title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/83

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Malty na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2014
   2014/C 247/16
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. prosince 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby integrované hlavní směry vzaly v úvahu při tvorbě svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Malty na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na období 2012–2016. Dne 15. listopadu 2013 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtu Malty na rok 2014.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Malta uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu Malty, v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. V této analýze dospěla Komise k závěru, že Malta se již nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou ve smyslu postupu při makroekonomické nerovnováze. Přestože míra zadlužení je i nadále vysoká, rizika ohrožující udržitelnost zadlužení soukromého a veřejného sektoru a stabilitu finančního sektoru se zdají být omezena, i když musí být i nadále sledována. Zvláště ukazatele finanční stability jsou i nadále příznivé. S ohledem na strukturální povahu rizik v daném odvětví je však důležité pokračovat ve stávajícím pečlivém dohledu a nadále uplatňovat opatrnost při podstupování rizik. Trh s bydlením se stabilizoval a rizika plynoucí z nadměrné expozice vlastnictví jsou tedy omezená. Soukromý dluh klesá, snižování zadluženosti u podniků probíhá řádným způsobem a tlak trhu úvěrů je omezený.

               (8)

               Dne 16. dubna 2014 Malta předložila svůj národní program reforem na rok 2014, který byl aktualizován dne 8. května 2014, a dne 30. dubna 2014 předložila svůj program stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je napravit udržitelným způsobem nadměrný schodek do roku 2014 a postupně směřovat k dosažení střednědobého cíle strukturálně vyrovnaného rozpočtu, což je ambicióznější cíl než požadavek uvedený v Paktu o stabilitě a růstu. Dosažení střednědobého cíle však není v daném programovém období plánováno. V roce 2014 plánovaná (nově vypočtená) strukturální korekce těsně míjí doporučené hodnoty. Po plánované nápravě nadměrného schodku se v roce 2015 počítá s malou odchylkou od cesty vedoucí směrem k dosažení střednědobého cíle. Plánovaný roční pokrok směrem k dosažení střednědobého cíle je obecně v souladu s požadavkem minimální výše 0,5 % HDP. V programu stability se předpokládá, že dluh veřejných financí, který činil v roce 2013 73 % HDP, bude mít od roku 2014 tendenci klesat, což bude v souladu s referenční hodnotou pro snížení zadlužení. Cíle programu jsou obecně do velké míry v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu stability, jenž byl podpořen nezávislým orgánem (Národním kontrolním úřadem), je pro roky 2014 i 2015 realistický, protože projekce hospodářského růstu jsou nepatrně nižší než projekce, jež pro tyto dva roky uvádí prognóza útvarů Komise z jara 2014.
               Nicméně rizika pro rozpočtové cíle vykazují mírně negativní trend, jelikož strukturální zvýšení příjmů plánované během programového období není zcela založeno na příslušných opatřeních a překročení výdajů by si mohlo vyžádat výplaty vyšších částek z rozpočtu, než je plánováno. Podle prognózy Komise má Malta v roce 2014 svůj nadměrný schodek opravit udržitelným způsobem. Zároveň podle prognózy Komise se Maltě přes fiskální úsilí v období 2013–2014 nepodaří o 1,6 % HDP dosáhnout (upravené) změny strukturálního salda a o 1,25 % HDP nedosáhne výše požadovaných opatření, jež byla podle odhadů v době vypracování doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku považována za potřebnou. Zatímco s ohledem na plnění referenční hodnoty pro snížení zadlužení v roce 2014 zůstává situace nezměněna, rizika pro vývoj zadlužení jsou mírně vyšší.

               (10)

               Zároveň hrozí v roce 2015 riziko výrazné odchylky od požadovaného vývoje směrem k dosažení střednědobého cíle. Na základě prognózy Komise a hodnocení programu stability, v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97, má Rada za to, že zatímco plánovaný celkový schodek a celkové veřejné zadlužení Malty jsou v souladu s doporučením vyplývajícím z postupu při nadměrném schodku, je třeba vynaložit dodatečné úsilí k tomu, aby bylo v roce 2014 dosaženo souladu mezi strukturální korekcí a doporučenou korekcí a aby se zajistil odpovídající vývoj směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2015.

               (11)

               Nezávazná povaha fiskálního rámce Malty a krátkodobý horizont fiskálního plánování nepřispívají k dosažení zdravé fiskální pozice. Přijetí právních předpisů, které měly nabýt účinnosti do roku 2013 a jejichž cílem bylo splnit požadavky směrnice Rady č. 2011/85/EU (6) o rozpočtových rámcích a požadavky rozpočtového paktu, je zpožděno. Nicméně v souladu s programem stability podpořila nedávno maltská vláda zákon o fiskální odpovědnosti, který bude předložen maltskému parlamentu ke schválení. Tento návrh počítá se zavedením pravidla strukturálně vyrovnaného rozpočtu, pravidla týkajícího se zadlužení, tříletého průběžného rozpočtového rámce a postupného zřízení fiskální rady, jejímž úkolem by bylo vyjadřovat se k oficiálním makroekonomickým a fiskálním prognózám vlády a provádět kontroly dodržování fiskálních pravidel ex-ante i ex-post.

               (12)

               Maltské finanční úřady mají být sloučeny v jeden orgán, čímž by došlo ke sjednocení postupů výběru daní a přispělo by to i k boji proti daňovým únikům. Za účelem zajištění lepšího dodržování daňových předpisů a vymáhání dlužných částek byla revidována ustanovení v právních přepisech o DPH týkající se sankcí a dále úrok z dlužných částek. Kromě toho bylo zavedeno několik dalších opatření, kterými by se měl daňový systém Malty rovněž konsolidovat. Tato opatření jsou krokem správným směrem, ale jaký budou mít účinek, se teprve ukáže.

               (13)

               I když se Malta stále potýká s udržitelností svých veřejných financí, v oblasti reforem důchodového systému a udržitelnosti zdravotnických služeb byl doposud zaznamenán určitý pokrok. K posouzení veškerých alternativ reformování důchodového systému byla zřízena Skupina pro důchodovou strategii, nicméně maltské úřady se zavázaly nezvyšovat zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu nad limity uvedené v penzijní reformě z roku 2006. Malta hodlá uvedené nedostatky řešit opatřeními pracovního trhu a především nedávno přijatou strategií týkající se aktivního stárnutí, je však nepravděpodobné, že se tím daný problém vyřeší. Situaci komplikuje otázka udržitelnosti zdravotnického systému vzhledem k předpokládanému zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace. Nedávno byl představen návrh národní strategie v oblasti zdravotnictví, nicméně není jasné, jak bude strategie realizována a jaké výhody přinese co do účinnosti využití zdrojů a udržitelnosti. Zlepšit je třeba i státní primární péči.

               (14)

               Malta má i nadále velmi vysokou míru předčasného ukončování školní docházky, k jejímu snížení však již byla přijata opatření a zřizuje se i komplexní systém monitorování této problematiky. Naopak nízká zůstává úroveň osvojení základních dovedností, což přispívá k nízké gramotnosti a předčasnému ukončování školní docházky. Snahy o řešení těchto nedostatků by mělo podpořit řádné provádění nedávno přijaté Národní strategie na podporu gramotnosti. Kromě toho se počítá s dalšími opatřeními, jimiž by se měly vzdělávání a odborná příprava lépe přizpůsobit požadavkům pracovního trhu. K těmto opatřením patří přepracování rámce pro učňovské vzdělávání, sestavení strategie celoživotního učení, ustanovení praxe jako součásti odborného vzdělávání a přípravy a zavedení specifického programu financovaného z Evropského sociálního fondu.

               (15)

               Malta v současné době provádí několik významných opatření, jejichž cílem je zvýšit účast žen na pracovním trhu, především poskytováním bezplatných služeb péče o děti těm domácnostem, kde oba rodiče pracují nebo se dále vzdělávají. Zásadní bude účinné provádění těchto opatření. Příslušné státní instituce rovněž pomáhají s poskytováním péče o děti po vyučování a nabízejí rodičům možnost přivést děti do školy před oficiálním začátkem výuky, aby mohli lépe sladit rodinný a pracovní život. Počítá se rovněž se zavedením daňových pobídek pro rodiče, které by je motivovaly k tomu, aby své děti svěřovali do zařízení péče o děti, které již fungují v rámci stávajícího systému. Nicméně stále se dostatečně neumožňuje využívat pružné pracovní doby či práce z domova a ani se tyto možnosti dostatečně nepropagují, přičemž by se jimi usnadnilo opětné začlenění žen do pracovním trhu.

               (16)

               Za účelem dalšího zvýšení své konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni musí Malta kromě vyloučení případného negativního dopadu, který má nesoulad mezi výší mezd a vývojem produktivity, řešit nedostatky infrastruktury v odvětví energetiky a dopravy, jež omezují potenciál této země, a to především zvýšené náklady na energii. Letos má dojít k dokončení propojení rozvodných soustav s Itálií, což zvýší zabezpečení dodávek energií a může přispět k jejich diverzifikaci a využívání energie z obnovitelných zdrojů generované mimo území Malty. Terminál pro zkapalněný zemní plyn v Delimaře a plánované napojení na evropskou plynárenskou síť by také pomohly v rozrůznění skladby zdrojů energie Malty, snížilo by to její závislost na jednom hlavním zdroji energie a zvýšilo tak její atraktivitu coby místa pro podnikání. Domácí obnovitelné zdroje energie, s výjimkou některých úspěšných projektů v oblasti využití fotovoltaické energie, představují i nadále nedostatečně využitý potenciál.

               (17)

               Další rozvoj podnikatelského prostředí na Maltě omezují určité neefektivní postupy veřejné správy. V oblasti zadávání veřejných zakázek se dosáhlo určitého zlepšení, nicméně samotný proces je stále příliš dlouhý a vede k neúčinnému využívání veřejných financí. U těchto opatření navíc nejsou stanoveny žádné cíle, což ztěžuje hodnocení jejich efektivnosti. Nedostatek alternativ k dluhovému financování vede k tomu, že náklady na financování jsou pro podniky vysoké a vyvíjí tak tlak na jejich hospodářskou činnost. Tato tendence k zadlužování podniků může rovněž vést k příliš velkému pákovému efektu a nedostatečné alokaci kapitálu. Proto je třeba nalézt další možnosti nedluhového financování. Nedostatky soudnictví, na které bylo upozorněno v doporučeních pro Maltu z roku 2013, přetrvávají. Očekává se, že do konce roku 2014 dojde k provedení několika z četných návrhů reforem soudnictví, jež předložila Komise v listopadu 2013, doposud však nebyl oznámen jasný harmonogram těchto opatření ani pořadí priorit. Také není jasné, jak se na základě těchto opatření soudy vypořádají s nahromaděnými nevyřešenými případy, především vzhledem k výše uvedeným nedostatkům.

