title: Doporučení Komise ze dne 29. května 2008 o opatřeních na snižování rizik pro látky: kadmium, oxid kademnatý (oznámeno pod číslem K(2008) 2243) (Text s významem pro EHP)

text:
               14.6.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 156/22

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 29. května 2008
   o opatřeních na snižování rizik pro látky: kadmium, oxid kademnatý
   (oznámeno pod číslem K(2008) 2243)
   (Text s významem pro EHP)
   (2008/446/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly jako prioritní látky pro hodnocení v souladu s nařízením Komise (ES) č. 143/97 ze dne 27. ledna 1997, které se týká třetího seznamu prioritních látek ve smyslu nařízení Rady (EHS) č. 793/93 (2), určeny následující látky:

                           —

                           kadmium,

                           —

                           oxid kademnatý.

                     Členský stát zpravodaj určený v souladu s nařízeními (EHS) č. 793/93 a (ES) č. 143/97 dokončil pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (3), a navrhl strategii omezování těchto rizik.

               (2)

               Proběhly konzultace s Vědeckým výborem pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE), který vydal stanovisko, pokud se jedná o hodnocení rizik provedená zpravodaji. Stanoviska byla zveřejněna na internetových stránkách tohoto vědeckého výboru.

               (3)

               Výsledky hodnocení rizik a další výsledky strategií omezování těchto rizik jsou uvedeny v odpovídajícím sdělení Komise (4).

               (4)

               Na základě uvedeného hodnocení je vhodné doporučit pro některé látky určitá opatření na snižování rizik.

               (5)

               Opatření na snižování rizik doporučená pro pracovníky by měla být zohledněna v rámci právních předpisů o ochraně pracovníků, u nichž se má za to, že poskytují odpovídající rámec pro snížení rizik příslušných látek v potřebném rozsahu.

               (6)

               Opatření na snižování rizik stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93,

         DOPORUČUJE:
   ODDÍL 1
   KADMIUM

      (č. CAS 7440-43-9; č. Einecs 231-152-8)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (1) a životní prostředí (2, 3, 4)

               1)

               Zaměstnavatelé, kteří používají kadmium pro účely, které jsou v hodnocení rizik uvedeny jako předmět obav, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech podle čl. 12 odst. 2 směrnice Rady 98/24/ES (5).

               2)

               V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES (6) by příslušné orgány v dotčených členských státech měly v povoleních vydávaných podle směrnice 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se kadmia, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s nejlepšími dostupnými technikami (dále jen „BAT“) a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               3)

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními pravidly, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               4)

               Při stanovení norem životního prostředí v rámci směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (7) by měly být zohledněny všechny dostupné informace, včetně budoucích údajů o měkké vodě.

         ODDÍL 2
   OXID KADEMNATÝ

      (č. CAS 1306-19-0; č. Einecs 215-146-2)

   Opatření na snižování rizik pro pracovníky (5) a životní prostředí (6, 7, 8)

               5)

               Zaměstnavatelé, kteří používají oxid kademnatý pro účely, které jsou v hodnocení rizik uvedeny jako předmět obav, by měli vzít na vědomí veškeré zvláštní pokyny pro dané odvětví vypracované na vnitrostátní úrovni a založené na nezávazných praktických pokynech podle čl. 12 odst. 2 směrnice 98/24/ES.

               6)

               V souladu se směrnicí 2008/1/ES by příslušné orgány v dotčených členských státech měly v povoleních vydávaných podle směrnice 2008/1/ES stanovit podmínky, mezní hodnoty emisí či rovnocenné parametry nebo technická opatření týkající se kadmia, aby dotčená zařízení byla provozována v souladu s BAT a se zřetelem k technickým charakteristikám dotyčných zařízení, k jejich zeměpisné poloze a k místním podmínkám životního prostředí.

               7)

               Místní emise do životního prostředí by se v případě potřeby měly řídit vnitrostátními předpisy, aby se zajistilo, že nevznikne žádné riziko pro životní prostředí.

               8)

               Při stanovení norem životního prostředí v rámci směrnice 2000/60/ES by měly být zohledněny všechny dostupné informace, včetně budoucích údajů o měkké vodě.

         ODDÍL 3
   URČENÍ

               9)

               Toto doporučení je určeno všem odvětvím, která uvedené látky dovážejí, vyrábějí, přepravují, skladují, formulují do podoby přípravků či jinak zpracovávají, používají, likvidují či regenerují, a členským státům.

      V Bruselu dne 29. května 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (4)  Úř. věst. C 149, 14.6.2008, s. 6.

      (5)  Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/30/ES (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (6)  Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (7)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2008/32/ES (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 60).


title: Doporučení Rady ze dne 10. února 2009 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2007

text:
               11.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 40/35

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 10. února 2009
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2007
   (2009/112/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 (1), ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu 91/401/EHS o financování a správě pomoci Společenství podle čtvrté úmluvy AKT-EHS (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné sedmý Evropský rozvojový fond (7. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení 91/491/EHS ze dne 29. července 1991 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-EHS (4), a zejména na články 69 až 77 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 7. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2007, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2007 včetně odpovědí Komise (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 32 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 7. ERF.

               (2)

               Provádění operací 7. ERF Komisí během rozpočtového roku 2007 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 7. ERF za rozpočtový rok 2007.

      V Bruselu dne 10. února 2009.

            Za Radu

            předseda

         M. KALOUSEK

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (4)  Úř. věst. L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 273.


title: Doporučení č. S1 ze dne 15. března 2012 , které se týká finančních aspektů přeshraničního dárcovství orgánů od žijících dárců  Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem

text:
               10.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 240/3

         DOPORUČENÍ č. S1
   ze dne 15. března 2012,
   které se týká finančních aspektů přeshraničního dárcovství orgánů od žijících dárců
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)
   2012/C 240/04
   SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,
   s ohledem na čl. 72 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1), podle něhož je správní komise odpovědná za řešení všech správních otázek nebo otázek výkladu vyplývajících z ustanovení nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení (ES) č. 987/2009 (2),
   s ohledem na čl. 168 odst. 7 SFEU,
   s ohledem na článek 48 SFEU,
   v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 883/2004,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Unie při své činnosti respektuje odpovědnost členských států za stanovení jejich zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a zdravotní péče.

               (2)

               Činností Unie nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy o dárcovství nebo lékařském využití orgánů a krve.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 883/2004 nestanoví řešení náhrady věcných dávek v nemoci pro žijícího dárce, pokud použitelné právní předpisy vztahující se na dárce vylučují nebo nestanoví náhradu nákladů a právní předpisy vztahující se na příjemce orgánu nekryjí náklady dárce.

               (4)

               Uznává se, že transplantace orgánů je nákladově efektivní léčbou, která přináší nesmírný prospěch pacientům a že dárcovství orgánů od žijících dárců musí být prováděno způsobem, který minimalizuje sociální rizika pro jednotlivé dárce.

               (5)

               Příslušná instituce daného příjemce orgánu by měla nalézt humanitární řešení ad hoc a poskytnout příjemci orgánu úhradu věcných dávek, jejichž potřeba nastala v souvislosti s přeshraničním dárcovstvím orgánů od žijícího dárce, jestliže příslušné právní předpisy vztahující se na žijícího dárce orgánu nestanoví úhrady žijícím dárcům nebo všeobecně za dárcovství orgánů od žijících dárců.

               (6)

               Žijící dárce musí být schopen učinit nezávislé rozhodnutí na základě všech důležitých informací a měl by být předem informován o krytí zdravotní péče, náhradě nákladů týkajících se přeshraničního dárcovství orgánů a možné kompenzaci ztráty příjmu peněžitými dávkami v nemoci,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Příslušné instituce příjemce orgánu by při přípravě nebo povolování dárcovství živého orgánu pocházejícího od žijícího dárce pojištěného v jiném členském státě měly zvážit přístup žijícího dárce k systému zdravotní péče ve vztahu k problémům souvisejícím s procesem dárcovství;

               2.

               Příslušné instituce příjemce orgánu naleznou humanitární řešení a poskytnou danému dárci úhradu věcných dávek, jejichž potřeba nastala pro dárce v souvislosti s přeshraničním dárcovstvím orgánů od žijícího dárce, jestliže právní předpisy vztahující se na tohoto dárce mu neposkytují nárok na věcné dávky v nemoci;

               3.

