečně provedla reformu důchodového systému
zaměřenou na obnovení udržitelnosti veřejných financí a zvýšení
důchodového spoření. Předpokládaná fiskální nerovnováha
v důchodovém systému je však oproti průměru EU stále vysoká.
Do reformy nebyla zahrnuta vazba mezi zákonem stanoveným věkem odchodu do
důchodu a nadějí dožití. Kapacita tohoto nově zřízeného
fondového pilíře k tomu, aby v budoucnu přispíval
k vyšším průměrným důchodům, závisí na poměru
pracovníků, zejména mladších, do tohoto pilíře zapojených a na
očekávané míře návratnosti v dlouhodobém horizontu. Na podnícení
účasti v tomto pilíři však nebyla oznámena žádná opatření a
bylo by třeba poskytnout více poradenství pro potenciální spořitele.
Nový systém předčasného odchodu do důchodu navržený vládou
představuje nadto zásadní riziko pro důvěryhodnost a ambici
reforem ohledně dosažení účinného zvýšení věku odchodu do
důchodu, jakož i adekvátních důchodů.
(10)
Celková míra nezaměstnanosti je pod
průměrem EU, ale ženy s dětmi a jiné sociálně ohrožené
skupiny obtížně realizují svůj potenciál na trhu práce.
Dřívější návrat z rodičovské dovolené, který by mohl
zabránit ztrátě dovedností, je podmíněný větší dostupností
služeb péče o dítě, zejména u dětí mladších tří let.
V tomto ohledu vláda zmírnila technické požadavky na zřízení
podnikových mateřských škol a hodlá poskytovat daňové pobídky pro
rozsáhlejší vytváření soukromých struktur péče o dítě, čímž
částečně provádí doporučení. Protože pouze 3 %
dětí mladších 3 let využívá oficiální zařízení služeb péče o
dítě (oproti 24 % v EU-27 v roce 2009), je třeba dalších
opatření s cílem zvýšení účasti rodičů s malými
dětmi na trhu práce.
(11)
Bylo přijato několik opatření ke
zlepšení výkonnosti veřejných služeb zaměstnanosti. Krajské
úřady práce spadají nově pod nový ústřední úřad práce a
jako součást širší reformy sociálních dávek bylo pověření k
vyplácení nepojistných sociálních dávek přeneseno z obcí na
úřady práce. Výsledná zvýšená pracovní zátěž však bude ještě
více doléhat na personál veřejných služeb zaměstnanosti, jehož
počet v roce 2011 poklesl o 12 %. Ke zlepšení služeb
zprostředkování pracovních míst byl zaveden systém externího zadávání
služeb zaměstnanosti soukromým agenturám. Struktura odměn se však
jeví jako neodpovídající. Je třeba dalšího úsilí k zajištění
lepší kvality a efektivity odborné přípravy, pomoci při hledání
zaměstnání a individualizovaných služeb. Musí být poskytnuty nezbytné
prostředky a pobídky. Ke zlepšení zacílení zásahů by se mělo
zavést posuzování efektivity a financování aktivačních programů musí
být vázáno na výkonnost.
(12)
Přes nedávná zlepšení v některých
oblastech jako např. službách elektronické veřejné správy
(e-government) a snižování administrativní zátěže pro podniky doposud
existuje rozsáhlý prostor pro zlepšování efektivity veřejné správy. Pokud
jde o protikorupční strategii, přijetí nového zákona o zadávání
veřejných zakázek, který je účinný od dubna 2012, bylo hlavním
úspěchem. Pro jeho důvěryhodnost a efektivitu však bude
rozhodující jeho řádné vynucování a provádění. Otázka anonymní držby
akcií dosud nebyla řešena. Stále se připravuje služební zákon, který
však je třeba přijmout neprodleně a zajistit tak státní
správě nezbytnou stabilitu. Nesrovnalosti v zadávání veřejných
zakázek a nikoli optimální fungování řídicích a kontrolních systémů v
rámci veřejné správy jsou významným zdrojem problémů při
využívání fondů EU.
(13)
Česká ekonomika potřebuje zmobilizovat
faktory usnadňující přechod na růst založený na inovacích, vyšší
přidané hodnotě a lidském kapitálu, neboť příležitosti pro
další reálnou konvergenci založenou na kapitálově intenzivním růstu
se jeví být spíše omezené. V současnosti se debatuje o reformě
vysokoškolského vzdělávání. Ačkoli zahrnuje revizi stávajícího