               (18)

               Za účelem zajištění stability finančního sektoru posílila Malta regulační dohled. Centrální banka získala novou pravomoc v podobě makroobezřetnostního dohledu, přičemž zvláštní důraz je kladen na otázky finanční stability, a Společná rada pro finanční stabilitu je nyní zakotvena v legislativě. Uspokojivé kroky podnikla Malta v zájmu lepší tvorby rezerv na úvěrové ztráty, zejména zavedením revize bankovního pravidla č. 9.

               (19)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Malty. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnost fiskální a sociálně-hospodářské politiky na Maltě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty podněty na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č.1 až 5.

               (20)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Malta měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Maltě v období 2014–2015:

               1.

               Napravit do roku 2014 udržitelným způsobem nadměrný schodek. V roce 2015 výrazným způsobem posílit rozpočtovou strategii s cílem zajistit požadovanou strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP v zájmu dosažení střednědobého cíle. Poté každoročně dosáhnout strukturální korekce ve výši alespoň 0,5 % HDP, případně vyšší, pokud k tomu budou dobré ekonomické podmínky nebo pokud bude potřeba zajistit plnění dluhového pravidla proto, aby se zachovala klesající tendence poměru celkového veřejného dluhu. Dokončit přijetí zákona o fiskální odpovědnosti s cílem zavést závazný víceletý fiskální rámec založený na daných pravidlech a za účelem zřízení nezávislého orgánu, který by dohlížel na dodržování fiskálních pravidel a stvrzoval makroekonomické prognózy, z nichž vychází fiskální plánování. Nadále zlepšovat dodržování daňových předpisů a pokračovat v boji proti daňovým únikům pokračujícím zaváděním příslušných opatření, hodnocením doposud přijatých opatření a dalšími kroky, především prosazováním využívání elektronických platebních nástrojů.

               2.

               Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a pokračovat v probíhající důchodové reformě, například urychlením již přijatého zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a jeho následným navázáním na změny střední délky života. Zajistit, aby se na základě komplexní reformy veřejného zdravotnictví umožnilo efektivní a udržitelné využívání dostupných zdrojů, například zlepšením primární péče.

               3.

               Pokračovat v rámci politického procesu v zajišťování využitelnosti vzdělávání a odborné přípravy na pracovním trhu zintenzivněním úsilí o prosazení reformy učňovského systému. Dále zlepšit výsledky v osvojování základních dovedností a snižovat počet studentů, kteří nedokončí školní docházku, a to zejména dokončením a realizací již oznámené národní strategie proti negramotnosti. Dále zvyšovat účast žen na pracovním trhu, a to především tím, že se ženám umožní návrat na trh práce pomocí prosazování pružné pracovní doby či práce z domova.

               4.

               Diverzifikovat energetické zdroje v maltském hospodářství, včetně zvýšení podílu energie generované z obnovitelných zdrojů.

               5.

               Pokračovat ve zlepšování účinnosti a zkracování délky postupů při zadávání veřejných zakázek. Podporovat alternativy k dluhovému financování podniků tím, že se jim ulehčí přístup na kapitálové trhy, a rozvojem fondů rizikového kapitálu; a zvýšit účinnost soudního systému zajištěním včasné a účinné realizace plánované reformy soudnictví.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 59.

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (8)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


				|

		52013PC0907

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 /* COM/2013/0907 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo
účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o
fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na
doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto
důvodům:
(1)       Podle článku 126 Smlouvy
o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) se členské státy vyvarují
nadměrných schodků veřejných financí.
(2)       Pakt o stabilitě a
růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný
udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových
pracovních míst.
(3)       Dne 7. července
2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení
Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že Polsko má
nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7
Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97
ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
postupu při nadměrném schodku[1]
vydala doporučení k odstranění nadměrného schodku
nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných
financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a
udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce
2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření,
zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční
strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP,
podrobně popsaly opatření nezbytná ke snížení schodku pod
referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by
v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila
lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)       Dne 3. února 2010 Komise
dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko
přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze
dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo
na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že
žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné.
Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru,
že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si
dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně
oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 proto Komise potvrdila, že polské
orgány podnikly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému
odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska
není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při
nadměrném schodku další kroky[2].
(5)       Dne 21. června 2013 Rada
dospěla k závěru, že Polsko sice přijalo účinná
opatření, ale že na něj dolehly nepříznivé hospodářské
události se zásadními dopady na veřejné finance, a vydala
revidovaná doporučení[3].
Polsko tedy splnilo podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění
nadměrného schodku veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3
odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada Polsku doporučila, aby
současný nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Polsko by
mělo dosáhnout cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 %
HDP v roce 2013 a 3,0 % HDP v roce 2014, což odpovídá ročnímu
zlepšení strukturálního salda rozpočtu ve výši nejméně 0,8 % HDP v
roce 2013 a 1,3 % HDP v roce 2014, jak je uvedeno v aktualizované prognóze
Komise z jara 2013. Polsko by mělo důsledně provádět
opatření, která již přijalo, a současně je doplňovat
dodatečnými opatřeními dostačujícími k tomu, aby byl
nadměrný schodek odstraněn do roku 2014. Ke snížení schodku by Polsko
mělo využít všech neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila
lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k
tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97
podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem
dosažení cílů plánuje.
(6)       Dne 2. října 2013 Polsko
předložilo zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický
scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému
pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Poté, co byl v
období 2001–2011 zaznamenán průměrný růst reálného HDP
ve výši 4 % ročně, tempo hospodářské aktivity se
v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář,
z něhož zpráva o účinných opatřeních vychází, předpokládá,
že růst reálného HDP v roce 2013 se zpomalí ještě více, a to
na 1,5 %, ale že v roce 2014 reálný HDP opět vzroste o
2,5 % a v roce 2015 o 3,8 %. Podle prognózy Komise z podzimu
2013 se má reálný HDP zvýšit na 1,3 % v roce 2013
a jeho růst má v roce 2014 zrychlit na 2,5 % a v roce 2015
na 2,9 %. Na rozdíl od polských orgánů zastává Komise méně
optimistický pohled na růst domácí poptávky po celé posuzované
období, zejména pokud jde o soukromou spotřebu a soukromé investice.
(7)       Polské orgány
předpokládají schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP
v roce 2013, což představuje zvýšení z 3,9 % HDP
v roce 2012. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v
aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že
uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši
1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské
ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku
ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované
důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým
převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Očekává se, že
v roce 2015 bude saldo veřejných financí vykazovat opět schodek
ve výši 3 % HDP.
(8)       Na roky 2013 a 2014 se
prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů.
V roce 2013 rovněž počítá se schodkem ve výši 4,8 % HDP.
Zhoršení oproti hodnotě 3,9 % HDP uvedené v základním scénáři
postupu při nadměrném schodku je dáno především výpadkem
příjmů. V roce 2014 má saldo veřejných financí podle
předpokladů dosáhnout přebytku (+4,6 % HDP)
v důsledku plánované důchodové reformy. Na rok 2015 je
Komise méně optimistická než polské orgány a předpokládá, že schodek
veřejných financí dosáhne 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního
bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými
na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími
veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají
realizačním rizikům.
(9)       Polské orgány i Komise
předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého
posuzovaného období pod hranicí 60 %. Podle prognózy Komise z podzimu
2013 se odhaduje, že poměr dluhu k HDP se sníží z 55,6 %
v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v
důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši
8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)     Jelikož se podle prognózy
Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí
v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí
cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také
roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 %
HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 %
HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a
doplněná o posouzení vývoje výdajů[4] ukazuje na celkové fiskální
úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými
opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního
úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko
nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)     V roce 2014 Komise
očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím
má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu
aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné
strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad
ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)     Celkově lze shrnout, že
Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože
cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června
2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015
však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014
bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná
opatření v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7
Smlouvy vydané dne 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí
je určeno Polské republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Sdělení Komise Radě o posouzení plnění
rozpočtu v rámci probíhajících postupů při nadměrném
schodku po prognóze útvarů Komise z podzimu 2011 – COM(2012) 4 final,
11.1.2012.
[3]               Doporučení Rady ze dne 21. června 2013 s cílem
odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Polsku.
[4]               Toto posouzení je upraveno s ohledem na
přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou
vlády.


title: Protidrogová strategie EU (2013–2020)

text:
               29.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 402/1

         Protidrogová strategie EU (2013–2020)
   2012/C 402/01
   PŘEDMLUVA

               1.

               Tato protidrogová strategie EU představuje ústřední politický rámec a stanovuje priority pro protidrogovou politiku EU, jak je pro období let 2013–2020 vymezily členské státy a orgány EU. Rámec, cíl a hlavní úkoly této strategie poslouží jako základ pro dva navazující čtyřleté protidrogové akční plány EU.

               2.

               Tato protidrogová strategie vychází především ze základních zásad práva EU a ve všech ohledech podporuje hodnoty, na kterých je Unie založena: úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, solidaritu, právní stát a lidská práva. Jejím cílem je chránit a zlepšovat blaho společnosti a jednotlivce, chránit veřejné zdraví, poskytovat široké veřejnosti vysokou úroveň bezpečnosti a zaujmout vyrovnaný, integrovaný a fakticky podložený přístup k drogové problematice.

               3.