               Příslušná instituce dárce poskytne peněžité dávky v nemoci podle právních předpisů, které uplatňuje, bez ohledu na to, ve kterém členském státě proběhlo darování orgánu nebo kdo byl příjemcem orgánu. Možná ztráta příjmu dárce spojená s dárcovstvím by měla být posuzována jako jakákoli jiná pracovní neschopnost v souladu s použitelnými právními předpisy vztahujícími se na dárce, neboť neexistuje důvod přistupovat k pracovní neschopnosti související s dárcovstvím orgánů odlišně od ostatních typů neschopnosti ze zdravotních důvodů.

            předsedkyně správní komise

         Karin MØHL LARSEN

      (1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1 (oprava v Úř. věst. L 200, 7.6.2004, s. 1).

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1).


title: 2012/127/EU: Doporučení Rady ze dne 21. února 2012 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2010

text:
               29.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 55/32

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. února 2012
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2010
   (2012/127/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-EHS, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 (1), ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995 (2),
   s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT-ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-ES (4), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2010, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2010 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 33 odst. 3 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF.

               (2)

               Provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2010 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2010.

      V Bruselu dne 21. února 2012.

            Za Radu

            předsedkyně

         M. VESTAGER

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 251.


				|

		52011SC0818

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014

			   	Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Bulharska na rok
2011
a pro vydání stanoviska Rady
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2011–2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2
a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu
nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a
o posílení koordinace hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské
komise[2],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada schválila dne 26. března 2010
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost
a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský
potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Rada přijala dne 13. července 2010
doporučení o hlavních směrech hospodářských politik
členských států a Unie (2010 až 2014) a dne
21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[3], které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu
v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství
a zaměstnanosti.
(3)
Komise dne 12. ledna 2011 přijala první
roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového
cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru ex-ante
a integrované koordinace politiky, jejímž základem je strategie Evropa
2020.
(4)
Evropská rada dne 25. března 2011
potvrdila priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy
(v souladu se závěry Rady ze dne 15. února
a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu
vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně
zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální
udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem
trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Žádala
členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření,
jež budou součástí programů stability či konvergenčních
programů a národních programů reforem.
(5)
Evropská rada dne 25. března 2011 rovněž
vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby své závazky
představily včas, aby mohly být zahrnuty do programů stability
či konvergenčních programů a národních programů
reforem.
(6)
Bulharsko dne 15. dubna 2011 předložilo
svůj aktualizovaný konvergenční program za rok 2011 pro období
2011–2014 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly
v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.
(7)
Hospodářská krize přerušila období
silného růstu poháněného podstatným přílivem přímých
zahraničních investic a expanzí úvěrů. Po propadu z vrcholu na
nejnižší úroveň kumulativně o 7,1 % začal HDP ve druhém
čtvrtletí roku 2010 opět růst, takže ve výsledku byl růst
reálného HDP za rok 2010 celkově téměř nulový. Silný nárůst
vývozu a doplňování zásob byly nejvýznamnějšími motory růstu.
Saldo veřejných financí, jež před krizí vykazovalo přebytek, zaznamenalo
v roce 2009 schodek ve výši 4,7 % HDP a v roce 2010 3,3 % HDP.
Zatímco produkce a zaměstnanost v odvětvích orientovaných na vývoz se
zvýšily, oživení v minulém roce zbrzdil útlum činností ve stavebnictví, v
oblasti nemovitostí a maloobchodu. Úprava produkce se nejvíce dotkla zaměstnanosti,
kde po vrcholu v roce 2008 došlo ke ztrátě 358 000 pracovních míst.
Nezaměstnanost se v důsledku toho v roce 2010 zvýšila o několik
procentních bodů na 10,2 % a nepředpokládá se, že
zaměstnanost ve střednědobém horizontu dosáhne úrovně
před krizí.
(8)
Na základě posouzení aktualizovaného
konvergenčního programu v souladu s nařízením Rady (ES) č.
1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, z něhož
vycházejí finanční projekce, je založen na příznivějších
projekcích růstu, než jaké předpokládala prognóza útvarů Komise.
Po značné rozpočtové korekci soustředěné do
počátečního období, která v roce 2010 činila ve strukturálním
vyjádření více než 2 procentní body, je fiskální úsilí v roce 2011
výrazně nižší než doporučená korekce ve výši nejméně 0,75 %
HDP. V aktualizovaném konvergenčním programu je nicméně v souladu s
doporučeními Rady v roce 2011 plánována náprava nadměrného schodku
veřejných financí a další snižování bude následovat. Nicméně
aktualizovaný program neobsahuje dostatečné podrobnosti o plánovaných rozpočtových
opatřeních, pomocí nichž má být fiskálních cílů v období 2012–2014
dosaženo. Střednědobý cíl strukturálního schodku revidovaný
směrem dolů ve výši 0,6 % HDP, plánovaný na rok 2014, je stále
ambicióznější než minimální požadovaná úroveň. Odráží cíle Paktu o
stabilitě a růstu a podle předpokladů jej bude dosaženo do
konce programového období (2014). Nicméně předpokládané
průměrné roční strukturální fiskální úsilí na období 2012–2014,
po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2011, je výrazně
nižší než doporučené minimální roční strukturální zlepšení ve výši
0,5 % HDP. S ohledem na postupné zlepšování ekonomického výhledu by se
program měl zaměřit na rychlejší pokrok směrem k dosažení
střednědobého cíle. Ve srovnání s obezřetným odhadem
střednědobého potenciálního růstu výstupu se očekávaný
růst rozpočtových výdajů v letech 2012–2013 jeví jako
optimistický, což ve střednědobém horizontu představuje riziko
pro strukturální fiskální pozici.
(9)
Odstranění nadměrného schodku, které se
předpokládá do konce roku 2011, pomůže obnovit důvěru a
posílit důvěryhodnost vládních politik. Ve střednědobém
horizontu je důležité dosáhnout cíle, kterým je malý strukturální schodek
ve výši 0,6 % HDP, aby bylo zajištěno, že fiskální politika bude
podporovat zavedený měnový režim. Fiskální konsolidaci však brání
neefektivnost veřejného sektoru, což může vést ke značným
tlakům na výdaje, zatímco rozpočtové příjmy budou
pravděpodobně strukturálně nižší než v letech hospodářského
rozmachu, jež předcházel krizi. K provedení potřebných daňových
úprav a k zajištění finančních prostředků pro
provádění potřebných strukturálních reforem, včetně
nezbytného spolufinancování pro projekty podporované EU jsou tudíž
potřebné ambiciózní reformy veřejných financí.
(10)
Bulharská fiskální výkonnost byla v příznivém
hospodářském prostředí před krizí relativně pozitivní.
Fiskální cíle byly trvale plněny a byly nahromaděny značné
rozpočtové rezervy. V důsledku hospodářské krize v roce 2009 poprvé
za mnoho let zaznamenal rozpočet schodek a pravidlo, podle něhož má
být rozpočet vyrovnaný nebo v přebytku a veřejné výdaje nemají
přesáhnout 40 % HDP, bylo porušeno. Bylo to částečně
spojeno s nedostatky v plánování a kontrole výdajů. Dále se tu odrazila skutečnost,
že neočekávané příjmy pocházející z kvetoucí hospodářské
aktivity před krizí byly použity na financování poměrně velkých
navýšení ad hoc výdajů a snížení příspěvků na
sociální zabezpečení. K řešení těchto problémů podnikly
bulharské orgány několik iniciativ s cílem zlepšit kontrolu výdajů a
systémy sledování a vykazování, mezi něž patřilo přijetí
komplexního legislativního balíčku, posílení fiskálních pravidel a
střednědobého rozpočtového rámce. Předpokládá se, že to
posílí fiskální disciplínu a předvídatelnost politik, sníží
makroekonomickou volatilitu a zajistí méně procyklickou fiskální politiku.