akreditačního řízení, není dostatečně přesná
u klíčového tématu standardů hodnocení kvality a vzhledem
k absenci systematického sběru údajů a analýzy postrádá podporu
akademické obce. Z důvodu zhoršujících se výkonů českých
žáků učinila vláda opatření k zajištění minimálních
studijních výsledků a přikročila ke strategii celostátního
elektronického testování. Tato opatření jsou však příliš úzká na to,
aby účinně zvýšila kvalitu a spravedlnost povinné školní docházky.
(14)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
důkladnou analýzu hospodářské politiky České republiky. Zabývala
se konvergenčním programem i národním programem reforem. Zohlednila
nejenom jejich relevanci pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a
pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu
ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě
budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení
v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení
(1) až (6).
(15)
Rada na základě tohoto posouzení prozkoumala
konvergenční program České republiky a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení (1),
DOPORUČUJE, aby Česká
republika v období 2012–2013 provedla tato opatření:
1.
Zabezpečit naplánovaný pokrok směrem
k včasné nápravě nadměrného schodku. Za tímto účelem
v plném rozsahu splnit rozpočet na rok 2012 a upřesnit
opatření trvalé povahy nezbytná na rok 2013 tak, aby se dosáhlo
ročního průměrného strukturálního přizpůsobení
stanoveného v doporučení Rady v rámci postupu při
nadměrném schodku. Dále zabezpečit odpovídající úsilí o strukturální
přizpůsobení s cílem dosáhnout dostatečného pokroku
směrem ke střednědobému cíli, včetně splnění
výdajového kritéria. V této souvislosti zamezit plošné škrty, zajistit
prorůstové výdaje a vystupňovat úsilí o zlepšení efektivity
veřejných výdajů. Využívat dostupný prostor k takovým zvyšováním
daní, jimiž by byl minimálně dotčen růst. Přesunout vysokou
úroveň zdanění práce na zdanění v oblasti bydlení a
životního prostředí. Zmenšit rozdíly v daňovém zacházení se
zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně
činnými. Přijmout opatření ke zlepšení výběru daní, k
zamezení daňových úniků a ke zlepšení dodržování daňových
předpisů, včetně zavedení jediného inkasního místa pro
všechny druhy daní.
2.
Zavést další změny ve veřejném
důchodovém systému k zajištění jeho dlouhodobé udržitelnosti.
Přehodnotit plány umožňující předčasný odchod z trhu
práce. Zajistit širokou účast mladších pracovníků v plánovaném
fondovém systému ke zlepšení přiměřenosti důchodů.
3.
Přijmout další opatření
k podstatnému zvýšení dostupnosti cenově přístupných a
kvalitních předškolních zařízení péče o dítě.
4.
Posílit veřejné služby zaměstnanosti
zvýšením kvality a efektivity odborné přípravy, pomoci při hledání
zaměstnání a individualizovaných služeb, včetně externě
zadaných služeb.
5.
Naléhavě přijmout a provést služební
zákon s cílem podpořit stabilitu a efektivitu veřejné správy a
zamezit porušování předpisů. Zajistit odpovídající provádění
nového zákona o zadávání veřejných zakázek. Vyřešit otázku anonymní
držby akcií. Zajistit správné provádění v souvislosti s fondy EU
a posílit boj proti korupci.
6.
Přijmout nezbytné právní předpisy
k vytvoření transparentního a jasně vymezeného systému hodnocení
kvality vysokoškolských a výzkumných ústavů. Zabezpečit, aby
financování bylo udržitelné a vázané na výsledky hodnocení kvality.
Vytvořit rámec pro hodnocení zaměřený na zlepšení v oblasti
povinné školní docházky.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 303 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a
dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na
základě informací poskytnutých v programu a za použití
společně dohodnuté metodiky.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2016