               Strategie rovněž vychází z mezinárodního práva, příslušných úmluv OSN (1), které poskytují mezinárodní právní rámec pro řešení problematiky zakázaných drog, a z Všeobecné deklarace lidských práv. Protidrogová strategie EU zohledňuje příslušné politické dokumenty OSN, včetně politického prohlášení OSN a akčního plánu o mezinárodní spolupráci v zájmu dosažení integrované a vyvážené strategie boje proti celosvětovému problému drog, které byly přijaty v roce 2009 a uvádí, že snižování poptávky po drogách a snižování nabídky drog jsou vzájemně se posilujícími prvky politiky boje proti zakázaným drogám, a politického prohlášení OSN o HIV/AIDS. Strategie byla navržena podle zásad stanovených v Lisabonské smlouvě a s ohledem na příslušné pravomoci Unie a jednotlivých členských států. Náležitě je zohledněna i zásada subsidiarity a proporcionality, neboť tato strategie EU má přispět přidanou hodnotou ke strategiím na vnitrostátní úrovni. Strategie se provádí v souladu s těmito zásadami a pravomocemi. Plně také respektuje Evropskou úmluvu o lidských právech a Listinu základních práv EU.

               4.

               Priority a opatření v oblasti zakázaných drog, které budou podporovány a koordinovány prostřednictvím této protidrogové strategie EU, by do roku 2020 měly celkově ovlivnit klíčové aspekty situace v oblasti drog v EU. Zajistí vysokou úroveň ochrany lidského zdraví, sociální stability a bezpečnosti díky soudržnému, účinnému a účelnému uplatňování opatření, intervencí a přístupů v oblasti snižování poptávky po drogách a nabídky drog na úrovni vnitrostátní, EU i mezinárodní, a díky minimalizaci možných nezamýšlených negativních důsledků spojených s prováděním těchto opatření.

               5.

               Problematika drog je otázkou, která se vyskytuje na vnitrostátní i mezinárodní úrovni a je třeba ji řešit v globálním kontextu. V tomto ohledu hraje koordinovaná činnost vykonávaná na úrovni EU důležitou úlohu. Protidrogová strategie EU skýtá společný a fakticky podložený rámec, který umožňuje reagovat na problematiku drog uvnitř i vně EU. Díky tomu, že tato strategie poskytuje rámec pro společná a doplňující se opatření, zajišťuje účinné a účelné používání zdrojů vynakládaných v této oblasti, přičemž jsou zohledněny institucionální a finanční omezení a kapacity členských států a orgánů EU.

               6.

               Cílem strategie je přispět ke snižování poptávky po drogách a nabídky drog v rámci EU, jakož i ke snižování zdravotních a sociálních rizik a škod způsobených drogami, a to pomocí strategického přístupu, který podporuje a doplňuje vnitrostátní politiky a poskytuje rámec pro koordinovaná a společná opatření a který je i základem a politickým rámcem pro vnější spolupráci EU v této oblasti. Tohoto cíle bude dosaženo prostřednictvím integrovaného, vyrovnaného a fakticky podloženého přístupu.

               7.

               Tato strategie však rovněž vychází ze zkušeností získaných z provádění předchozích protidrogových strategií EU a souvisejících akčních plánů, jakož i ze zjištěných skutečností a z doporučení externího vyhodnocení protidrogové strategie EU na období let 2005–2012, a zohledňuje další příslušný politický vývoj a opatření v oblasti drog na úrovni EU a na úrovni mezinárodní.

         I.   Úvod

               8.

               Strategie přejímá nové přístupy a zabývá se novými výzvami, které byly v nedávných letech identifikovány, včetně:

                           —

                           rostoucí tendence polyvaletního užívání látek, včetně kombinace legálních látek, jako je alkohol a kontrolované léčivé přípravky vydávané na lékařský předpis, s látkami nelegálními,

                           —

                           tendence směřující k užívání drog nepatřících mezi opioidy, jakož i výskyt a šíření nových psychoaktivních látek,

                           —

                           potřeba zajistit a zlepšit přístup ke kontrolovaným léčivým přípravkům na lékařský předpis,

                           —

                           potřeba zlepšit kvalitu, pokrytí a diverzifikaci služeb v oblasti snižování poptávky po drogách,

                           —

                           i nadále vysoký výskyt nemocí přenášených krví, zejména viru hepatitidy typu C, mezi injekčními uživateli drog a potenciální rizika nových infekcí HIV a dalších krví přenosných nemocí souvisejících s injekčním užíváním drog,

                           —

                           pokračující vysoký počet úmrtí v souvislosti s drogami v rámci EU,

                           —

                           potřeba zaměřit se na užívání drog prostřednictvím uceleného přístup v rámci zdravotní péče, který se mimo jiné zaměří na psychiatrickou komorbiditu,

                           —

                           dynamika trhů se zakázanými drogami, včetně změny drogových tras, přeshraniční organizovaná trestná činnost a využívání nových komunikačních technologií jakožto prostředku ke snazšímu šíření zakázaných drog a nových psychoaktivních látek,

                           —

                           potřeba předcházet zneužívání legálně obchodovaných prekurzorů drog, pre-prekurzorů a dalších nezbytných chemických látek používaných při nedovolené výrobě drog na trhu se zakázanými drogami, a zneužívání určitých chemických látek používaných jako příměsi.

               9.

               Hlavními úkoly protidrogové strategie EU jsou:

                           —

                           přispět k měřitelnému snížení poptávky po drogách, drogové závislosti a zdravotních a sociálních rizik a škod spojených s užíváním drog,

                           —

                           přispět k narušení trhu se zakázanými drogami a k měřitelnému omezení dostupnosti zakázaných drog,

                           —

                           podporovat koordinaci prostřednictvím aktivní diskuse a analýzy vývoje a výzev v oblasti drog na úrovni EU i úrovni mezinárodní,

                           —

                           více posílit dialog a spolupráci mezi EU a třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v otázce drog,

                           —

                           přispět k lepšímu šíření výsledků monitorování, výzkumu a hodnocení a k lepšímu pochopení všech aspektů problematiky drog a dopadu intervencí, aby bylo možné zajistit spolehlivý a komplexní faktický základ pro politiky a opatření.

               10.

               Strategie vychází z výsledků činnosti (2) EU v oblasti zakázaných drog a přejímá informace z probíhajícího komplexního posuzování aktuální drogové situace, zajišťovaného zejména Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA), zároveň také uznává potřebu reagovat vývoj a výzvy.

               11.

               Strategie spočívá ve dvou politických oblastech: snižování poptávky po drogách a snižování nabídky drog; a má tři průřezová témata: a) koordinace, b) mezinárodní spolupráce a c) výzkum, informace, monitorování a hodnocení. Její dva na sebe navazující akční plány, které v roce 2013 a v roce 2017 navrhnou příslušná předsednictví, budou obsahovat seznam konkrétních činností s časovým harmonogramem, odpovědnými stranami, ukazateli a nástroji pro posuzování.

               12.

               S náležitým ohledem na stávající situaci v oblasti drog a na prováděcí potřeby strategie bude vybrán omezený počet cílených opatření v obou oblastech politiky a v každém ze tří průřezových témat, a tato opatření budou začleněna do akčního plánu mimo jiné podle těchto kritérií:

                           a)

                           opatření musejí být fakticky podložena, vědecky spolehlivá a nákladově účinná, musejí usilovat o dosažení realistických a měřitelných výsledků, které mohou být vyhodnoceny;

                           b)

                           opatření budou časově omezena, budou na ně navázány referenční hodnoty, ukazatele plnění cílů a budou určeny strany odpovědné za provádění, vykazování a vyhodnocení těchto opatření;

                           c)

                           opatření musejí být jasně relevantní pro EU a musejí přinášet přidanou hodnotu.

               13.

               V zájmu zaručení trvalé pozornosti provádění strategie a jejích akčních plánů se každé předsednictví ve svém období s podporou Komise a za technického přispění EMCDDA a Europolu zaměří na priority a opatření, které vyžadují navazující činnosti v rámci Horizontální pracovní skupiny pro drogy, a bude monitorovat pokrok. Komise zohlední informace poskytované členskými státy, Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a informace dostupné prostřednictvím EMCDDA, Europolu a dalších subjektů EU, jakož i informace od občanské společnosti a dvakrát ročně vypracuje zprávu o pokroku, jejímž smyslem bude posoudit naplňování hlavních úkolů a priorit protidrogové strategie EU a jejího akčního plánu (jejích akčních plánů).

               14.

               Komise zohlední informace poskytované členskými státy a dostupné prostřednictvím EMCDDA, Europolu, dalších příslušných orgánů a subjektů EU, jakož i informace od občanské společnosti, a do roku 2016 dá podnět k externímu posouzení strategie v polovině období s ohledem na přípravu druhého akčního plánu pro období let 2017–2020. Po dokončení realizace protidrogové strategie a jejích akčních plánů do roku 2020 dá Komise podnět k celkovému externímu vyhodnocení jejich provádění. Toto vyhodnocení by rovněž mělo vzít v úvahu informace shromážděné od členských států a příslušných orgánů a subjektů EU, občanské společnosti a předchozí vyhodnocení, aby se poskytl výstup a doporučení využitelné pro budoucí rozpracování protidrogové politiky EU.

               15.

               Protidrogová strategie EU na období let 2013–2020 bude k tomu, aby splnila své hlavní úkoly a zajistila se účinnost, využívat, kdykoli to bude možné, nástrojů a subjektů, které v oblasti drog již v rámci příslušných mandátů působí nebo které jsou pro její klíčové aspekty relevantní, a to jak v rámci EU (zejména EMCDDA, Europol, Eurojust, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA)), tak i mimo EU (jako je Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC), Světová celní organizace (WCO), Světová zdravotnická organizace (WHO) a skupina Pompidou). Komise, vysoký představitel, Rada a Evropský parlament zajistí koordinaci a vzájemné doplňování činností EU v oblasti zakázaných drog.

               16.

               Na provádění úkolů protidrogové strategie EU na úrovni EU i jednotlivých států by měly být vyčleněny odpovídající a účelně zaměřené zdroje.

         II.   Oblast politiky: snižování poptávky po drogách

               17.

               Snižování poptávky po drogách spočívá v široké škále stejně důležitých a vzájemně se posilujících opatření, včetně prevence (společenské, všeobecné, selektivní a indikované), včasné detekce a intervence, zmírňování rizik a nepříznivých důsledků, léčby, rehabilitace, opětovného začlenění do společnosti a rekonvalescence.

               18.

               V oblasti snižování poptávky po drogách má protidrogová strategie EU na období let 2013–2020 za cíl přispívat k měřitelnému snížení užívání zakázaných drog, dosáhnout toho, aby k prvnímu užití drog docházelo v pozdějším věku, předcházet problémovému užívání drog, drogové závislosti a zdravotním a sociálním rizikům a nepříznivým důsledkům souvisejícím s drogami a výskyt těchto jevů omezit, a to prostřednictvím integrovaného, víceoborového a fakticky podloženého přístupu a také podporou a zajištěním soudržnosti mezi sociální politikou a politikami v oblasti zdraví a soudnictví.

