Důležité právní upozornění

|

52005SC0834

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Portugalska na období 2005–2009  /* SEK/2005/0834 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.6.2005SEK(2005) 834 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Portugalska na období 2005–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. ty, které přijaly jednotnou měnu, musí do dne 1. března 1999 předložit Radě a Komisi stabilizační programy. Podle článku 5 uvedeného nařízení musí Rada přezkoumat každý stabilizační program na základě hodnocení, které připraví Komise a výbor zřízený článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání programu své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny každoročně předkládat aktualizovaná znění svých stabilizačních programů, která Rada může také přezkoumat podle stejných postupů. První stabilizační program Portugalska na období 1999–2002 byl předložen dne 30. prosince 1998 a vyhodnocen Radou dne 8. února 1999. Každý další rok bylo předloženo aktualizované znění programu.Portugalské orgány předložily nejnovější aktualizaci stabilizačního programu Portugalska dne 9. června 2005. Program se týká období 2005 až 2009 a byl předložen vládou, která nastoupila do úřadu po všeobecných volbách ze dne 20. února 2005. Dne 2. června ho tato vláda schválila v souladu s portugalskými vnitrostátními postupy (zákonem o rozpočtové stabilitě) a dne 9. června 2005 byl projednán v parlamentu. Útvary Komise vyhodnotily aktualizované znění na základě výsledků svých vlastních hospodářských prognóz z jara 2005, kodexu chování[2], společně dohodnuté metodiky odhadu potencionálního produktu a cyklicky očištěných sald, doporučení uvedených v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003–2005 a zprávy Rady ve složení pro hospodářství a finance ze dne 20. března 2005 o „Lepším provádění Paktu o stabilitě a růstu“, kterou Evropská rada podpořila dne 22. března 2005[3]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům:-  Aktualizovaný program splňuje požadavky na údaje vyžadované podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“[4]. Neobsahuje ovšem projekce dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, místo toho pouze odkazuje na pracovní skupinu, kterou vláda zřídila za účelem vyhodnocení dlouhodobé udržitelnosti systému sociálního zabezpečení.-  Aktualizovaný stabilizační program se odvíjí od potřeby napravit schodek veřejných financí, který by měl v roce 2005 dosáhnout 6,2 % HDP, což podstatně překračuje limit 3 % HDP. Toto procento následuje po schodku, který podle nejnovějších údajů od portugalských orgánů, zveřejněných po diskusích s Eurostatem, představoval v období 2002 až 2004 2,9 % HDP, a je výrazně horší než 2,2 % HDP plánovaných pro rok 2005 v posledním znění programu. Toto zhoršení je vysvětleno slabším růstem, než se očekávalo, přehodnocením růstu výdajů, překračováním rozpočtu a neprovedením jednorázových opatření plánovaných v předchozím programu[5], stejně jako balíčkem nápravných opatření ve výši 0,6 % HDP, který nová vláda přijala v červnu 2005. V aktualizovaném programu je navrženo snížit schodek pomocí strategie, která by se opírala spíše o strukturální opatření než o rozsáhlá jednorázová a dočasná opatření, což se liší od rozpočtové strategie obsažené v předchozích zněních programu. Předpokládá se, že schodek veřejných financí se bude v nadcházejících letech neustále snižovat, ale referenční hodnotu 3 % HDP bude překračovat přinejmenším do roku 2007.-  Makroekonomický scénář obsažený v programu předpokládá, že růst reálného HDP vzroste z 1 % v roce 2004 a 0,8 % v roce 2005 na 1,4 % v roce 2006, 2,2 % v roce 2007, 2,6 % v roce 2008 a 3,0 % v roce 2009. Důvodem je zvyšování domácí poptávky. Očekává se, že zahraniční příspěvek se mírně odchýlí od neutrálního postavení, a to buď kladně, nebo záporně. Odhady růstu na rok 2005 a na rok 2006 jsou mírně nižší než prognóza útvarů Komise, neboť berou v úvahu nejnovější vývoj. Předpokládaný růst HDP ve zbývající části programového období jasně převyšuje tendenci, kterou útvary Komise odhadly podle společně dohodnuté metodiky. Mezera výstupu se bude během programového období zmenšovat a předpokládá se, že se na konci programového období zcela uzavře. Nelze však vyloučit, že úsilí o rozpočtovou