text:
               18.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 299/109

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2016
   k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2016 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2016
   (2016/C 299/26)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu byly potvrzeny Evropskou radou, jež zasedala ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení podpořila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a přijala Rada dne 8. března 2016 (3). Portugalsko by jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo vzhledem k úzkému propojení ekonomik v hospodářské a měnové unii zajistit, aby uvedené doporučení bylo splněno v plném rozsahu a včas.

               (2)

               Zpráva o Portugalsku pro rok 2016 byla zveřejněna dne 26. února 2016. Je v ní posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015, a pokrok, jehož Portugalsko dosáhlo v plnění svých vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zahrnuje rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 představila Komise výsledky hloubkového přezkumu. Komise ve své analýze dospívá k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoká úroveň čistých vnějších závazků, veřejného a soukromého dluhu a vysoký podíl úvěrů v selhání představuje nebezpečí v souvislosti s vysokou mírou nezaměstnanosti. Přetrvávají nedostatky v oblasti politik, pokud jde o trhy produktů a služeb, restrukturalizaci podnikového dluhu, fiskální otázky a vybrané oblasti trhu práce.

               (3)

               Dne 29. dubna 2016 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Portugalský národní program reforem naznačuje dostatek ambicí vypořádat se s nadměrnou nerovnováhou, nastiňuje příslušná opatření k posílení konkurenceschopnosti a snižování soukromého dluhu a uvádí problémy popisované ve zprávě o Portugalsku pro rok 2016 a doporučení eurozóně zaměřená na potřebu obnovy investic a zajištění udržitelnosti veřejných financí. Pokud se tato opatření plně a urychleně provedou, pomohla by Portugalsku při řešení makroekonomické nerovnováhy. Na základě posouzení politických závazků Portugalska není v této fázi třeba zintenzivňovat postup při makroekonomické nerovnováze.

               (4)

               Příslušná doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude používat toto ustanovení, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (5)

               Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Portugalsko nenapravilo svůj nadměrný schodek do stanoveného roku 2015 a nevyvinulo rozpočtové úsilí doporučené Radou. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje nápravu nadměrného schodku a dosažení celkového schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2016. Po dosažení trvalé nápravy nadměrného schodku se bude na Portugalsko vztahovat preventivní složka a přechodné pravidlo o zadlužení. (Přepočtené (5)) strukturální saldo by se mělo v letech 2016–2020 zlepšovat pouze o zhruba 0,35 % HDP ročně, což je méně než požadovaných 0,6 %, a neočekává se, že v časové perspektivě programu bude dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, tj. strukturálního přebytku ve výši 0,25 % HDP. Na základě programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne v roce 2016 na 124,8 % a bude se nadále snižovat na 110,3 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je poměrně optimistický. Navíc opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2016 2,7 % HDP, což je méně než referenční hodnota ve výši 3 % HDP, již stanoví Smlouva, a v roce 2017 dosáhne výše 2,3 % HDP. Jelikož se očekává, že v letech 2016 a 2017 strukturální schodek mírně vzroste, neodpovídá fiskální úsilí požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Vedle toho se nepředpokládá, že Portugalsko v roce 2017 splní přechodné pravidlo o zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K zajištění souladu v letech 2016 a 2017 tedy budou třeba další opatření.

               (6)

               Komise bude podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 pravidelně sledovat provádění opatření, která Portugalsko učiní v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU. Komise proto Radě doporučí vhodná opatření, která je třeba přijmout v rámci postupu při nadměrném schodku.

               (7)

               Včasné a striktní provádění reformovaného zákona o rozpočtovém rámci a zákona o kontrole závazků i další zlepšení výběru příjmů a kontroly výdajů mohou významně přispět k dosažení požadované fiskální korekce. Portugalsko stojí před dvěma náročnými úkoly, a sice dosáhnout dlouhodobé fiskální udržitelnosti systému zdravotní péče a současně zachovat přístup ke zdravotní péči zlepšením účinnosti systému. Přestože má Portugalsko v současné době jeden z nejnižších podílů veřejných výdajů v rámci celkových výdajů na zdravotní péči v Unii, je předpokládaný nárůst veřejných výdajů na zdravotní péči představující 2,5 % HDP do roku 2060 nejvyšší. Za účelem řešení dlouhodobé udržitelnosti ve zdravotnictví nebyla ještě přijata komplexní opatření zaměřená na podporu politik v oblasti veřejného zdraví a předcházení nemocem, jakož i zajištění primární zdravotní péče v raném a méně nákladném stádiu. V krátkodobém horizontu zůstává důležitým úkolem přesné plánování a plnění rozpočtu v nemocnicích, aby se zajistilo vyrovnání nedoplatků. Zatímco dlouhodobá udržitelnost důchodového systému byla předmětem nedávných reforem, v krátkodobém až střednědobém výhledu se problémy týkající se jeho udržitelnosti neřeší. Veřejný důchodový systém se vyznačuje značnou závislostí na převodech rozpočtových prostředků a mezigenerační nerovností. Zpoždění realizace a politické nedostatky jsou stále překážkou fiskální udržitelnosti státních podniků, zejména v odvětví dopravy. Posílení opatření ke zvýšení efektivity v jejich plánech restrukturalizace je v úsilí o dosažení fiskálních úspor i nadále zásadní.