               19.

               V oblasti snižování poptávky po drogách byly vytyčeny tyto priority (pořadí neodpovídá stupni jejich důležitosti):

                           19.1

                           Zlepšit dostupnost, přístupnost a zaměření účinných a diverzifikovaných opatření ke snižování poptávky po drogách, podporovat využívání a výměnu osvědčených postupů a vypracovat a uplatňovat kvalitativní standardy v oblasti prevence (společenské, všeobecné, selektivní a indikované), včasné detekce a intervence, zmírňování rizik a nepříznivých důsledků, léčby, rehabilitace, opětovného začlenění do společnosti a rekonvalescence.

                           19.2

                           Zlepšit dostupnost a účinnost preventivních programů (od jejich počátečního dopadu až po dlouhodobou udržitelnost), zvyšovat povědomí o riziku užívání zakázaných drog a jiných psychoaktivních látek a souvisejících následcích. Za tímto účelem by preventivní opatření měla zahrnovat včasnou detekci a intervenci, propagaci zdravého životního stylu a cílenou prevenci (tj. selektivní a indikovanou) zaměřenou rovněž na rodinu a komunitu.

                           19.3

                           Rozšířit a vypracovat účinná opatření ke snižování poptávky s cílem reagovat na problémy, jako je například: polyvaletní užívaní drog, včetně kombinovaného užívání legálních a nelegálních látek, zneužívání kontrolovaných léčivých přípravků vydávaných na lékařský předpis a užívání nových psychoaktivních látek.

                           19.4

                           Investovat do výzkumu týkajícího se účinných opatření ke zmírňování rizik a nepříznivých důsledků, která jsou zaměřena na podstatné snížení počtu úmrtí přímo a nepřímo souvisejících s drogami a výskytu infekčních nemocí přenášených krví, které jsou spojeny s užíváním drog a mezi něž patří mimo jiné HIV a virová hepatitida, jakož i pohlavně přenosných nemocí a tuberkulózy, a tento výzkum dále rozvíjet.

                           19.5

                           Zvýšit dostupnost, přístupnost a zaměření účinných a diverzifikovaných způsobů léčby drogové závislosti v celé Evropě v případě problémových a závislých uživatelů drog včetně uživatelů látek, které nepatří mezi opioidy, tak, aby všichni, kdo mají zájem zahájit léčbu své drogové závislosti, tak mohli v závislosti na příslušných potřebách učinit.

                           19.6

                           Zintenzivnit vypracovávání vhodných opatření ke snižování poptávky po drogách realizovaných ve vězeňském prostředí a zajistit jejich větší dostupnost a zaměření, a to na základě náležitého posouzení zdravotního stavu a potřeb vězňů, s cílem poskytovat takovou péči, která bude z hlediska kvality rovnocenná péči poskytované v rámci komunity, a v souladu s právem na zdravotní péči a lidskou důstojnost, jak je zakotveno v Evropské úmluvě o lidských právech a Listině základních práv Evropské unie. Je třeba zajistit kontinuitu péče ve všech fázích systému trestního soudnictví, jakož i po propuštění.

                           19.7

                           Vytvořit a rozšířit integrované modely péče, které budou zaměřeny na potřeby související s problémy spojenými s mentálním nebo fyzickým zdravím, rehabilitací a sociální podporou s cílem zlepšit zdravotní stav a sociální postavení, opětovné začleňování do společnosti a rekonvalescenci v případě problémových a závislých uživatelů drog včetně těch, u nichž se vyskytuje komorbidita.

                           19.8

                           Vypracovat účinná a diverzifikovaná opatření ke snižování poptávky po drogách, která jsou zaměřena snížení míry užívání drog nebo na oddálení počátku jejich užívání a která odpovídají potřebám konkrétních skupin, způsobům užívání drog a druhům prostředí, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost zranitelným a marginalizovaným skupinám.

                           19.9

                           Předcházet případům náhlého hromadného rozšíření užívání drog na místní a regionální úrovni, které mohou ohrozit veřejné zdraví v EU, a to zajištěním koordinovaných a účinných společných přístupů.

                           19.10

                           Priority v oblasti snižování poptávky po drogách musí zohledňovat specifické rysy, potřeby a problémy, které problematika drog představuje na úrovni jednotlivých členských států a EU. Je naprosto nezbytné, aby pro tento účel byly na místní, vnitrostátní a unijní úrovni poskytovány zdroje v odpovídající výši.

         III.   Oblast politiky: snižování nabídky drog

               20.

               Součástí snižování nabídky drog je prevence trestné činnosti související s drogami, a to zvláštně organizované trestné činnosti, odrazování od této trestné činnosti a její narušování prostřednictvím spolupráce soudních a donucovacích orgánů, zákazů, konfiskace majetku pocházejícího z trestné činnosti, vyšetřování a správy hranic.

               21.

               V oblasti snižování nabídky drog má protidrogová strategie EU na období let 2013–2020 za cíl přispívat k měřitelnému snížení dostupnosti zakázaných drog prostřednictvím narušení obchodu se zakázanými drogami, rozbíjení skupin páchajících organizovanou trestnou činnost, které jsou do výroby drog a nedovoleného obchodování s drogami zapojeny, účinného využívání systému trestního soudnictví, účinného vymáhání práva vycházejícího ze zpravodajských informací a prostřednictvím zvýšené míry sdílení zpravodajských informací. Na úrovni EU bude pozornost zejména zaměřena na rozsáhlou, přeshraniční a organizovanou trestnou činnost související s drogami.

               22.

               V oblasti snižování nabídky drog byly vytyčeny tyto priority (pořadí neodpovídá stupni jejich důležitosti):

                           22.1

                           Posílit spolupráci a koordinaci mezi donucovacími orgány realizované na strategické a operační úrovni. Součástí těchto opatření by mělo být mimo jiné zlepšení přeshraniční výměny informací (a zpravodajských informací) uskutečňované v reálném čase, výměny osvědčených postupů a poznatků, jakož i provádění společných operací a vyšetřování. Za důležitou je v této souvislosti třeba považovat spolupráci se třetími zeměmi v oblasti boje proti organizované trestné činnosti související s drogami, která je páchána ve vztahu k EU a v jejím rámci.

                           22.2

                           Snížit výrobu a pašování zakázaných drog, nedovolené obchodování s nimi, jejich šíření a prodej probíhající v rámci EU a na přeshraniční úrovni a usnadňování těchto činností a omezit rovněž zneužívání prekurzorů drog, pre-prekurzorů a dalších nezbytných chemických látek používaných při nedovolené výrobě drog.

                           22.3

                           Reagovat účinně na nové tendence, jako je zneužívání určitých chemických látek používaných jako příměsi při výrobě zakázaných drog a nabídka drog zajišťovaná využitím nových technologií.

                           22.4

                           Zvláštní pozornost je nutno věnovat novým komunikačním technologiím, které plní důležitou úlohu při usnadňování výroby drog (včetně nových kontrolovaných psychoaktivních látek), jejich uvádění na trh, nedovoleném obchodování s nimi a jejich distribuci.

                           22.5

                           Členské státy pokračují ve spolupráci a ve vhodných případech koordinují svá opatření na úrovni EU spolu s příslušnými unijními a mezinárodními subjekty a agenturami, jako je Europol, Eurojust a EMCDDA, a plně využívají stávající nástroje a metody, které jsou k dispozici v oblasti spolupráce soudních a donucovacích orgánů, jako je policejní práce založená na zpravodajských informacích, profilování drog, společné vyšetřovací týmy, společné celní a policejní operace a příslušné iniciativy, mezi něž patří například projekty EMPACT (evropská multidisciplinární platforma pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti), platformy styčných úředníků a využívání regionálních platforem.

                           22.6

                           Na úrovni EU je důraz kladen na vymáhání práva založené na zpravodajských informacích a zaměřené na boj proti výrobě drog a nedovolenému obchodování s nimi realizovanými ve velkém rozsahu. Je třeba dále posílit užší koordinaci a spolupráci mezi donucovacími orgány v jednotlivých členských státech a mezi nimi, jakož i s Europolem.

                           22.7

                           Pokud k plnění těchto úkolů nedá podnět Europol nebo pokud tyto úkoly nejsou plněny jeho prostřednictvím, je v nezbytných případech možné v rámci EU vytvářet ad hoc regionální iniciativy či platformy v oblasti spolupráce, zaměřené na nové hrozby spojené se změnou tras, po nichž nedovolené obchodování s drogami probíhá, a na nové oblasti, v nichž se organizovaná trestná činnost soustřeďuje. Za tímto účelem je uplatňována koordinovaná operativní reakce. Tato opatření musejí být slučitelná se stávajícím právním a operativním uspořádáním na úrovni EU a doplňovat jej a současně musejí vycházet z posouzení a analýzy hrozeb. Tyto struktury k zajištění spolupráce by měly být flexibilní, přičemž mohou být pouze dočasné povahy v závislosti na budoucím vývoji konkrétní hrozby, na jejíž řešení jsou zaměřeny, a fungovat v úzké spolupráci se všemi příslušnými agenturami a platformami EU, a to zejména s Europolem.

                           22.8

                           Pokud je to považováno za nezbytné, posílit spolupráci unijních soudních a donucovacích orgánů v oblasti drog a využívání stávajících postupů zajištěním rychlejší a přesnější reakce. Podporovat činnosti zaměřené na spolupráci soudních a donucovacích orgánů a na výměnu zpravodajských a jiných informací mezi uvedenými orgány.

                           22.9

                           Nakolik je to považováno za nezbytné, cíleným způsobem zpevnit právní rámec Evropské unie, aby se posílila reakce EU při řešení problematiky nových tendencí, zajistilo se vzájemné doplňování úsilí vyvíjeného v rámci spolupráce s cílem rozbíjet skupiny páchající přeshraniční organizovanou trestnou činnost a konfiskovat výnosy pocházející z trestné činnosti související s drogami díky plnému využívání sítě EU tvořené úřady pro vyhledávání majetku z trestné činnosti, a zajistila se tak účinnější reakce na případy nedovoleného obchodování s drogami. Je možné zvážit další rozvinutí příslušných nástrojů pro vymáhání práva.