(11)
V letech hospodářského rozmachu před
vypuknutím krize došlo ke značnému zhoršení podmínek pro
zaměstnavatele na trhu práce a vysokému nárůstu mezd, jenž
přesahoval růst produktivity. Ve čtvrtém čtvrtletí roku
2007 dosáhl růst mezd vrcholu – v ročním vyjádření
téměř 20 %. Po útlumu se růst mezd začal zpomalovat,
ačkoli pro zaměstnance s pracovními smlouvami (kteří
představují přibližně 65 % pracovní síly) zůstal v
roce 2010 na poměrně vysoké úrovni téměř 10 %.
Sladění růstu mezd s růstem produktivity usnadní vnitřní
restrukturalizaci hospodářství ve prospěch produktivních odvětví
orientovaných na vývoz.
(12)
Překážky účasti na trhu práce odrážejí z
části nedostatek vhodně cílených a specifických aktivních politik na
trhu práce, stejně jako neefektivní a nedostatečně financované
veřejné služby zaměstnanosti. Kvalita veřejných služeb v oblasti
aktivace, pomoci při hledání zaměstnání a rekvalifikace je nízká,
stejně jako veřejné výdaje v tomto směru. Aktivní politiky na
trhu práce mají pouze omezený rozsah a aktivačních opatření se
účastní pouze 12 % uchazečů o zaměstnání. V
krátkodobém horizontu bude mít pozitivní vliv zahájení většího počtu
regionálních programů zaměstnanosti a rozsáhlých programů
odborné přípravy podporovaných evropskými strukturálními fondy. Tvorbu
politiky však ztěžuje nedostatečná schopnost monitorovat a
vyhodnocovat výsledky programu. Jak uvádí nedávná zpráva, jejíž vypracování
zadaly veřejné služby zaměstnanosti („Hodnocení čistého
účinku aktivní politiky na trhu práce v Bulharsku“), nezaměstnaným by
při hledání zaměstnání účinněji pomohly kvalitnější a
více individualizované služby, jakož i lepší infrastruktura pracovních
úřadů.
(13)
Hospodářská krize se na pracovním trhu stále
ještě projevuje. Nezaměstnanost vzrostla z 5,4 % v roce 2008 na
10,2 % v roce 2010 a u mladých osob (ve věku 15–24 let) se v roce
2010 vyšplhala až na 23,2 %. Krize těžce zasáhla zejména osoby s
nízkou kvalifikací (včetně velké části romské menšiny), které
představují téměř 70 % nezaměstnaných. Podíl
dlouhodobé nezaměstnanosti (46 % v roce 2010) je vyšší než
průměr EU (40 % v roce 2010) a může hrozit, že se stane
nezaměstnaností strukturální. Míra aktivity mladých lidí soustavně
činila méně než dvě třetiny průměru EU (29,5 %
v roce 2009; EU: 43,8 %) Míra zaměstnanosti mladých osob byla v roce
2009 24,8 % (průměr EU: 35,2 %). Bulharsko má rovněž
nejvyšší podíl mladých lidí, kteří se ani nevzdělávají, ani nejsou
zaměstnaní (19,5 % osob ve věku 15–24 let). Jednou z hlavních
překážek účasti mladých lidí na trhu práce je nedostatek možností
kombinovat vzdělávání a práci, zejména prostřednictvím stáží a
praktického učňovského vzdělávání v oboru jejich studia, které
usnadňují přechod na trh práce.
(14)
Přestože úroveň dosaženého vzdělání
je nadprůměrná, má Bulharsko více než 40 % obyvatel, kteří
dosáhli jen nízké úrovně gramotnosti a znalosti základních početních
úkolů. Zde se ukazuje prostor pro zlepšení systému vzdělávání, aby
lépe odpovídal potřebám pracovního trhu. V návaznosti na pozitivní
výsledky nedávné decentralizační reformy škol se očekává, že
nadcházející zákon o předškolním a školním vzdělávání najde
řešení, jež mohou být dále posilována, tj. s ohledem na finanční
samostatnost, míru zapojení do předškolního vzdělávání a vnější
hodnocení, jakož i zajištění odpovědnosti. Míra předčasného
ukončování školní docházky (14,7 % v roce 2009) se blíží
průměru EU, ale je zvláště vysoká mezi romskými obyvateli (v
roce 2008 byla odhadována na 43 %). Míra dokončení terciárního
vzdělání (27,9 % v roce 2009) je stále pod průměrem EU
(32,2 %). Bulharsko se významně opozdilo s reformou vyššího
vzdělávání. Nový zákon o vyšším vzdělávání, jenž byl předložen
již v roce 2010, ale následně stažen, by měl být užitečným
krokem k nezbytné reformě.
(15)
Reforma důchodového systému přijatá v
roce 2010 není provázána se střední délkou života ani situací v systému
zdravotnictví a systému dlouhodobé péče. Reforma má být prováděna v
letech 2011 až 2026, přičemž většina opatření vstoupí v
platnost ve druhé polovině tohoto období, což by mohlo provádění i
udržitelnost prvního pilíře důchodového systému ohrozit.
(16)
Bulharští občané trpí ve srovnání s
průměrem EU větší mírou chudoby (41,9 % populace trpí
vážnou materiální deprivací oproti 8,1 % v EU). Ohroženo chudobou je
zhruba 66 % starších osob, což značně převyšuje
průměr EU. Z náznaků vyplývá, že životní podmínky se v
posledních několika letech zhoršují. Vzhledem k demografické situaci
závisí dosažení cílů národního programu reforem týkající se omezení
chudoby do velké míry na řádné tvorbě politik pro starší pracovníky a
znevýhodněné osoby a také na přiměřenosti sociálních
transferů. Národní program reforem ohlašuje vytvoření operační
strategie pro začleňování Romů (dle odhadů tvoří
10 % obyvatel), která má prostřednictvím jediného komplexního plánu
řešit četné překážky, na něž narážejí v oblastech
zaměstnanosti, vzdělávání, zdraví a bydlení.
(17)
Nízká efektivita veřejných služeb nadále
představuje překážku růstu. Navzdory nedávnému zjednodušení se
reforma veřejné správy nezabývala zvýšením kvality zaměstnanců
či klíčových funkcí. Bulharsko má velmi malou míru rozšíření
pevného širokopásmového připojení – se 14,9 % se v EU umisťuje
na předposledním místě – což rovněž omezuje využití všech
elektronicky poskytovaných služeb.
(18)
Míra nesrovnalostí v zadávání veřejných
zakázek dosahuje 60 % všech ověřovaných postupů a u velkých
projektů týkajících se infrastruktury, kde mají veřejné orgány
povinnost kontrol ex-ante, je dokonce ještě vyšší. Kapacita
agentury pro kontrolu veřejných financí byla značně omezena a
výsledkem je, že agentura provedla v roce 2009 kontroly ex post pouze u
12 % ze všech postupů zadávání veřejných zakázek.
(19)
Energetická náročnost bulharské ekonomiky je
jedna z nejvyšších v EU. Názorným příkladem je zde vytápění
domácností, kde jsou hlavním problémem špatně udržované budovy s více
byty. Nejnovější změny pravidel způsobilosti vytváří
možnost využít na podporu investic v oblasti energetické účinnosti
strukturálních fondů EU. Bylo vynaloženo jen málo investic a příjmy z
energetických a dopravních daní klesly v poměru k HDP a také v poměru
ke zdanění práce, které je výrazně vyšší než průměr EU.
Přístup na energetický trh je ztížen omezenou hospodářskou
soutěží a neprůhlednými mechanismy stanovování cen.
(20)
Bulharsko přijalo v rámci Paktu euro plus
řadu závazků[4].
Na fiskální straně závazky uvádějí, že udržitelnost veřejných
financí bude podpořena opatřeními důchodové reformy,
opatřeními k zajištění odměny na základě výkonu ve
veřejném sektoru, zmrazením důchodů a mezd do roku 2013 a
posílením domácího fiskálního rámce přijetím Paktu o finanční
stabilitě, který zahrnuje závazné numerické fiskální předpisy. Na
podporu zaměstnanosti budou přijata opatření ke snížení podílu
nehlášené práce a zvýšení zapojení na trhu práce. Opatření v oblasti
konkurenceschopnosti se zaměřují na snížení administrativní
zátěže a rozšiřování elektronické veřejné správy (e-governance);
zlepšení přístupu ke vzdělání a výsledků systému vzdělávání.
Výše uvedené závazky se týkají tří ze čtyř okruhů, kterými
se Pakt zabývá, s výjimkou finančního odvětví. Představují
pokračování širšího programu reforem navrženého v konvergenčním
programu a národním programu reforem a posilují probíhající projekty reforem v
oblasti daňové správy, veřejné správy a vzdělávání. Závazky v
rámci Paktu euro plus byly vyhodnoceny a v doporučení zohledněny.
(21)
Komise posoudila konvergenční program a
národní program reforem, jakož i závazky v rámci Paktu euro plus[5]. Vzala v
úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
politiku v Bulharsku, ale také to, jak dodržují pravidla a pokyny EU, vzhledem
k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie tím,
že budoucí rozhodnutí členských států budou zahrnovat vstupy na úrovni
EU. Komise má za to, že po značné rozpočtové korekci v
počátečním období v roce 2010 by plány fiskální konsolidace na rok
2011 měly být prováděny podle plánu a schodek by v souladu s
doporučením Rady měl být snížen pod referenční hodnotu 3 %.
Aktualizovaný program neobsahuje dostatečné podrobnosti o plánovaných
rozpočtových opatřeních k dosažení fiskálních cílů v letech
2012–2014 a kromě toho by mohl být zajištěn rychlejší pokrok
směrem k vybranému střednědobému cíli. Posílení domácího
fiskálního rámce upevní fiskální kázeň a zajistí předvídatelnost a
důvěryhodnost vládní politiky ve střednědobém horizontu.
Dále je třeba podniknout kroky k posílení konkurenceschopnosti, pomoci
lidem najít zaměstnání, chránit nejzranitelnější skupiny, které
čelí četným překážkám, zvýšit kapacity veřejné správy a
regulačních orgánů, zvýšit účinnost zdrojů a vytvořit
více příležitostí pro investice a růst.
(22)
Rada ve světle tohoto posouzení a rovněž
s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o
fungování Evropské unie ze dne 2. června 2010 přezkoumala aktualizaci
konvergenčního programu Bulharska z roku 2011 a její stanovisko[6] se odráží
zejména v jejích doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S ohledem na
závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní
program reforem Bulharska,
DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období
2011–2012 provedlo tato opatření:
1)           Pokračovat v účinném
plnění rozpočtu, aby byl v roce 2011 napraven nadměrný schodek.
Upřesnit opatření podporující rozpočtovou strategii na období
2012–2014 a využít probíhajícího hospodářského oživení na urychlení
fiskální úpravy směřující k dosažení střednědobých
rozpočtových cílů, a to především udržet růst výdajů v
souladu se střednědobým potenciálním růstem a současně
zvýšit podíl prorůstových veřejných výdajů.
2)           Podniknout kroky ke zlepšení
předvídatelnosti rozpočtového plánování a plnění zejména
posílením fiskální správy. Za tímto účelem vytvořit a zavést závazná
fiskální pravidla a přesně vymezený střednědobý rozpočtový
rámec, který zajistí transparentnost na všech úrovních vlády. Zavést
opatření, aby zprávy o plnění rozpočtu byly předkládány na
akruálním základě.
3)           Podniknout kroky k urychlení
současné reformy důchodového systému a posílit opatření, která
by pomohla starším pracovníkům zůstat déle v pracovním procesu.
4)           Ve spolupráci se sociálními partnery
a v souladu s vnitrostátními postupy podpořit politiky směřující
k zajištění takového růstu mezd, který by lépe odrážel vývoj
produktivity a udržoval konkurenceschopnost.
5)           Podniknout kroky k řešení
otázek spojených s bojem proti chudobě a s posilováním sociálního
začleňování, zejména zranitelných skupin, které čelí četným
překážkám, a to: rozšířením trhu pro
soukromé poskytovatele služeb v oblasti zaměstnání; modernizací veřejných služeb zaměstnanosti, aby se
posílila jejich schopnost vyhledávat kvalifikační profily odpovídající
poptávce na trhu práce; a zaměřením podpory na mladé lidi s nízkou
kvalifikací. Pokročit v reformě vzdělávání schválením zákona o předškolním
a školním vzdělávání a nového zákona o vyšším vzdělávání v první
polovině roku 2012.
6)           Zvýšit úsilí na posílení správní
kapacity v klíčových vládních funkcích a regulačních orgánech, aby
veřejné služby účinněji reagovaly na potřeby
občanů a podniků; zavést opatření ke kontrole veřejných
zakázek na základě posouzení rizik, posílit schopnost příslušných
orgánů předcházet nesrovnalostem a stíhat nesrovnalosti za
účelem zlepšení kvality a poměru mezi kvalitou a cenou při
využívání veřejných finančních prostředků.
7)           Odstranit překážky vstupu,
systémy zaručených zisků a kontroly cen a zajistit plnou nezávislost
energetického regulačního orgánu v Bulharsku, aby se trhy s
elektřinou a plynem otevřely větší konkurenci. Zavést pobídky ke
zvýšení energetické účinnosti budov.
V Bruselu dne,
                                                                       Za Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř.
věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř.
věst. C , , s. .
[3]               Rozhodnutí
Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011.
[4]               Více
podrobností o závazcích učiněných v rámci Paktu euro plus lze nalézt
v SEK(2011) 711.
[5]               SEK(2011)
711.
[6]               Uvedeno v
čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52014DC0420