               (8)

               Bylo vynaloženo značné úsilí v potírání daňových úniků dalším zlepšením efektivity daňové správy. Jsou přijímána opatření v zájmu boje proti daňovým podvodům, lepšího sdílení informací mezi finančními institucemi a posílení rámce proti praní peněz. I přes dosažený pokrok stále existuje prostor pro striktnější dodržování daňových předpisů. Podpoře investic by rovněž napomohla reforma daňové správy, díky níž by byla efektivnější.

               (9)

               Celkový vývoj mezd byl umírněný a odpovídal vysoké nezaměstnanosti a potřebě podporovat obnovení vnější rovnováhy, a to v souladu s růstem produktivity ve střednědobém výhledu. Kolektivní vyjednávání na úrovni jednotlivých odvětví mělo pro tento trend podpůrný účinek, ačkoli vlastnosti systému kolektivního vyjednávání jsou pro oblast působnosti úprav na úrovni jednotlivých podniků stále omezující. V souvislosti s nízkou inflací a vysokou nezaměstnaností byla minimální mzda v lednu 2016 zvýšena z 505 na 530 EUR měsíčně a počítá se s jejím dalším postupným navyšováním až na 600 EUR měsíčně v roce 2019 (vyplácí se čtrnáct krát ročně). Portugalsko se pohybuje uprostřed žebříčku zemí EU, pokud jde o výši minimální mzdy v poměru k průměrné mzdě, ale patří k zemím s nejvyšší minimální mzdou v poměru ke mzdě mediánové. Tato skutečnost napovídá, že rozložení mezd v Portugalsku je velmi nerovnoměrné ve prospěch nižších mezd a že na základě dalšího zvýšení minimální mzdy může rychle vzrůst podíl pracovníků, kteří ji pobírají, což se v roce 2016 týká téměř čtvrtiny všech zaměstnanců. Toto opatření by sice mohlo pomoci snížit míru chudoby pracujících, má ale také za následek výraznější stlačování struktury mezd, čímž se vytváří tlak ke zvyšování mezd celkově. Pokud současně nedochází ke zvyšování produktivity, jsou ohroženy výhledy zaměstnanosti a konkurenceschopnosti, a to zejména u odvětví s vysokým podílem lidské práce. Může být rovněž snížena motivace investovat do dovedností.

               (10)

               Portugalský trh práce se v letech 2014 a 2015 dále zotavoval a bylo vynaloženo značné úsilí o reformu aktivačních politik, modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a o větší zaměření na mladé lidi neregistrované v evidenci úřadů práce, i když některé problémy spojené s jejím prováděním přetrvávají. Vzhledem k nedávnému zhoršení sociální situace, zejména pokud jde rostoucí míru dětské chudoby, byla rovněž přijata významná opatření na posílení sociální pomoci, zejména u systému minimálního příjmu, přídavků na děti a nízkých důchodů. Dopad těchto opatření, jejichž cílem je snížení míry chudoby, je třeba posoudit. Nicméně zařazení velkého množství dlouhodobě nezaměstnaných do trhu práce zůstává problémem, který negativně ovlivňuje hospodářský růst a sociální situaci. Existuje prostor pro další zapojování dlouhodobě nezaměstnaných do trhu práce, a to prostřednictvím cílených politik týkajících se trhu práce a lepší koordinace mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami. Ačkoli zotavení přineslo řadu nových pracovních míst na dobu neurčitou, segmentace trhu práce je i nadále značná. Podíl zaměstnanců na dobu určitou je i nadále jedním z nejvyšších v Evropě a počet smluv na dobu určitou přecházejících na smlouvy na dobu neurčitou je nízký.