                           22.10

                           EU usiluje o účinnější politiky v oblasti snižování nabídky drog tím, že posílí hodnocení a analýzu politik s cílem zlepšit pochopení problematiky trhů s drogami, trestné činnosti související s drogami a zvýšit účinnost reakce donucovacích orgánů v oblasti drog.

                           22.11

                           S cílem předcházet trestné činnosti, zabránit jejímu opakovanému páchání a zvýšit účinnost a účelnost systému trestního soudnictví při současném zajištění proporcionality podporuje Evropská unie ve vhodných případech využívání, monitorování a účinné uplatňování protidrogových politik a programů, včetně oficiálních žádostí o zatčení osob a vhodných alternativ k donucovacím sankcím (jako je vzdělávání, léčba, rehabilitace, následná péče a opětovné začlenění do společnosti) v případě pachatelů trestné činnosti, kteří jsou uživateli drog.

         IV.   Průřezové téma: Koordinace

               23.

               V oblasti protidrogové politiky EU je cíl koordinace dvojí, a to konkrétně zajistit součinnost, komunikaci a účinnou výměnu informací a názorů, aby se přispělo k plnění cílů této politiky, a současně podporovat aktivní politickou diskusi a analýzu vývoje a výzev v oblasti drog na unijní a mezinárodní úrovni.
               Je zapotřebí zajistit koordinaci v rámci orgánů EU, členských států, dalších příslušných evropských subjektů a občanské společnosti a mezi všemi těmito aktéry na jedné straně a mezi EU, mezinárodními subjekty a třetími zeměmi na straně druhé.

               24.

               V oblasti koordinace byly vytyčeny tyto priority (pořadí neodpovídá stupni jejich důležitosti):

                           24.1

                           Zajistit součinnost, soudržnost a uplatňování účinných pracovních postupů mezi příslušnými členskými státy, orgány, subjekty a iniciativami EU, a to na základě zásady loajální spolupráce (3) a při současném zamezení zdvojování úsilí, zajištění účinné výměny informací, efektivním využívání zdrojů a zabezpečení kontinuity opatření realizovaných během jednotlivých předsednictví.

                           24.2

                           Vzhledem k úloze Horizontální pracovní skupiny pro drogy jakožto hlavního koordinačního subjektu, který se v rámci Rady zabývá problematikou drog, je třeba dále posílit její koordinační úsilí s cílem zohlednit práci jednotlivých subjektů obsahujících složku zaměřenou na drogy, jako je například Stálý výbor pro operativní spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti (COSI) a Pracovní skupina pro veřejné zdraví. Vyvážený přístup k problematice drog, v rámci něhož je se stejným důrazem řešena otázka poptávky po drogách i otázka jejich nabídky, vyžaduje kromě toho i úzkou spolupráci, interakci a výměnu informací s dalšími příslušnými přípravnými orgány Rady, a to i v oblasti zahraničních věcí, a s dalšími příslušnými iniciativami EU v oblasti justičních a trestních věcí, vymáhání práva, veřejného zdraví a sociálních záležitostí.

                           24.3

                           Zajistit, aby EU a členské státy dále rozpracovaly a uplatňovaly pracovní metody a osvědčené postupy zaměřené na víceoborovou spolupráci na podporu cílů strategie a aby tyto metody a postupy byly prosazovány na vnitrostátní úrovni.

                           24.4

                           Během jednotlivých předsednictví poskytnout příležitosti k projednání, monitorování a hodnocení otázek týkajících se koordinace, spolupráce, nových tendencí, účinných intervencí a dalšího politického vývoje, který je z hlediska protidrogové strategie EU přínosný, například během zasedání národních protidrogových koordinátorů.

                           24.5

                           Podporovat a povzbuzovat aktivní a smysluplnou účast a zapojení občanské společnosti, včetně nevládních organizací, jakož i mladých lidí, uživatelů drog a klientů služeb souvisejících s drogami, při vytváření a uplatňování protidrogových politik na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni. Zajistit rovněž spolupráci s unijním Fórem občanské společnosti pro otázky drog vyvíjenou na unijní a mezinárodní úrovni.

                           24.6

                           Zajistit, aby EU vystupovala jednotně a důrazně na mezinárodních fórech, jako je Komise pro omamné látky (CND), a v rámci dialogů se třetími zeměmi a současně prosazovala integrovaný, vyvážený a fakticky podložený přístup EU k problematice drog. V této souvislosti mohou hrát delegace EU užitečnou úlohu při prosazování tohoto přístupu v oblasti drog a při usnadňování soudržné diskuse o protidrogové politice.

         V.   Průřezové téma: mezinárodní spolupráce

               25.

               Mezinárodní spolupráce je klíčovou oblastí, kde EU přináší přidanou hodnotu úsilí členských států o koordinaci protidrogových politik a řešení souvisejících problémů. Vnější vztahy EU v oblasti boje proti drogám vycházejí ze zásady sdílené odpovědnosti, multilateralismu, integrovaného, vyváženého a fakticky podloženého přístupu, zohledňování protidrogových politik v rámci politik rozvoje, úcty k lidské důstojnosti a dodržování lidských práv a mezinárodních úmluv.

               26.

               Cílem protidrogové strategie EU na období 2013–2020 na poli mezinárodní spolupráce je další posilování dialogu a spolupráce mezi EU a třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi ohledně drogové problematiky, a to komplexním a vyváženým způsobem.

               27.

               Protidrogová strategie EU je součástí celkového přístupu, který EU umožňuje vystupovat jednotně na mezinárodní scéně a vůči partnerským zemím. EU bude i nadále podporovat mezinárodní spolupráci a diskusi o základních prvcích protidrogové politiky a aktivně sdílet výsledky přístupu EU k protidrogové politice, který udržuje rovnováhu mezi snižováním poptávky po drogách a snižováním nabídky drog a je založen na vědeckých poznatcích, zpravodajských informacích a na dodržování lidských práv.
               K tomu je zapotřebí soudržnost mezi politikami a opatřeními na úrovni EU včetně vnější spolupráce v oblasti snižování poptávky po drogách, zmírňování rizik a nepříznivých důsledků, snižování nabídky drog, alternativního rozvoje, výměny a předávání vědomostí a zapojení státních i nestátních subjektů.

               28.

               Evropská unie a její členské státy by měly zajistit integraci protidrogové strategie EU a jejích cílů do celkového rámce EU pro zahraniční politiku jako součást komplexního přístupu plně využívajícího škály politik a diplomatických, politických a finančních nástrojů, které má EU k dispozici, a to soudržným a koordinovaným způsobem. Vysoký představitel za podpory ze strany ESVČ by měl tento proces usnadňovat.

               29.

               Cílem přístupu EU v rámci vnější činnosti uplatňovaným v oblasti boje proti drogám je další posílení a podpora úsilí třetích zemí o řešení problémů týkajících se veřejného zdraví, ochrany a bezpečnosti. Za tímto účelem budou prováděny iniciativy stanovené v této strategii a následných akčních plánech včetně alternativního rozvoje, snižování poptávky po drogách, snižování nabídky drog, prosazování a ochrany lidských práv, jakož i zohlednění regionálních iniciativ. Vzhledem k dopadu výroby drog a nedovoleného obchodu s nimi na vnitřní stabilitu a bezpečnostní situaci zdrojových a tranzitních zemí se opatření zaměří rovněž na korupci, praní peněz a výnosy z trestné činnosti související s drogami.

               30.

               V oblasti mezinárodní spolupráce byly vytyčeny tyto priority (pořadí neodpovídá stupni jejich důležitosti):

                           30.1

                           Zlepšit soulad mezi vnitřními a vnějšími aspekty protidrogových politik EU a reakcí ve vztahu ke třetím zemím v oblasti boje proti drogám.

                           30.2

                           Zvýšit zapojení a koordinaci EU v rámci mezinárodní diskuse na poli protidrogové politiky, jak s ohledem na jednání s mezinárodními organizacemi a strukturami včetně OSN, skupiny G8 a Rady Evropy, tak i na vztahy se třetími zeměmi, a to dosažením společných postojů EU, a zajistit účinnou úlohu v rámci procesu protidrogové politiky OSN.

                           30.3

                           Zajistit, aby mezinárodní spolupráce v oblasti boje proti drogám byla začleněna do celkových politických vztahů a rámcových dohod mezi Evropskou unií a jejími partnery, a to na vnitrostátní i regionální úrovni. V rámci této mezinárodní spolupráce by měl být zohledněn integrovaný, vyvážený a fakticky podloženy přístup EU a zahrnut politický dialog, protidrogová koordinace, snižování poptávky (včetně zmírňování rizik a nepříznivých důsledků), snižování nabídky včetně alternativního rozvoje a vymáhání práva, integrace protidrogových politik v rámci širšího programu rozvojové spolupráce, informace, výzkum, mointorování a hodnocení.

                           30.4

                           Zajistit, aby mezinárodní reakce a opatření EU v prioritních třetích zemích a regionech na celém světě byly komplexní a současně zohledňovaly všechny aspekty drogové problematiky, a zabývat se rovněž rozvojem, stabilitou a bezpečností těchto zemí a regionů prostřednictvím posíleného partnerství.

                           30.5

                           Zajistit, aby mezinárodní reakce EU týkající se drog byla fakticky podložena a obsahovala proces monitorování situace a pokroku za použití různých informačních nástrojů Komise a ESVČ, včetně delegací EU, členských států, EMCDDA, Europolu, Eurojustu a Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, a to v úzké spolupráci s Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu.

                           30.6

                           Zajistit, aby se podpora kandidátských a potenciálních kandidátských zemí a zemí evropské politiky sousedství zaměřila na budování kapacit v oblasti snižování nabídky i snižování poptávky a na fakticky podložené, účinné a vyvážené protidrogové politiky, a to prostřednictvím posílené spolupráce včetně sdílení osvědčených postupů EU a případné účasti v agenturách EU, jako jsou EMCDDA, Europol a Eurojust.

                           30.7

                           Zajistit udržitelnou úroveň politického dialogu a sdílení informací o strategiích, cílech a příslušných iniciativách prostřednictvím dialogů o drogách s mezinárodními partnery, a to na regionální i dvoustranné úrovni. Nejdůležitější partneři jsou určeni na základě stavu jejich spolupráce s EU a jejich významu při řešení celosvětové problematiky zakázaných drog, při čemž se zohlední partneři, kteří se objeví v důsledku vývoje situace v oblasti drog. Politické dialogy by měly doplňovat další struktury vnější spolupráce a jejich dopad, být s nimi v souladu a ve vhodných případech poskytovat fórum pro diskusi o prioritách týkajících se spolupráce a pokroku v rámci projektů financovaných Evropskou unií.