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na rok 2014 /* COM/2014/0420 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Nizozemska na
rok 2014
a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na rok 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a
růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení
evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy
byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých
vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým zemím.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2013 a vydala
stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2012–2017.
Dne 15. listopadu 2013 předložila Komise v souladu s nařízením (EU)
č. 473/2013[5]
své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2014[6].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[7],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářské politiky na rok
2014. Tentýž den přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[8],
ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada jak
priority pro zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu
a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 výsledky svého
hloubkového přezkumu pro Nizozemsko[9].
Tato analýza vede Komisi k závěru, že Nizozemsko je i nadále vystaveno
makroekonomické nerovnováze, kterou je nutno sledovat a na níž musí politika
aktivně reagovat. Pozornost si zaslouží zejména makroekonomický vývoj
kolem zadlužení soukromého sektoru a trvající snižování páky doprovázené
přetrvávajícími nedostatky na trhu s bydlením. Ačkoliv značný
přebytek běžného účtu nepředstavuje rizika podobná velkým
schodkům a je zčásti svázán s potřebou snižování páky, bude
Komise v kontextu evropského semestru sledovat vývoj běžného účtu v
Nizozemsku.
(8)
Dne 29. dubna 2014 předložilo Nizozemsko
svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 30. dubna 2014 svůj
program stability na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba
programy posuzovány současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie stanoveným v
programu stability na rok 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného
schodku provedené v roce 2013 a do roku 2015 dosáhnout stavu rozpočtu,
jenž by se blížil střednědobému cíli. Střednědobým cílem je
strukturální schodek v maximální výši 0,5 % HDP, což odpovídá požadavkům
Paktu o stabilitě a růstu. Dodatečně byla sice provedena rozsáhlá
fiskální opatření, plánuje se však, že se (nově vypočtené)
strukturální saldo v roce 2014 ve srovnání s rokem 2013 nezmění, což
poukazuje na významnou odchylku od požadované minimální korekce ve výši 0,5 %
HDP. V roce 2015 by se (nově vypočtené) strukturální saldo mělo podle
očekávání zlepšit o 0,3 procentního bodu HDP. Výdaje porostou tempem
odpovídajícím výdajovému kritériu jak v roce 2014, tak v roce 2015. Podle
celkového posouzení rozpočtové strategie Nizozemska je cesta k dosažení
střednědobého cíle částečně v souladu s požadavky
Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability se hrubé veřejné
zadlužení v roce 2015 stabilizuje a poté bude klesat. Makroekonomický
scénář, vypracovaný Nizozemským úřadem pro analýzu hospodářské
politiky, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je
realistický. Rizika pro rozpočtové cíle se zdají být sice značná, na
druhé straně jsou ale poměrně vyrovnaná. Prognóza Komise z jara
2014 očekává stabilizaci strukturálního salda v roce 2014 a jeho zlepšení o
0,5 % HDP v roce 2015. Podle prognózy Komise Nizozemsko splní výdajové
kritérium v roce 2014, ne však v roce 2015. V zájmu posílení potenciálu
růstu Nizozemska je nesmírně důležité, aby při požadované
konsolidaci byly zachovány prorůstové výdaje, např. do inovací a
výzkumu, včetně základního výzkumu, vzdělávání a odborné
přípravy. Na základě svého posouzení programu a prognózy Komise a
podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že Nizozemsko
snížilo udržitelným způsobem svůj schodek veřejných financí pod
3 % HDP v roce 2013, ale hrozí mu, že se od roku 2014 začne významně
odchylovat od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a
růstu.
(10)
Stěžejní výzvu představuje trh s
bydlením, na němž se v průběhu desetiletí nashromáždily nepružné
prvky a pobídky pokřivující trh, které se projevují u financování bydlení
i u odvětvových úspor. Tendence domácností ručit za hrubý
hypoteční dluh svým nemovitým majetkem do značné míry odráží
dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu
hypotečních úroků. Od dubna roku 2012 byla provedena řada
opatření s cílem částečně reagovat na tyto pobídky.
Některá z těchto opatření se týkají úprav financování bydlení z
fiskálního hlediska. Postupný přechod k omezení možnosti daňového
odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace pro amortizaci
je sice zajištěn, avšak postupné zavádění tohoto opatření je
příliš pomalé na to, aby významně ovlivnilo chování při
amortizaci. Dosažení 100% poměru mezi úvěrem a hodnotou v roce 2018
je stále ještě příliš ambiciózním cílem. Trh s nájemním bydlením
brzdí regulace a existence velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, které
se mimo jiné potýká s dlouhými pořadníky. Nedávné zavedení
odstupňování výše nájmu založené více na příjmu je v odvětví
sociálního bydlení krokem správným směrem, avšak jeho dopad je omezený.
Společnosti působící v oblasti sociálního bydlení stále ještě
smějí stavět byty s měsíčním nájmem překračujícím
strop stanovený pro sociální nájemné. Doporučení v roce 2013 sice vybízela
k zaměření na podporu domácností, které jsou v největší nouzi, k
této změně ale nedošlo. Ačkoli se navrhovaná opatření
ubírají žádoucím směrem, při řešení základních problémů je
celkové tempo reforem pomalé, a musí tedy být zrychleno, přičemž by
měla být i nadále garantována dostupnost sociálního bydlení pro znevýhodněné
občany, kteří nejsou schopni získat bydlení za tržních podmínek, a to
i v lokalitách s výraznou poptávkou. Doporučení v roce 2013 navrhovala,
aby se vystupňování opatření na trhu s bydlením řídilo celkovým
hospodářským vývojem. Vzhledem k tomu, že se očekává pokračující
oživení hospodářství a trhu s bydlením, mělo by se uvažovat o
zrychlení tempa reforem.
(11)
Dlouhodobá udržitelnost penzijního systému se
zlepšila postupným zvyšováním zákonem stanoveného věku odchodu do
důchodu z 65 let v roce 2012 až na 67 let v roce 2023. Nizozemsko zahájilo
rozsáhlou reformu veřejného i soukromého pilíře penzijního systému a
systému dlouhodobé péče. K tomu se připojily reformní kroky, které
povzbuzují starší pracovníky, aby déle pracovali, a které vedou ke zvýšení
mobility na trhu práce. Reformy systému dlouhodobé péče přenesly
odpovědnost na obce, čímž dosáhly snížení celkových výdajů a
zaměření na úspory z důvodu vyšší efektivity. Části
těchto zásadních reforem ještě musí být přijaty. Mezi zbývající
výzvy patří přiměřené rozdělení nákladů a rizik v
rámci generací a mezi generacemi a nutnost sledovat kvalitu a dostupnost
dlouhodobé péče. Provádění plánů na reformu dlouhodobé péče
by přispělo k omezení rychle rostoucích nákladů v souvislosti se
stárnutím obyvatelstva, a tedy i k větší udržitelnosti veřejných
financí. V tomto ohledu by měla být kvalita a dostupnost dlouhodobé
péče zachována na odpovídající úrovni.
(12)
Reformy trhu práce navrhované vládou mají za cíl
zvýšit na tomto trhu zapojení a mobilitu. Cílem zákona o účasti na trhu
práce je stimulovat zapojení na daném trhu. Reformy však dosud nejsou
právně zakotveny. Kromě toho je třeba přijmout další
opatření zaměřená na odstranění fiskálních faktorů,
které odrazují od zapojení do pracovního procesu, a na zlepšení uplatnitelnosti
lidí na okraji trhu práce, včetně žen, lidí z rodin migrantů,
osob s postižením a starších osob. Nizozemsko oznámilo reformy systému dávek v
nezaměstnanosti a svých relativně přísných právních
předpisů na ochranu zaměstnání, včetně daňové
pobídky ke zvýšení zapojení. Jakkoli se tato opatření ubírají správným
směrem, nemohou být v plném rozsahu posouzena dříve, než dojde k
jejich skutečnému provedení. Potenciál pro další zmírnění
nedostatečné budoucí nabídky pracovních sil má i rychlejší odstraňování
zbývajících faktorů, které druhé výdělečně činné osoby
demotivují od většího počtu odpracovaných hodin. Lepší využití
stávající flexibility uvnitř institucionálního rámce, pokud jde o diferencovanější
nárůst mezd, může napomoci celkovým příjmům domácností a tím
i domácí poptávce, aniž by došlo k narušení konkurenceschopnosti.
(13)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska. Posoudila jak program
stability, tak národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Nizozemsku,
ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU.
Její doporučení v rámci evropského semestru jsou
promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
(14)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Nizozemska a její stanovisko[10] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(15)
Na základě hloubkového přezkumu Komise a
tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program
stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č.
1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 4.
(16)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě
vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům,
jejichž měnou je euro. Nizozemsko by mělo rovněž zajistit, aby
byla uvedená doporučení včas a plně provedena,
DOPORUČUJE, aby Nizozemsko v
období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Po
korekci nadměrného schodku posílit rozpočtová opatření na rok
2014 s ohledem na rozdíl ve výši 0,5 % HDP vznikající podle prognózy Komise z
jara 2014, která poukazuje na riziko hrozící významné odchylky od
požadavků Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2015 významně posílit
rozpočtovou strategii, aby se zajistilo dosažení střednědobého
cíle, udržet úroveň střednědobého cíle i poté a zajistit
splnění pravidla týkajícího se zadlužení s cílem trvale snižovat míru
veřejného zadlužení. Zachovat výdaje v oblastech bezprostředně
důležitých pro růst, jako jsou vzdělávání, inovace a výzkum.
2.           Zvýšit úsilí o reformu trhu s
bydlením rychlejším snižováním možnosti daňového odpočtu
hypotečních úroků, tím, že se na trhu s nájemním bydlením zavede
tržněji orientovaný cenový mechanismus, a že v odvětví sociálního
bydlení bude výše nájmu lépe odrážet příjmy domácností. Sledovat
účinky reforem sociálního bydlení, pokud jde o jeho dosažitelnost a
cenovou dostupnost pro domácnosti s nízkými příjmy. Pokračovat v
úsilí o změnu zaměření politik v oblasti sociálního bydlení na
podporu domácností, které jsou v největší nouzi.
3.           Provést reformu druhého
pilíře penzijního systému a zajistit přiměřené
rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi.
Podpořit postupné zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do
důchodu prostřednictvím opatření ke zlepšení uplatnitelnosti
starších pracovníků na trhu práce. Provést plánovanou reformu v oblasti
dlouhodobé péče s cílem zajistit udržitelnost, spravedlivý přístup a
kvalitu služeb a sledovat její přínosy.
4.           Přijmout další
opatření pro zlepšení zapojení na trhu práce, zejména u lidí na okraji
trhu práce, a omezovat daňové faktory, které odrazují od zapojení do pracovního
procesu. Provést reformy právních předpisů na ochranu zaměstnání
a systému dávek v nezaměstnanosti a dále řešit nepružné prvky na trhu
práce. V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy
umožnit diferencovanější nárůst mezd prostřednictvím plného
využití stávajícího institucionálního rámce.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 420 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a
P7_TA(2014)0129.
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8008 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 87 final.
[10]             Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi

text:
               26.4.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 120/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 22. dubna 2013
   o zavedení záruk pro mladé lidi
   2013/C 120/01
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Investice do lidského kapitálu mladých Evropanů přinese dlouhodobý prospěch a přispěje k udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění. Unie bude moci plně využít přínos aktivní, inovativní a vzdělané pracovní síly a současně zamezí obrovským výdajům na mladé lidi, kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET). Ty v současné době dosahují 1,2 % HDP. Krize zasáhla obzvláště tvrdě mladé lidi.

               (2)

               Krize zasáhla obzvláště tvrdě mladé lidi. Jsou zranitelní, protože se nacházejí v přechodném životním období, nemají odborné zkušenosti, někdy nemají dostatečné vzdělání, často se na ně nevztahuje dostatečné sociální zabezpečení, mají omezený přístup k financím a jsou vystaveni nejistým pracovním podmínkám. Málo placené a nejisté zaměstnání mají častěji mladé ženy. Mladí rodiče, zejména matky, zase postrádají odpovídající opatření na dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem. Někteří mladí lidé jsou kromě toho určitým způsobem znevýhodněni nebo jim hrozí diskriminace. Proto je třeba přijmout vhodná podpůrná opatření, avšak současně uznat individuální odpovědnost mladých lidí za nalezení způsobu, jak se zapojit do hospodářské činnosti.