               (11)

               Vysoké zadlužení soukromého sektoru činí portugalské hospodářství i nadále značně zranitelným a podmínky financování malých a středních podniků zůstávají obtížné. Určitého pokroku bylo dosaženo ve snížení převisu dluhu v podnikové sféře a ve snižování pákového efektu v soukromém sektoru, ale portugalský soukromý sektor je stále jedním z nejvíce zadlužených v rámci Unie. Tato skutečnost je hlavní překážkou pro investice a růst potenciálního produktu. Nefinanční podniky upravují své rozvahy, ale v menší míře než domácnosti. Vysoká a narůstající úroveň nesplácených úvěrů v podnikatelském sektoru nepříznivě ovlivňuje rozvahy nefinančního i finančního odvětví a je velkou překážkou pro investice. Na různých úrovních byla přijata opatření mající za cíl řešit zadluženost podniků, ale výsledky se dostavují pomalu. Zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob zůstává vysoké. V posledních několika letech se vláda snažila tento problém řešit zavedením pravidel nízké kapitalizace a možnosti získávání podílů v podnicích. Nicméně v roce 2015 zůstává rozdíl v nákladech na kapitál (před zdaněním a po něm) mezi dluhem a investicemi financovanými prostřednictvím akcií jedním z nejvyšších v Unii. Podniky, a to zejména malé a střední podniky a začínající podniky, se i nadále nákladně a obtížně dostávají k úvěrům. Alternativní zdroje financování, jako např. soukromý kapitál, rizikový kapitál, skupinové financování a „business angels“, zůstávají okrajové a využívají se velmi málo.

               (12)

               Navzdory pokroku regulační překážky a nedostatečná institucionální kapacita stále brzdí růst podniků, konkurenceschopnost a přísun investic. Účinnost systému soudnictví Portugalska zůstává nízká, zejména při řešení daňových sporů. Zadávání veřejných zakázek je v Portugalsku do značné míry transparentní. Podle údajů online platformy „BASE“ však veřejní zadavatelé v Portugalsku často uzavírají smlouvy přímo, přičemž se v letech 2013–2015 tento postup týkal v průměru 87,3 % všech veřejných zakázek, což představuje 47 % nasmlouvaných částek celkem. Problémem při udělování koncesí a v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména na místní a regionální úrovni, zůstává transparentnost. Pracovní skupina ministerstva financí pro partnerství veřejného a soukromého sektoru dohlíží na některá partnerství veřejného a soukromého sektoru spravovaná orgány ústřední správy, ale koncese a partnerství veřejného a soukromého sektoru na regionální a místní úrovni jeho dohledu nepodléhají. Provádění reforem přístavního odvětví se stále odkládá a vstupu nových subjektů jsou kladeny překážky. Registrace podniku je jednodušší, ale udělování licencí je nadále těžkopádné a složité administrativní postupy nahlodávají důvěru investorů. Problémy přetrvávají v přístupu na stavební trh, v získání stavebního povolení a pokud jde o účinné provádění zjednodušených pravidel pro udělování licencí v oblasti životního prostředí. Regulační překážky v některých odvětvích služeb podnikům znemožňují efektivní přidělování zdrojů, zejména v oblasti právních služeb. Předpisy profesních organizací, zejména ty, které se týkají jejich stanov a vnitřních pravidel, jsou omezující a fyzickým i právnickým osobám mohou ztěžovat přístup k příslušným profesím. To se týká zejména právnických povolání, kde se mimo jiné hojně vyskytují omezování inzerce a víceoborové činnosti.

               (13)

               Portugalsko zaostává ve spolupráci mezi vědou a podnikatelskou sférou a v obchodním uplatnění znalostí. Bariéry spolupráce mezi univerzitami a podnikatelským sektorem jsou značné a jsou způsobeny regulačními a administrativními překážkami a nedostatkem pobídek ke spolupráci v akademickém systému. Tato skutečnost má negativní dopad na zaměstnatelnost absolventů a na inovace. Nové krátkodobé prohlubující kurzy technických oborů přinesly nové příležitosti ke spolupráci mezi vysokými technickými školami a regionálními hospodářskými subjekty, ale univerzitní programy se nemodernizují.

               (14)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (15)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (16)

               Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

         DOPORUČUJE Portugalsku v období 2016–2017:

               1.

               Zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku v souladu s příslušnými rozhodnutími či doporučeními v rámci postupu při nadměrném schodku přijetím nezbytných strukturálních opatření a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Dosáhnout poté roční fiskální korekce ve výši alespoň 0,6 % HDP. Provést do února 2017 komplexní přezkum výdajů a posílit kontrolu výdajů, nákladovou efektivnost a přiměřené sestavování rozpočtu na všech úrovních veřejné správy. Zajistit dlouhodobou udržitelnost odvětví zdravotnictví, aniž by došlo ke zhoršení přístupu k základní zdravotní péči. Snížit závislost důchodového systému na převodech rozpočtových prostředků. Do konce roku 2016 se znovu zaměřit na probíhající plány restrukturalizace státních podniků.

               2.