                           30.8

                           Zajistit odpovídající úroveň financování a odbornosti (což poskytne EU a její členské státy), a to i prostřednictvím posílení koordinace, monitorování a hodnocení finanční a technické podpory při současném úsilí o synergie a prostřednictvím neustálého zajišťování vyváženosti transparentního poskytování spolupráce, přidělování zdrojů a poskytování finanční a technické pomoci, a to mezi opatřeními ke snižování poptávky po drogách a snižování nabídky drog se zohledněním přístupu EU. EU by měla usilovat o to, aby byly v rámci delegací EU k dispozici příslušné odborné znalosti umožňující podporovat provádění opatření v oblasti boje proti drogám zaměřených na třetí země. Přezkum v polovině období a závěrečné hodnocení této protidrogové strategie EU by se měly zabývat dopadem výdajů EU ve třetích zemích a Komise a ESVČ by měly členským státům případně poskytovat aktuální informace o prioritách a pokroku v souvislosti s výdaji EU vynakládanými ve třetích zemích.

                           30.9

                           Při poskytování finanční a technické podpory zdrojovým zemím EU a členské státy zejména zajistí, aby programy alternativního rozvoje:

                                       —

                                       nebyly podmíněné, diskriminující a v případě plánovaného vymýcení byly řádně načasovány,

                                       —

                                       stanovily reálné cíle týkající se rozvoje venkova a ukazatele úspěšnosti a respektovaly při tom vlastnictví v rámci cílových komunit a

                                       —

                                       podporovaly místní rozvoj při zohlednění vzájemného působení takových faktorů, jako je bezpečnost osob, správa, násilí, lidská práva, rozvoj a zabezpečení potravin.

                           30.10

                           Zajistit, aby ochrana lidských práv byla nedílnou součástí politických dialogů i provádění a realizace příslušných programů a projektů týkajících se boje proti drogám.

         VI.   Průřezové téma: informace, výzkum, monitorování a hodnocení

               31.

               Cílem protidrogové strategie EU na období 2013–2020 v oblasti informací, výzkumu, monitorování a hodnocení je přispívat k lepšímu pochopení všech aspektů drogové problematiky a dopadu příslušných opatření, aby při tvorbě politik a opatření byly k dispozici spolehlivé a komplexní poznatky. Dále se tato strategie snaží přispět k lepšímu rozšiřování výsledků monitorování, výzkumu a hodnocení na úrovni EU i jednotlivých států a zároveň zajistit posilování synergií a vyvážené přidělování finančních zdrojů a zamezit zdvojování úsilí. Toho lze dosáhnout prostřednictvím harmonizace metodik, budování sítí a užší spolupráce.

               32.

               V oblasti informací, výzkumu, monitorování a hodnocení byly vytyčeny tyto priority (pořadí neodpovídá stupni jejich důležitosti):

                           32.1

                           EU a její členské státy by se i nadále měly věnovat výměně informací, shromažďování údajů a monitorování, výzkumu a hodnocení situace v oblasti drog a reakcím na tuto situaci, a to na úrovni EU a jednotlivých států. Měly by se při tom zohlednit veškeré příslušné aspekty drogové problematiky včetně poptávky po drogách a nabídky drog. Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby nadále pokračovalo a bylo dále zlepšeno shromažďování údajů a podávání zpráv prostřednictvím základních ukazatelů EMCDDA v oblasti snižování poptávky po drogách.

                           32.2

                           Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost by v rámci svého mandátu mělo ještě více zkvalitnit znalostní infrastrukturu a i nadále plnit hlavní úlohu spočívající v zprostředkování, podpoře a zajišťování informací, výzkumu, monitorování a hodnocení v oblasti zakázaných drog v celé Evropské unii. Toto centrum by mělo i nadále poskytovat včasnou, ucelenou a komplexní analýzu situace v oblasti drog v Evropě a reakcí na tuto situaci a mělo by spolupracovat s dalšími příslušnými agenturami, případně i s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC), Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA) a Světovou zdravotnickou organizací.

                           32.3

                           Agentura Europol by měla pokračovat ve svém úsilí na poli shromažďování a rozboru informací v oblasti organizované trestné činnosti související s drogami a členské státy by jí měly poskytovat odpovídající informace. Europol by měl i nadále pravidelně poskytovat zprávy ohledně posouzení hrozeb (např. EU SOCTA) týkající se organizované trestné činnosti páchané v EU v souvislosti s drogami.

                           32.4

                           Členské státy, orgány a subjekty EU by měly zlepšit informovanost a shromažďování údajů o všech aspektech nabídky drog, jako jsou trhy s drogami, trestná činnost související s drogami a snižování nabídky drog, a to s cílem zkvalitnit analýzu a informované rozhodování. Členské státy, Komise, EMCDDA, Europol a případně další agentury EU by měly spolupracovat s cílem zlepšit shromažďování údajů a vytváření vědecky podložených ukazatelů relevantních pro dané politiky.

                           32.5

                           Orgány a subjekty EU a členské státy by měly zvýšit kapacitu pro odhalování a vyhodnocování nově se objevujících psychoaktivních látek, změn chování v oblasti užívání drog, šíření epidemií a dalších nových trendů ohrožujících veřejné zdraví a bezpečnost, jakož i pro rychlou a účinnou reakci na ně. Lze toho dosáhnout mimo jiné prostřednictvím posílení stávajících právních předpisů EU, výměny zpravodajských a jiných informací, znalostí a osvědčených postupů.

                           32.6

                           Členské státy a orgány a agentury EU by měly propagovat a podporovat výzkum, včetně aplikovaného výzkumu, v oblasti nových psychoaktivních látek a zajistit spolupráci a koordinaci mezi příslušnými sítěmi na vnitrostátní a unijní úrovni s cílem zlepšit pochopení této problematiky. Monitorování v této oblasti je třeba zintenzivnit v úzké spolupráci s EMCDDA. Důraz by měl být kladen především na rozvoj forenzních a toxikologických kapacit, jakož i na zlepšování dostupnosti epidemiologických informací.

                           32.7

                           Členské státy by měly i nadále usilovat o to, aby byly v rámci EU nadále dosahovány výsledky na poli monitorování a výměny informací, a to i prostřednictvím sítě národních kontaktních míst Reitox, a zároveň podporovat další rozvoj shromažďování a analýzy standardizovaných údajů v EU v oblasti poptávky po drogách a nabídky drog.

                           32.8

                           Na úrovni EU a jednotlivých států zajistit odpovídající financování projektů týkajících se výzkumu a vývoje v oblasti drog, a to v závislosti na finančních zdrojích a mimo jiné i prostřednictvím finančních programů EU na období 2014–2020. Projekty podporované na úrovni EU by měly zohledňovat priority strategie a jejích akčních plánů a poskytnout zřejmou přidanou hodnotu EU, zajistit soudržnost a synergie a zároveň se vyhnout zdvojování v rámci programů a institucí EU.

                           32.9

                           Orgány a subjekty EU a členské státy by měly uznat úlohu vědeckého vyhodnocování politik a intervencí (se zaměřením na dosažené výsledky) coby základního prvku při posilování přístupu EU ke drogám a měly by podporovat jeho využití na vnitrostátní i mezinárodní úrovni i na úrovni EU.

                           32.10

                           Zajistit a posílit odbornou přípravu pracovníků zabývajících se problematikou drog, a to na poli snižování poptávky po drogách i snižování nabídky drog.

      (1)  Jednotná úmluva Organizace spojených národů o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972, úmluva o psychotropních látkách (1971) a úmluva proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami (1988).

      (2)  Zpráva o nezávislém posouzení protidrogové strategie EU v období let 2005–2012 a jejích akčních plánů je k dispozici zde: http://ec.europa.eu/justice/anti-drugs/files/rand_final_report_eu_drug_strategy_2005-2012_en.pdf

      (3)  Článek 4 Smlouvy o Evropské unii.


title: 2014/724/EU: Doporučení Komise ze dne 10. října 2014 o šabloně pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů

text:
               18.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 300/63

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 10. října 2014
   o šabloně pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů

      (2014/724/EU)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Inteligentní sítě umožňují provádění zásadních energetických politik. V souvislosti s rámcem politiky do roku 2030 jsou inteligentní sítě jakožto základ budoucí dekarbonizované energetické soustavy považovány za prvek, který umožní transformaci energetické infrastruktury, v níž bude zohledněn vyšší podíl obnovitelné energie z různých zdrojů, zlepšena energetická účinnost a budou zabezpečeny dodávky energie. Inteligentní sítě přinášejí příležitost posílit konkurenceschopnost poskytovatelů technologií v EU, jakož i platformu pro tradiční energetické společnosti a nové účastníky trhu určenou k rozvoji inovativních energetických služeb a produktů v infrastruktuře sítě a s nimi souvisejících informačních a komunikačních technologií (IKT) a automatizace v oblasti bydlení a přístrojů.

               (2)

               Inteligentní měřicí systémy jsou odrazovým můstkem k přechodu na inteligentní sítě. Poskytují nástroje umožňující aktivní účast spotřebitelů na trhu s energií a umožňují flexibilitu systému prostřednictvím režimů reakce ze strany poptávky a jiných inovativních služeb. V souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (1) a 2009/73/ES (2) mají členské státy povinnost zajistit zavedení inteligentních měřicích systémů, které podpoří aktivní účast spotřebitelů na trhu s dodávkami elektřiny a plynu.

               (3)

               Provoz inteligentních měřicích systémů – a tím spíše i jakýkoli další rozvoj inteligentních sítí a přístrojů – skýtá potenciál pro zpracovávání údajů jednotlivců, tj. osobních údajů, jak jsou definovány v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3).

               (4)

               Stanovisko č. 12/2011 (4) vydané pracovní skupinou pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, jež byla zřízena v souladu s článkem 29 směrnice 95/46/ES, uvádí, že inteligentní měřicí systémy a inteligentní sítě mohou zpracovávat větší objem osobních údajů a tyto osobní údaje zpřístupnit širšímu okruhu příjemců, než je tomu v současnosti, a tím vytvářet pro subjekty údajů nová rizika, která nebyla v energetickém odvětví doposud známa.