               (3)

               V Unii je 7,5 milionu mladých lidí spadajících do kategorie NEET, což je 12,9 % mladých Evropanů (ve věku 15–24 let). Mnozí z nich mají pouze nižší sekundární vzdělání a předčasně opustili vzdělávání a odbornou přípravu. Často se jedná o migranty nebo lidi pocházející ze znevýhodněných komunit. Pojem NEET zahrnuje různé podskupiny mladých lidí s různými potřebami.

               (4)

               Celkem 30,1 % nezaměstnaných mladých lidí ve věku do 25 let v Unii nemá práci již déle než dvanáct měsíců. Stále vyšší počet mladých navíc aktivně zaměstnání nehledá, čímž se mohou ochudit o strukturální podporu usnadňující návrat na trh práce. Z výzkumů vyplývá, že nezaměstnanost mladých může zanechat trvalé následky, neboť v budoucnu jsou tito lidé nezaměstnaností více ohroženi, vydělávají méně a mají menší chuť založit rodinu, což vede k negativním demografickým trendům, a společnost na druhé straně ztrácí lidský kapitál a chudoba se přenáší z generace na generaci.

               (5)

               Zárukami pro mladé lidi je zde myšleno poskytnutí kvalitní nabídky zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo stáže pro mladé lidi, kterou by měli obdržet do čtyř měsíců od začátku nezaměstnanosti či od ukončení formálního vzdělávání. Nabídka dalšího vzdělávání by se rovněž mohla týkat kvalitních programů odborné přípravy, které by vedly k uznávané odborné kvalifikaci.

               (6)

               Těmito zárukami by se přispělo ke splnění tří cílů strategie Evropa 2020, konkrétně že 75 % lidí ve věku 20–64 let má mít zaměstnání, míra osob předčasně ukončujících vzdělávání má být pod 10 % a alespoň 20 milionů lidí se má vymanit z chudoby a sociálního vyloučení.

               (7)

               Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, přijaté rozhodnutím Rady 2010/707/EU (1) ze dne 21. října 2010, zejména hlavní směry 7 a 8, vyzývají členské státy, aby podpořily začleňování mladých lidí na trhu práce a pomohly jim, zvláště těm, kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve spolupráci se sociálními partnery najít první zaměstnání, získat pracovní zkušenosti nebo zahájit další studium nebo odbornou přípravu, včetně vyučení, a aby rychle zasáhly, pokud mladí lidé ztratí práci.

               (8)

               Již v roce 2005 se Rada v souvislosti s přijetím rozhodnutí 2005/600/ES (2) ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států dohodla, že by měl být „každé nezaměstnané osobě nabídnut nový začátek v průběhu šesti měsíců nezaměstnanosti v případě mladých lidí“. Rozhodnutím 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) Rada toto období v případě mladých lidí, kteří ukončili školní docházku, zkrátila tak, že by měli dostat nabídku zaměstnání „nejpozději do čtyř měsíců“.

               (9)

               V usnesení ze dne 6. července 2010 nazvaném Podpora přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (4) vyzval Evropský parlament Komisi a Radu, aby pokročily v přípravách záruk pro mladé lidi na evropské úrovni, která by každému mladému člověku v Unii zajistily právo na nabídku práce, odbornou přípravu, další vzdělávání nebo kombinaci práce a vzdělávání, a to nejpozději do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stal nezaměstnaným.

               (10)

               Komise ve svém sdělení ze dne 15. září 2010 nazvaném Mládež v pohybu členské státy vyzvala, aby záruky pro mladé lidi zavedly, zatím se však uplatňují velmi omezeně. Toto doporučení by mělo připomenout, že by se členské státy měly snažit tohoto cíle dosáhnout a pomoci takový systém záruk pro mladé lidi naplánovat, provádět a zhodnotit.

               (11)

               V závěrech ze dne 17. června roku 2011 nazvaných Podpora zaměstnanosti mládeže v zájmu dosažení cílů strategie Evropa 2020 Rada vyzvala členské státy, aby jednaly rychle a mladým lidem, kteří nemají zaměstnání a neúčastní se ani vzdělávání nebo odborné přípravy, včetně těch, kteří školní docházku opustili předčasně, nabízely další vzdělávání, odbornou přípravu či rekvalifikaci nebo aktivační opatření. Pomohlo by to při plnění cíle, kterým je dostat tyto lidi v co nejkratší možné době zpět do vzdělávacího procesu, odborné přípravy nebo na trh práce a snížit počet lidí ohrožovaných chudobou a sociálním vyloučením. Rada uznala, že segmentace trhu práce může mít na mladé lidi nepříznivý dopad, a vyzvala členské státy, aby se touto segmentací zabývaly.

               (12)

               Doporučení Rady ze dne 28. června roku 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky (5) bylo zaměřeno na vypracování komplexních průřezových politik vycházejících z poznatků a zahrnujících opatření, jejichž cílem je zajistit, aby se osoby, které předčasně ukončily školní docházku, znovu zapojily do vzdělávání, a posílit vazbu mezi systémy vzdělávání a odborné přípravy a trhem práce. Evropský parlament při přípravě rozpočtu na rok 2012 tento přístup podpořil a požádal Komisi o provedení přípravných kroků k zavedení záruk pro mladé lidi v členských státech.

               (13)

               Komise ve svém balíčku týkajícím se zaměstnanosti, který navrhla ve sdělení nazvaném Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst, vyzvala členské státy, sociální partnery a jiné zúčastněné strany, aby aktivně „řešily“ stávající problémy v oblasti zaměstnanosti v Unii, a to zejména pokud jde o nezaměstnanost mladých lidí. Komise klade důraz na značný potenciál, který má k vytváření pracovních míst zelená ekonomika, zdravotní a sociální péče a odvětví informačních a komunikačních technologií, a za tímto účelem vydala tři navazující doprovodné akční plány. Komise poté ve svém sdělení ze dne 10. října 2012 o silnějším evropském průmyslu pro růst a hospodářskou obnovu pojmenovala šest prioritních oblastí průmyslových inovací, které mohou pomoci při přechodu na nízkouhlíkové hospodářství efektivně využívající zdrojů. V balíčku týkajícím se zaměstnanosti Komise rovněž zdůraznila, že významnou roli, a to i pro mladé lidi, hraje podpora podnikavosti, zlepšení dostupnosti podpůrných služeb a mikrofinancování při zakládání podniku a zavedení systémů, jež změní dávky v nezaměstnanosti na granty na podporu zakládání nových podniků. Kromě toho balíček týkající se zaměstnanosti navrhuje využití mzdových subvencí, které mají zvýšit čistou míru nově uzavíraných pracovních smluv, cíleného omezení daňového zatížení práce (zejména příspěvků na sociální zabezpečení ze strany zaměstnavatelů) s cílem zvýšit zaměstnanost a vyvážených reforem právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, což by mohlo mladým lidem usnadnit přístup ke kvalitnímu zaměstnání.

               (14)

               V květnu roku 2012 vyzval Evropský parlament v usnesení o iniciativě „Příležitosti pro mladé“ členské státy, aby na národní úrovni přijaly rychlá a konkrétní opatření zajišťující mladým lidem do čtyř měsíců od ukončení školy buď důstojné zaměstnání nebo další vzdělávání, odbornou přípravu či rekvalifikaci. Evropský parlament zdůraznil, že systém záruk pro mladé lidi by měl skutečně zlepšit situaci mladých lidí, kteří nemají práci, ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy, a postupně přispívat k řešení problému nezaměstnanosti mladých lidí v Unii.

               (15)

               Ve svých závěrech ze dne 29. června 2012 vyzvala Evropská rada členské státy, aby vyvinuly větší úsilí o vyšší zaměstnanost mladých lidí, aby „mladí lidé do několika měsíců po ukončení školní docházky získali kvalitní nabídku zaměstnání, možnost dalšího vzdělávání, učňovské místo v podniku či stáž“. Ve svých závěrech Evropská rada dále uvedla, že tato opatření mohou být podpořena z Evropského sociálního fondu a že členské státy by měly využívat možností financovat z tohoto fondu dotace na dočasný nábor pracovníků.

               (16)

               Sdělení Komise ze dne 20. listopadu 2012 nazvané Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností pro dosažení lepších socioekonomických výsledků je příspěvkem Unie k této činnosti ze vzdělávacího hlediska. Zabývá se hlavními otázkami kolem reformy a účinnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy tak, aby nabízené dovednosti odpovídaly stávajícím i budoucím potřebám trhu práce, podnítily se otevřené a flexibilní způsoby učení a všechny zúčastněné strany dobře spolupracovaly, a to i v oblasti financování.