               Po konzultaci se sociálními partnery zajistit, aby minimální mzda odpovídala cílům podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti napříč odvětvími.

               3.

               Zajistit účinnou aktivaci dlouhodobě nezaměstnaných a zlepšit koordinaci mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami. Posílit pobídky pro podniky, aby zaměstnávaly na základě smluv na dobu neurčitou.

               4.

               Do října 2016 přijmout opatření pro usnadnění očištění rozvah úvěrových institucí a řešit vysoký podíl nesplácených úvěrů. Omezit zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob a zlepšit přístup začínajících podniků a malých a středních podniků k finančním prostředkům prostřednictvím kapitálového trhu.

               5.

               Zvýšit transparentnost a efektivnost při zadávání veřejných zakázek, co se týče partnerství veřejného a soukromého sektoru a koncesí. Do konce roku 2016 zlepšit a urychlit správní postupy a udělování licencí, urychlit řešení daňových sporů a snížit regulační překážky, zejména ve službách podnikům. Podněcovat spolupráci mezi univerzitami a podnikatelským sektorem.

      V Bruselu dne 12. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Úř. věst. C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky na základě informací obsažených v programu stability.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2011

text:
               22.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 216/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2011
   2011/C 216/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a ze dne 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Konkrétní závazky a činnosti na rok 2011 nejsou v národním programu reforem Portugalska výslovně zmíněny, avšak očekává se jejich předložení Evropské radě.

               (6)

               Dne 23. března 2011 předložila portugalská vláda program stability na období 2011–2014 vnitrostátnímu parlamentu, který jej zamítnul. Dne 19. dubna 2011 předložila portugalská vláda národní program reforem. Memorandum o porozumění podepsané dne 17. května 2011 převzalo navrhované makroekonomické a fiskální scénáře a politická doporučení.

               (7)

               Dne 17. května 2011 přijala Rada prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Portugalsku na období tří let 2011–2014 v souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (2). Doprovodné memorandum o porozumění, které bylo podepsáno téhož dne, a jeho následné dodatky stanoví podmínky hospodářské politiky, na jejichž základě je finanční pomoc uvolňována.

               (8)

               V roce 2010 vzrostl HDP Portugalska o 1,3 %. Tento kladný růst byl společně s výrazným růstem vývozu zaznamenán také díky výjimečným faktorům, které podpořily soukromou spotřebu. Vývoj cen a nákladů zjevně nestačily k tomu, aby se konkurenceschopnost zvyšovala dostatečně rychlým tempem k nápravě schodku běžného účtu, který v roce 2010 dosáhl úrovně 10 % HDP. Slabé celkové hospodářství a prudký nárůst nezaměstnanosti (11,2 % na konci roku 2010) vyústily do velkého schodku veřejných financí, který z 3,5 % v roce 2008 překročil 10 % HDP v roce 2009 a 9 % v roce 2010. Nepříznivý vývoj veřejných financí spojený s pesimistickými výhledem, pokud jde o hospodářský růst, vedly v nedávné době k zhoršení důvěry a rostoucímu tlaku na trh se státními dluhopisy, což vyvolalo obavy o udržitelnost portugalských veřejných financí. Ratingové agentury následně snížily hodnocení portugalských státních dluhopisů, a Portugalsko se tak stalo neschopným refinancovat se pomocí sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou finanční udržitelností. Současně s tím byl bankovní sektor, který je značně závislý na vnějším financování, zejména v rámci eurozóny, stále více odstaven od tržního financování.

               (9)

               Portugalsko se zavázalo provést hospodářský a finanční ozdravný program s cílem obnovit důvěru, pokud jde o státní dluh a bankovní sektor, a podpořit růst a zaměstnanost. Program zavádí komplexní akci na třech frontách: i) důvěryhodná a vyvážená strategie fiskální konsolidace, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální kontrolou, ii) výrazné strukturální reformy soustředěné do počátečního období, včetně reforem na trhu práce a výroby, a iii) úsilí o ochranu finančního odvětví před nesystematickým snižováním pákového efektu pomocí tržních mechanismů podpořených záložními nástroji.

               (10)

               Komise posoudila národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jeho význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jeho soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti Komise zdůrazňuje naléhavost provádění plánovaných opatření pro dosažení souladu s prováděcím rozhodnutím 2011/344/EU,

         DOPORUČUJE, aby Portugalsko:
   provedlo opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí 2011/344/EU a dále upřesněná v memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 a jeho následných dodatcích.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (2)  Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.