               (5)

               Stanovisko č. 4/2013 (5) pracovní skupiny konstatuje, že inteligentní měřicí systémy a inteligentní sítě jsou předzvěstí budoucího „internetu věcí“ a že možná rizika, která představuje sběr podrobných údajů o spotřebě, se budou v budoucnu pravděpodobně zvyšovat ve spojení s údaji z jiných zdrojů, jako jsou geolokační údaje, údaje dostupné prostřednictvím sledování a profilování na internetu, kamerové monitorovací systémy a systémy identifikace na základě rádiové frekvence (RFID) (6).

               (6)

               Zvyšování povědomí o vlastnostech a hlavních přínosech inteligentních sítí by mělo napomoci plného využití potenciálu této technologie a současně zmírnit rizika, že bude použita na úkor veřejného zájmu, a tím zvýšit její přijatelnost.

               (7)

               Práva a povinnosti stanovené ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES a 2002/58/ES (7) jsou při zpracovávání osobních údajů plně použitelné na inteligentní měřicí systémy a na prostředí inteligentních sítí.

               (8)

               Balíček přijatý Komisí v rámci reformy směrnice 95/46/ES zahrnuje návrh nařízení o ochraně údajů (8), které se v případě, že bude přijato, použije při zpracovávání osobních údajů na inteligentní měřicí systémy a na prostředí inteligentních sítí.

               (9)

               Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. dubna 2011 s názvem „Inteligentní sítě: od inovací k zavádění“ (9) vyzdvihlo ochranu údajů a bezpečnost jako jednu z pěti výzev při zavádění inteligentních sítí a určilo několik opatření ke zrychlení jejich zavádění, včetně přístupu založeného na „ochraně soukromí již od návrhu“ a posouzení bezpečnosti a odolnosti sítí a informací.

               (10)

               Digitální agenda pro Evropu uvádí soubor vhodných opatření, zejména v oblasti ochrany údajů v Unii, bezpečnosti sítí a informací a kybernetických útoků. „Strategie počítačové bezpečnosti: Otevřený, bezpečný a spolehlivý kybernetický prostor“ (10) a návrh směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii ze dne 7. února 2013 (11) vypracovaný Komisí předkládají právní opatření a stanovují pobídky pro posílení investic, transparentnosti a veřejného povědomí uživatelů s cílem učinit online prostředí EU bezpečnějším. Členské státy by měly ve spolupráci s daným odvětvím, Komisí a dalšími zúčastněnými stranami přijmout vhodná opatření pro zajištění soudržného přístupu v oblasti bezpečnosti a ochrany osobních údajů.

               (11)

               Stanoviska pracovní skupiny k ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů zřízené v souladu s článkem 29 směrnice 95/46/ES a stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 8. června 2012 (12) poskytují pokyny k ochraně osobních údajů a zajištění bezpečnosti údajů při jejich zpracovávání v inteligentních měřicích systémech a inteligentních sítích. Stanovisko č. 12/2011 pracovní skupiny k inteligentnímu měření doporučuje členským státům přikročit k plánům zavádění, které vyžadují posouzení dopadů na soukromí.

               (12)

               Jednou z hlavních podmínek používání inteligentních měřicích systémů k využití přínosů této technologie je nalezení vhodných technických a právních řešení, která zajistí soukromí fyzických osob a ochranu osobních údajů jakožto základních práv podle článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie a článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie. Doporučení Komise 2012/148/EU (13) stanoví specifické pokyny k ochraně údajů a k bezpečnostním opatřením inteligentních měřicích systémů a vyzývá členské státy a zúčastněné strany, aby zajistily, aby inteligentní měřicí systémy a přístroje chytrých sítí byly monitorovány a aby byly respektovány základní práva a svobody jednotlivců.

               (13)

               V doporučení 2012/148/EU se uvádí, že posouzení dopadů na ochranu údajů by v rámci zásady koncepční ochrany údajů měla umožnit odhalit rizika ochrany údajů již na počátku vývoje inteligentní sítě. Oznamuje, že Komise má pro inteligentní sítě a inteligentní měřicí systémy vypracovat šablonu pro posouzení dopadů na ochranu údajů, která má být předložena, aby k ní pracovní skupina pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů vydala stanovisko.

               (14)

               Doporučení 2012/148/EU dále uvádí, že tato šablona by měla být správcům údajů vodítkem při provádění důkladného posuzování dopadů na ochranu údajů – šablona popisuje zamýšlené činnosti zpracování, posouzení rizik ohrožujících práva a svobody subjektů údajů, zamýšlená opatření pro řešení rizik, záruky, bezpečnostní opatření a mechanismy, které zajistí ochranu osobních údajů a prokáží soulad se směrnicí 95/46/ES při zohlednění práv a oprávněných zájmů dotčených subjektů údajů.

               (15)

               Podle návrhu nařízení o ochraně údajů, které nahrazuje směrnici 95/46/ES, by tato posuzování dopadů na ochranu údajů byla za určitých podmínek povinná a sloužila by jako klíčový nástroj pro zvýšení odpovědnosti správců údajů. V tomto ohledu bude šablona pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů, byť sama o sobě nepovinná, sloužit jako nástroj k hodnocení a rozhodování, podporující správce údajů v odvětví inteligentních sítí v dodržování budoucího právního závazku v rámci návrhu nařízení o ochraně údajů.

               (16)

               Šablona vypracovaná na úrovni Unie pro provádění posouzení dopadů na ochranu údajů se zaměřuje na to, aby bylo zajištěno, že ustanovení směrnice 95/46/ES a doporučení 2012/148/EU byla napříč členskými státy soudržně dodržována a aby byl prosazován společný postup pro správce údajů, který zaručuje přiměřené a harmonizované zpracovávání osobních údajů v celé EU.

               (17)

               Taková šablona by měla usnadnit použití zásady koncepční ochrany údajů tak, že správce údajů podnítí k tomu, aby posouzení dopadů na ochranu údajů vypracovali co nejdříve, což jim umožní předvídat možné dopady na práva a svobody subjektů údajů a zavést silná ochranná opatření. Správci údajů by měli tato opatření monitorovat a přezkoumávat po celou dobu používání přístrojů či systému.

               (18)

               Zpráva vytvořená na základě šablony by rovněž měla přispět k činnosti vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů týkající se sledování dodržování zásad pro zpracování údajů a dohledu nad nimi a zejména rizik pro ochranu osobních údajů.

               (19)

               Šablona by měla nejen usnadnit řešení nových problémů týkajících se ochrany údajů, soukromí a bezpečnosti v prostředí inteligentních sítí, ale také přispět k řešení obtíží vzniklých při zpracovávání údajů spojených s rozvojem maloobchodního trhu s energií. Důležitou součást hodnoty budoucího maloobchodnímu trhu budou totiž představovat data a větší integrace IKT do energetického systému. Sběr těchto dat a organizace přístupu k nim jsou klíčové pro vytvoření obchodních příležitostí pro nové účastníky trhu, zejména pro agregátory, společnosti poskytující energetické služby či pro odvětví IKT. Ochrana údajů, soukromí a bezpečnost budou tedy pro podniky veřejných služeb stále důležitějšími tématy, jimiž se budou muset zabývat. Šablona odhalí rizika ochrany údajů již na počátku vývoje inteligentní sítě a tím pomůže zajistit, a to zejména v počáteční fázi zavádění inteligentních měřičů, aby přístroje inteligentního měřicího systému byly monitorovány a aby byly dodržovány základní práva a svobody jednotlivců.

               (20)

               Po předložení šablony – která byla vypracována hlavními zúčastněnými stranami v odvětví inteligentních sítí v rámci procesu sledovaném Komisí – pracovní skupině k formální konzultaci bylo vydáno stanovisko č. 4/2013. Po předložení šablony revidované na základě stanoviska č. 4/2013 vydala pracovní skupina stanovisko č. 7/2013 ze dne 4. prosince 2013 (14). Zúčastněné strany vzaly doporučení obsažená v těchto dvou stanoviscích v potaz.

               (21)

               Stanovisko č. 7/2013 pracovní skupiny doporučuje pro zavádění šablony spuštění zkušební fáze, v níž by případně mohly poskytnout podporu jednotlivé orgány pro ochranu údajů. Tato zkušební fáze by měla přispět k tomu, aby šablona v rámci zavádění inteligentních sítí zajistila zlepšení ochrany údajů fyzických osob.

               (22)

               Vzhledem k výhodám, které šablona přináší danému odvětví, spotřebitelům i vnitrostátním orgánům pro ochranu údajů, by členské státy měly spolupracovat s odvětvím, zúčastněnými stranami občanské společnosti a vnitrostátními orgány pro ochranu údajů s cílem stimulovat a podporovat používání a zavádění šablony v rané fázi zavádění inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů.

               (23)

               Komise by se měla přímo i nepřímo podílet na provádění tohoto doporučení, a to tak, že podpoří dialog a spolupráci mezi zúčastněnými stranami, zejména centralizací a šířením informací získaných pomocí zpětné vazby během zkušební fáze mezi daným odvětvím a vnitrostátními orgány pro ochranu údajů.

               (24)

               Vzhledem k závěrům zkušební fáze a poté, co bude proveden přezkum směrnice 95/46/ES, by Komise měla posoudit nutnost zrevidovat a zpřesnit metodiku prosazovanou v šabloně.

               (25)

               Toto doporučení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané v Listině základních práv EU. Toto doporučení se snaží především zajistit naprosté respektování osobního a rodinného života (článek 7 Listiny) a ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny).

               (26)

               Po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   I.   OBLAST PŮSOBNOSTI

               1.

               Toto doporučení poskytuje členským státům pokyny k opatřením, která mají být přijata pro pozitivní a rozsáhlé šíření, uznávání a používání šablony pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů (dále jen „šablona pro posouzení dopadů“), přičemž tyto pokyny mají napomoci zajistit základní práva na ochranu osobních údajů a soukromí při zavádění přístrojů a systémů inteligentních sítí a při zavádění inteligentních měřicích systémů.
               Šablona je dostupná na internetové stránce pracovní skupiny pro inteligentní sítě (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   DEFINICE

               2.