               (17)

               V doporučení ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (6) Rada doporučila členským státům, aby měly „mít“ nejpozději v roce 2018, podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a jak považují za vhodné, fungující režim uznávání neformálního a informálního učení.

               (18)

               Komise ve svém sdělení ze dne 28. listopadu 2012 o roční analýze růstu na rok 2013 zdůraznila, že by členské státy měly zajistit přechod mladých lidí ze školy na trh práce a vypracovat a provádět systém záruk pro mladé lidi, který by každému mladému člověkovi ve věku do 25 let zajistil nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání nebo učňovského programu či stáže do čtyř měsíců od ukončení formálního vzdělávání nebo od okamžiku, kdy se stal nezaměstnaným.

               (19)

               V závěrech ze dne 8. února 2013 o víceletém finančním rámci Evropská rada rozhodla o vytvoření iniciativy zaměřené na zaměstnanost mladých lidí, která představuje částku 6 miliard EUR na období let 2014–2020 a je určená na podporu opatření stanovených v balíčku týkajícím se zaměstnanosti mladých lidí navrženém Komisí dne 5. prosince roku 2012, a zejména na podporu záruk pro mladé lidi.

               (20)

               Záruky pro mladé lidi by měly být prováděny prostřednictvím systému sestávajícího z podpůrných opatření a měly by být uzpůsobeny národním, regionálním a místním podmínkám. Tato opatření by měla být rozdělena do šesti hlavních os: budování přístupů založených na partnerství, včasný zásah a aktivace, podpůrná opatření umožňující začlenit se na trh práce, využití fondů Unie, posouzení a neustálé zlepšování tohoto systému a jeho rychlé provedení. Cílem těchto opatření je zabránit předčasnému ukončování školní docházky, zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí a odstranit praktické překážky zaměstnanosti. Mohou být podpořena z fondů Unie a měla by být průběžně sledována a zlepšována.

               (21)

               Pro zvýšení kvality pracovních příležitostí, učňovských programů a stáží hraje zásadní roli účinná koordinace a partnerství napříč různými oblastmi politik (zaměstnání, vzdělávání, mládež, sociální věci a další).

               (22)

               Systémy záruk pro mladé lidi by měly přihlédnout k rozmanitosti a různým výchozím situacím jednotlivých členských států, pokud jde o úroveň nezaměstnanosti mladých lidí, institucionální organizaci a kapacitu různých aktérů na trhu práce. Tyto systémy by rovněž měly zohledňovat odlišnou situaci, pokud jde o veřejné rozpočty a finanční omezení při rozdělování zdrojů. Komise v roční analýze růstu na rok 2013 uvádí, že by se měly stát prioritou a měly by být pokud možno posíleny investice do vzdělávání a současně by se měla zajistit efektivnost těchto výdajů. Zvláštní pozornost je třeba věnovat tomu, aby se zachovalo či rozšířilo pokrytí a účinnost služeb zaměstnanosti a aktivních politik trhu práce, jako je odborná příprava nezaměstnaných a systémy záruk pro mladé lidi. Vytvoření tohoto systému má význam z dlouhodobého hlediska, ale v krátkodobém výhledu je třeba reagovat také na dramatické dopady hospodářské krize na pracovní trh,

         DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

               1.

               aby zajistily, že všichni mladí lidé mladší 25 let obdrží ve lhůtě čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělávání, kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo stáže.
               Při přípravě systému záruk pro mladé lidi by členské státy měly zvážit průřezové problémy, jako je například skutečnost, že mladí lidé nejsou homogenní skupina z téhož sociálního prostředí, a také zásady vzájemných povinností a nutnost zaměřit se na riziko cyklické nečinnosti.
               Prvotní podmínkou pro poskytnutí uvedených záruk mladému člověku by měla být registrace u poskytovatelů služeb zaměstnanosti, přičemž pro mladé lidi kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří nejsou registrováni u poskytovatelů služeb zaměstnanosti, by členské státy měly stanovit odpovídající prvotní podmínku pro poskytnutí záruk pro mladé lidi ve stejném čtyřměsíčním období.
               Systémy záruk pro mladé lidi by měly vycházet z následujících pokynů v souladu s celostátními, regionálními a místními podmínkami a zohledňovat také pohlaví a rozdílnost cílových mladých lidí:

      Budování přístupů založených na partnerství

               2.

               Stanovit, který příslušný veřejný orgán má zřídit a řídit systém záruk pro mladé lidi a koordinovat partnerství na všech úrovních a ve všech odvětvích. Pokud členský stát nemůže s ohledem na ústavu určit pouze jeden veřejný orgán, určí se příslušné veřejné orgány, jejichž počet by měl být co nejmenší, a stanoví se jedno kontaktní místo, jež bude informovat Komisi o provádění záruk pro mladé lidi.

               3.

               Zajistit, aby mladí lidé měli neomezený přístup k informacím o dostupných službách a podpoře prostřednictvím posílení spolupráce mezi službami zaměstnanosti, poskytovateli poradenství v otázkách zaměstnání, institucemi vzdělávání a odborné přípravy a službami podpory mladých lidí a prostřednictvím plného využití všech příslušných informačních kanálů.

               4.

               Posílit partnerství mezi zaměstnavateli a příslušnými aktéry na trhu práce (služby zaměstnanosti, různé úrovně státní správy, odbory a služby zaměřené na mladé lidi) s cílem zlepšit pracovní příležitosti a možnosti učňovského vzdělávání a stáží pro mladé lidi.

               5.

               Navazovat partnerství mezi veřejnými a soukromými poskytovateli služeb zaměstnanosti, vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, poskytovateli poradenských služeb v oblasti profesního rozvoje a s dalších specializovaných služeb zaměřených na mladé lidi (neziskové organizace, centra pro mládež a sdružení mladých lidí), jež napomáhají k bezproblémovému přechodu z nezaměstnanosti, nečinnosti či vzdělávání do práce.

               6.

               Zajistit aktivní zapojení sociálních partnerů na všech úrovních při přípravě a provádění politik zaměřených na mladé lidi a podporovat synergie v rámci jejich iniciativ k rozvoji učňovských programů a stáží.

               7.

               Zajistit konzultování či účast mladých lidí nebo mládežnických organizací při přípravě a dalším rozvoji systému záruk pro mladé lidi, aby byly příslušné služby přizpůsobeny potřebám jejich příjemců a aby tito mladí lidé působili jako multiplikační činitelé při zvyšování povědomí o tomto systému.

      Včasný zásah a aktivace

               8.

               Vypracovat účinné informační strategie zaměřené na mladé lidi, včetně informačních kampaní a kampaní ke zvyšování povědomí, s cílem podchytit je a přivést k registraci u poskytovatelů služeb zaměstnanosti, se zaměřením na mladé zranitelné osoby, jež čelí četným překážkám (jako je sociální vyloučení, chudoba nebo diskriminace), a na osoby, které nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Přitom je třeba vzít ohled na různá prostředí, z nichž tito lidé pocházejí (zejména pokud jde o chudobu, zdravotní postižení, nízkou úroveň dosaženého vzdělání nebo příslušnost k etnické menšině nebo přistěhovalecké skupině).

               9.

               Za účelem větší podpory mladých lidí a vyřešení potenciálního nedostatku povědomí o stávajících nabídkách zvážit založení společných kontaktních míst, tj. organizací, které by zajišťovaly koordinaci všech dotčených institucí a organizací, zejména s veřejným orgánem příslušným pro řízení systému záruk pro mladé lidi, aby mohly sdílet informace o mladých lidech ukončujících své vzdělání a především o těch, kterým hrozí, že se jim nepodaří nalézt zaměstnání nebo zahájit další vzdělávání nebo odbornou přípravu.

               10.

               Umožnit poskytovatelům služeb zaměstnanosti, aby společně s dalšími partnery podporujícími mladé lidi poskytovaly personalizované poradenství a individuální akční plány, včetně individuálně uzpůsobených systémů podpory, a to zpočátku na základě zásady vzájemných povinností a dále na základě trvalého sledování s cílem zabránit předčasnému ukončování školní docházky a zajistit pokrok na cestě ke vzdělávání a odborné přípravě či k zaměstnání.

      Podpůrná opatření k začlenění na trhu práce

      Zvyšování kvalifikace

               11.