               Členské státy se vyzývají, aby vzaly na vědomí tyto definice:

                           a)

                           „inteligentní sítí“ (15) se rozumí moderní energetická síť vybavená zařízením umožňujícím obousměrnou digitální komunikaci mezi dodavatelem a spotřebitelem, inteligentním měřicím systémem a systémy sledování a kontroly;

                           b)

                           „inteligentním měřicím systémem“ se rozumí elektronický systém, který může měřit spotřebu a výrobu energie, poskytnout více informací než klasický měřicí přístroj a může předávat a přijímat údaje ve formátu elektronické komunikace (16);

                           c)

                           „posouzením dopadů na ochranu údajů“ se rozumí systematický postup pro hodnocení možných dopadů rizik, který mají vykonávat správce nebo zpracovatel nebo zpracovatel jednající jménem správce, pokud zpracováním vzhledem k jeho povaze, rozsahu nebo účelu pravděpodobně vzniknou specifická rizika pro práva a svobody subjektů údajů;

                           d)

                           „koncepční ochrana údajů“ vyžaduje s ohledem na úroveň technologií a na náklady na provedení, a to již v okamžiku stanovení prostředků zpracování i v průběhu vlastního zpracování, provedení vhodných technických a organizačních opatření a postupů takovým způsobem, aby zpracování splnilo požadavky směrnice 95/46/ES a zajistilo ochranu práv subjektu údajů;

                           e)

                           „standardní ochrana údajů“ vyžaduje provedení mechanismů zajišťujících, aby byly standardně zpracovávány pouze osobní údaje nezbytné pro každý jednotlivý účel zpracování, a zejména že nejsou shromažďovány nebo uchovávány nad rámec minimálních potřeb nezbytných pro tyto účely, a to jak z hlediska množství údajů, tak pokud jde o dobu jejich uchovávání;

                           f)

                           „nejlepšími dostupnými technikami“ se rozumí nejúčinnější a nejpokročilejší fáze vývoje činností a postupů k jejich provádění, které zásadním způsobem určují praktickou vhodnost konkrétních technik jako základu pro dodržování rámce EU pro ochranu údajů. Jejich účelem je zabránit rizikům v oblasti soukromí, ochrany osobních údajů a bezpečnosti nebo tato rizika zmírnit;

                           g)

                           pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 byla zřízena na základě směrnice 95/46/ES.

         III.   PROVÁDĚNÍ

               3.

               Pro zajištění ochrany osobních údajů v celé Unii by členské státy měly podporovat správce údajů v používání šablony pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů a tím je i povzbudit k zohlednění doporučení pracovní skupiny pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, především jejího stanoviska č. 7/2013 (17). Stanoviska pracovní skupiny jsou dostupná na internetové stránce pracovní skupiny pro inteligentní sítě (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Členské státy by měly spolupracovat s daným odvětvím, zúčastněnými stranami občanské společnosti a vnitrostátními orgány pro ochranu údajů s cílem stimulovat a podporovat používání a zavádění šablony pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů v rané fázi zavádění inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů.

               5.

               Členské státy by měly podporovat správce údajů, aby jako doplňující prvek k posouzení dopadů na ochranu údajů zvážili nejlepší dostupné techniky, které určí členské státy ve spolupráci s odvětvím, Komisí a dalšími zúčastněnými stranami pro každý ze společných minimálních funkčních požadavků pro inteligentní měřicí systémy pro elektřinu, jak jsou vyjmenovány v bodě 42 doporučení 2012/148/EU.

               6.

               Členské státy by měly v zájmu účinné ochrany údajů podporovat správce údajů ve vytváření a přijímání řešení koncepční ochrany údajů a standardní ochrany údajů.

               7.

               Členské státy by měly zajistit, aby správci údajů před zpracováním údajů konzultovali své příslušné vnitrostátní orgány pro ochranu údajů ve věci posouzení dopadů na ochranu údajů.

               8.

               Členské státy by měly zajistit, aby správci údajů po provedení posouzení dopadů na ochranu údajů a v souladu se svými dalšími povinnostmi podle směrnice 95/46/ES přijali vhodná technická a organizační opatření pro zajištění ochrany osobních údajů a přezkoumávali posouzení a neustále zjišťovali vhodnost daných opatření po celou dobu používání přístrojů či systému.

         IV.   ZKUŠEBNÍ FÁZE

               9.

               Členské státy by měly podporovat organizaci zkušební fáze (18) se zavedením skutečných případů, včetně vyhledávání zkoušejících subjektů z odvětví inteligentních sítí a inteligentního měření a podpory těchto subjektů, aby se do zkušební fáze zapojily.

               10.

               V průběhu této zkušební fáze by členské státy měly zajistit, aby všechny relevantní přístroje či systémy používaly šablonu, doporučení (19) pracovní skupiny pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, jakož i ustanovení oddílu III tohoto doporučení, aby bylo dosaženo nejlepších dopadů na ochranu údajů a vzniklo co největší množství materiálu pro následný přezkum šablony.

               11.

               Členské státy by měly podporovat a povzbuzovat vnitrostátní orgány odpovědné za ochranu dat, aby v průběhu zkušební fáze (20) správcům údajů poskytly svou podporu a vedení.

               12.

               Komise má v úmyslu se přímo podílet na provádění a monitorování zkušební fáze zprostředkováním dialogu a spolupráce mezi zúčastněnými stranami, zejména poskytnutím platformy zúčastněných stran (21) pro organizaci schůzek zúčastněných stran zahrnujících zkoušející subjekty, zástupce odvětví a občanské společnosti, vnitrostátní orgány pro ochranu údajů a energetické regulační orgány.

               13.

               Členské státy by měly podpořit zkoušející subjekty, aby komunikovaly a sdílely výsledky zkušební fáze s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů a s ostatními zúčastněnými stranami v rámci platformy zúčastněných stran na základě tří kategorií hodnotících kritérií:

                           a)

                           účinnost šablony při posuzování dopadů jednotlivých přístrojů inteligentních sítí na ochranu údajů;

                           b)

                           užitečnost šablony pro poskytování vedení správcům údajů při provádění posuzování dopadů podle konkrétních okolností daného přístroje či systému, a

                           c)

                           vstřícnost šablony vůči uživatelům z hlediska správce údajů.

                     Podávání zpráv o těchto hodnotících kritériích by se mělo soustředit na poskytování informací relevantních pro použití doporučení Komise a šablony na všechny příslušné přístroje či systémy.

               14.

               Komise má v úmyslu zajistit sestavení soupisu posouzení dopadů na ochranu údajů provedených v průběhu zkušební fáze. Soupis posouzení dopadů na ochranu údajů bude v průběhu zkušební fáze dostupný na internetové stránce pracovní skupiny pro inteligentní sítě a bude pravidelně aktualizován za účelem nepřetržitého a neprodleného zlepšování používání šablony.

         V.   PŘEZKUM

               15.

               Do dvou let od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie by členské státy měly Komisi předložit zprávu o posouzení, kde budou zdůrazněny relevantní závěry vyplývající ze zkušební fáze.

               16.

               Dva roky po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie Komise hodlá posoudit, zda je na základě zpráv ze zkušební fáze poskytnutých členskými státy a s ohledem na výše uvedená hodnoticí kritéria třeba šablonu pro posouzení dopadů zrevidovat. Komise zváží, zda před provedením revize uspořádá zvláštní akci, na níž by si zúčastněné strany mohly vyměnit názory týkající se tohoto posouzení.

               17.

               Tato revize by měla pomoci zajistit, aby šablona pro posouzení dopadů poskytovala jednotlivcům v souvislosti se zaváděním inteligentních sítí lepší ochranu údajů a aby dostatečně odrážela ustanovení revidované směrnice 95/46/ES a stanovisko pracovní skupiny č. 7/2013.

      V Bruselu dne 10. října 2014.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            člen Komise

      (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (4)  Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29, stanovisko č. 12/2011 k inteligentnímu měření, 00671/11/CS, WP183, 4. dubna 2011.

      (5)  Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29, stanovisko č. 4/2013 k šabloně pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů, kterou vypracovala expertní skupina 2 pracovní skupiny Komise pro inteligentní sítě, 00678/13/CS, WP205, 22. dubna 2013.

      (6)  Tamtéž a doporučení CM/Rec(2010)13 Výboru ministrů Rady Evropy členským státům týkající se ochrany osob při automatizovaném zpracování osobních údajů v rámci profilování ze dne 23. listopadu 2010.

      (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (8)  COM(2012) 11 final.

      (9)  KOM(2011) 202 v konečném znění.

      (10)  Společné sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 7. října 2010 s názvem „Strategie počítačové bezpečnosti: Otevřený, bezpečný a spolehlivý kybernetický prostor“, JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Stanovisko evropského inspektora osobních údajů ze dne 8. června 2012 k doporučení Komise o přípravách na zavedení inteligentních měřicích systémů: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_CS.pdf.

      (13)  Doporučení Komise 2012/148/EU ze dne 9. března 2012 o přípravách na zavedení inteligentních měřicích systémů (Úř. věst. L 73, 13.3.2012, s. 9).

      (14)  Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29, stanovisko č. 7/2013 k šabloně pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů, kterou vypracovala expertní skupina 2 pracovní skupiny Komise pro inteligentní sítě, 2064/13/CS, WP209, 4. prosince 2013.

      (15)  Šablona pro posouzení dopadů inteligentních sítí a inteligentních měřicích systémů na ochranu údajů vypracovaná evropskou pracovní skupinou pro inteligentní sítě definuje inteligentní sítě jako energetické sítě, které mohou nákladově efektivně začlenit chování všech uživatelů na ně napojených k zajištění ekonomicky efektivní, udržitelné energetické soustavy s nízkými ztrátami a vysokou úrovní kvality a bezpečnosti a zabezpečení dodávek: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (16)  Výkladová poznámka ke směrnici 2009/72/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a směrnici 2009/73/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem – maloobchodní trhy, s. 7.

      (17)  Viz poznámky pod čarou 4, 5 a 14.

      (18)  Viz poznámka pod čarou 14.

      (19)  Viz poznámky pod čarou 4, 5 a 14.

      (20)  Viz poznámka pod čarou 14.

      (21)  Platformou zúčastněných stran bude skupina pro inteligentní sítě, kterou v roce 2009 vytvořila Evropská komise jako politickou platformu k projednávání politických/regulatorních směrů a poskytování poradenství Komisi a ke koordinaci prvních kroků směrem k zavádění inteligentních sítí: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.