               Nabídnout osobám, jež předčasně ukončily školní docházku, a mladým lidem s nízkou kvalifikací možnost vrátit se do procesu vzdělávání a odborné přípravy nebo se zapojit do vzdělávacích programů druhé šance, jejichž učební prostředí odpovídá specifickým potřebám těchto osob a umožňuje jim doplnit si chybějící kvalifikaci.

               12.

               Zajistit, aby opatření přijímaná v rámci systému záruk pro mladé lidi s cílem zlepšit dovednosti a kompetence napomohla při řešení stávajícího nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a potřeb souvisejících s poptávkou po pracovní síle.

               13.

               Zajistit, aby do zvyšování kvalifikací a kompetencí spadaly také digitální kompetence a znalost v oblasti informačních a komunikačních technologií. Podporovat status odborných znalostí a kompetencí tím, že učební plány a certifikace v oblasti informačních a komunikačních technologií budou odpovídat normám a budou mezinárodně srovnatelné.

               14.

               Vyzývat školy, včetně středisek odborného vzdělávání, a poskytovatele služeb zaměstnanosti, aby podporovaly podnikání a samostatnou výdělečnou činnost mladých lidí a trvale jim v tomto ohledu poskytovaly poradenství, zejména prostřednictvím kurzů podnikání.

               15.

               Provádět doporučení ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení.

      Opatření související s trhem práce

               16.

               Tam, kde to přichází v úvahu, snížit nemzdové náklady práce, aby se zvýšily vyhlídky mladých lidí na získání zaměstnání.

               17.

               Využít v souladu s platnými pravidly pro státní podporu cílených a dobře propracovaných subvencí na platy a nabírání pracovní síly, které by podnítily zaměstnavatele k vytváření nových možností pro mladé lidi, jako jsou učňovské programy, stáže nebo umístění do zaměstnání, a to zejména pro lidi, kteří jsou trhu práce nejvíce vzdáleni.

               18.

               Podporovat pracovní mobilitu tím, že se mladým lidem předají informace o nabídkách zaměstnání, stáží a učňovských programů a také o dostupné podpoře v různých oblastech, regionech a zemích, například prostřednictvím služeb a systémů, které lidi motivují k mobilitě a práci v rámci celé Unie. Pomáhat mladým lidem, kteří si najdou práci v jiné oblasti nebo v jiném členském státě, aby se lépe přizpůsobili novému prostředí.

               19.

               Zvýšit počet služeb na podporu při zakládání podniků a zlepšit informovanost o možných příležitostech a perspektivách souvisejících se samostatnou výdělečnou činností, například prostřednictvím užší spolupráce mezi poskytovateli služeb zaměstnanosti a poskytovateli podpory podnikání a (mikro)financování.

               20.

               Posílit mechanismus na reaktivaci mladých lidí, kteří vypadnou z aktivačního systému, a nemají tak už nárok pobírat dávky.

      Využití fondů Unie

               21.

               Plně a optimálně využívat finančních nástrojů politiky soudržnosti v příštím období 2014–2020 na podporu zřízení systému záruk pro mladé lidi, umožňují-li to podmínky dané země. V této souvislosti zajistit, aby se podpora vypracování a provedení výše uvedených opatření stala prioritou a získala potřebné finance. Zahrnout je třeba i možnost financování subvencí z Evropského sociálního fondu na cílené nabírání nových zaměstnanců. Rovněž co nejvíce využít zbývajících finančních prostředků vyčleněných na programové období 2007–2013.

               22.

               V souvislosti s přípravou na období 2014–2020 je třeba ve smlouvách o partnerství věnovat nezbytnou pozornost konkrétním cílům souvisejícím s prováděním systémů záruk pro mladé lidi, umožňují-li to podmínky dané země, a v operačních programech popsat opatření, která získají podporu v rámci příslušných investičních priorit Evropského sociálního fondu, zejména opatření týkající se udržitelné integrace mladých lidí, kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, na trhu práce a podpory mladých podnikatelů a sociálních podniků a jejich případného přínosu ke konkrétním cílům.

               23.

               Při provádění záruk pro mladé lidi případně využívat plným a optimálním způsobem iniciativu zaměřenou na zaměstnanost mládeže.

      Posouzení a neustálé zlepšování systému

               24.

               Sledovat a hodnotit všechna opatření v rámci systému záruk pro mladé lidi, aby se mohlo přistoupit k vypracování politik a přijetí kroků vycházejících z podložených skutečnosté a zkušeností, co kde a kdy funguje, čímž se zajistí účinné využití zdrojů a pozitivní návratnost investic. Udržovat aktuální přehled toho, kolik finančních prostředků bylo přiděleno na zavedení a provádění záruk pro mladé lidi, zejména v rámci operačních programů politiky soudržnosti.

               25.

               Podporovat vzájemné učení na národní, regionální a místní úrovni mezi všemi stranami, jež se podílejí na boji proti nezaměstnanosti mladých lidí, s cílem vylepšit strukturu a účinnost budoucích systémů záruk pro mladé lidi. Případně plně využít výsledků projektů, jež získají podporu v průběhu přípravných akcí systému záruk pro mladé lidi.

               26.

               Posílit kapacity všech zúčastněných stran, včetně příslušných poskytovatelů služeb zaměstnanosti, jež se podílejí na vytváření, provádění a hodnocení systému záruk pro mladé lidi, s cílem eliminovat jakékoli vnitřní či vnější překážky politiky a rozvoje tohoto systému.

      Provádění systémů záruk pro mladé lidi

               27.

               Provést co nejdříve systémy záruk pro mladé lidi. Pokud jde o státy mající nejvážnější rozpočtové obtíže a vyšší podíl mladých lidí, kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, nebo mající vyšší míru nezaměstnanosti mladých lidí, je možné uvažovat i o postupném provádění.

               28.

               Zajistit, aby systémy záruk pro mladé lidi byly řádně začleněny do budoucích spolufinancovaných programů Unie, nejlépe od začátku víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Při provádění systémů záruk pro mladé lidi mohou členské státy využívat iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže.

         DOPORUČUJE KOMISi:

      Financování

               1.

               Vybízet členské státy, aby co nejlépe využívaly Evropského sociálního fondu v souladu s příslušnými investičními prioritami Evropského sociálního fondu na programové období 2014–2020 a případně iniciativy zaměřené na zaměstnanost mladých lidí s cílem podpořit zavedení a provádění systému záruk pro mladé lidi jakožto politického nástroje pro boj proti nezaměstnanosti a sociálnímu vyloučení mladých lidí a pro předcházení těmto jevům.

               2.

               „Podpoříit vytváření“ programu v rámci fondů společného strategického rámce (Evropský sociální fond, Evropský fond pro rozvoj venkova, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond), a to rovněž prostřednictvím vzájemného učení, vytváření sítí a technické pomoci.

      Osvědčené postupy

               3.

               Plně využívat možností nového programu pro sociální změny a inovace ke shromáždění osvědčených postupů v souvislosti se systémem záruk pro mladé lidi na celostátní, regionální a místní úrovni.

               4.

               Využívat programu vzájemného učení v oblasti evropské strategie zaměstnanosti k podpoře členských států, aby sdílely své zkušenosti a vyměňovaly si osvědčené postupy.

      Sledování

               5.

               Pravidelně sledovat vývoj v oblasti přípravy, provádění a výsledků systému záruk pro mladé lidi a podávat o nich zprávy v rámci ročního pracovního programu evropské sítě veřejných služeb zaměstnanosti. Zajistit, aby byl v tomto ohledu informován Výbor pro zaměstnanost.

               6.

               Sledovat provádění systémů záruk pro mladé lidi podle tohoto doporučení prostřednictvím mnohostranného dohledu Výboru pro zaměstnanost v rámci evropského semestru a provádět analýzy dopadu uplatňovaných politik a ve vhodných případech se zaměřit na doporučení pro jednotlivé členské státy na základě hlavních směrů politik zaměstnanosti členských států.

      Zvyšování povědomí

               7.

               Podporovat činnosti vedoucí ke zvýšení povědomí o zavádění záruk pro mladé lidi mezi členskými státy s využitím Evropského portálu pro mládež a zejména jeho informačních kampaní.

      V Lucemburku dne 22. dubna 2013.

            Za Radu

            předseda

         S. COVENEY

      (1)  Úř. věst. L 308, 24.11.2010, s. 46.

      (2)  Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.

      (3)  Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 47.

      (4)  Úř. věst. C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

      (5)  Úř. věst. C 191, 1.7.2011, s. 1.

      (6)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.