konsolidaci může pro růst představovat větší zátěž, než se v programu implicitně předpokládá. Na druhou stranu může mít vnímání skutečnosti, že se neudržitelná fiskální situace řeší, příznivý vliv na růst důvěry. Kromě toho by se mohlo stát, že nízká konkurenceschopnost na pozadí zvýšené konkurence na portugalských vývozních trzích oslabí čistý příspěvek vnějšího sektoru k růstu. Předpokládané zrychlení hospodářské činnosti proto závisí na vyřešení strukturálních nedostatků v produktivitě a konkurenceschopnosti a na schopnosti obnovit důvěru. S ohledem na zkušenosti z minulých let lze celkově shrnout, že odhady růstu na období 2007 až 2009 zřejmě vycházejí z optimistických předpokladů, a proto obsahují prvek rizika. Zdá se rovněž, že odhady inflace uvedené v programu na roky 2005 a 2006 jsou podhodnocené, vezmeme-li v úvahu plánované zvýšení nepřímých daní.-  Aktualizovaný program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2005 6,2 % HDP poté, co v letech 2003 i 2004 činil 2,9 % HDP[6] (bez jednorázových a dočasných opatření by se v roce 2003 jednalo o 5,4 % HDP a v roce 2004 o 5,2 % HDP). Plánuje se, že se schodek sníží ze 4,8 % HDP v roce 2006 na 3,9 % v roce 2007 a 2,8 % v roce 2008. Pro rok 2009 program předpokládá další snížení schodku na 1,6 % HDP. Primární saldo by se mělo vyvíjet stejným směrem, tedy –3,3 % v roce 2005, –1,6 % v roce 2006 a –0,5 % HDP v roce 2007. Primární přebytky by měly činit 0,7 % HDP v roce 20008 a 1,8 % HDP v roce 2009. Program se soustředí na opatření se střednědobým dopadem a nespoléhá na rozsáhlá dočasná opatření jako na prostředek ke zlepšení rozpočtové rovnováhy. V důsledku toho budou konsolidační opatření probíhat během celého programového období, a zejména na jeho začátku, neboť podstatná konsolidační opatření budou provedena v roce 2006. Výpočty útvarů Komise, provedené podle dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu, ukazují, že cyklicky očištěný schodek v roce 2005 podstatně vzroste na 5,3 % HDP, ale potom bude postupně klesat až na 1,4 % HDP v roce 2009. Podrobné odhady příjmů a výdajů do roku 2009 ukazují, že konsolidační opatření budou podpořena jak na straně daňových příjmů, tak na straně primárních výdajů, přičemž příspěvek vyplývající ze zaměření na primární výdaje bude postupně narůstat. V počáteční fázi programového období konsolidace spoléhá zejména na zvýšení příjmů prostřednictvím vyšších daňových sazeb (zejména zvýšení standardní sazby DPH z 19 % na 21 %), nižších daňových úlev a lepšího výběru daní, které částečně vyváží předchozí jednorázové příjmy. V závěrečné fázi programového období by měl zvýšený příspěvek výdajových omezení vyplynout z opatření trvalé povahy, například z reformy veřejné správy, včetně omezení mzdového fondu a změn důchodových systémů, jejíž dopady na rozpočet budou výrazné zejména ve střednědobém horizontu. Podíl investic na celkových veřejných výdajích během programového období mírně poklesne.-  Tyto rozpočtové odhady jsou ohroženy několika rizikovými prvky. Za prvé by zrychlení hospodářské činnosti, zejména od roku 2007, mohlo být pomalejší, než se předpokládá. Za druhé by vývoj příjmů a výdajů nemusel být tak příznivý, jak se plánuje. Vyšší daňové sazby totiž zvyšují riziko daňových úniků a většinu z oznámených snížení výdajů je ještě nutno právně uplatnit. Pokud jde o rok 2005, hodlá vládá předložit opravný rozpočet do konce června. Pokud však jde o závěrečnou část programového období, mohlo by se stát, že si zavádění reforem vyžádá delší dobu a že jejich dopad v krátkém a střednědobém horizontu proto bude méně významný, než se čekalo. V takovém případě by vláda mohla být vyzvána ke splnění svého závazku přijmout dodatečná opatření, která by zabránila tomu, aby schodek přesahoval 3 % HDP po delší dobu, než se plánovalo. I kdyby se situace v letech 2008 a 2009 vyvíjela podle plánu, přístup k rozpočtu uvedený v programu stejně neposkytne dostatečnou rezervu na ochranu před překročením schodkového limitu za běžných makroekonomických výkyvů. Kromě toho nezajišťuje dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do konce programového období.-  Poměr zadlužení k HDP přesáhl v roce 2003 referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě a v roce 2004 se zvýšil na 61,9 %. Podle aktualizovaného programu dosáhne v roce 2005 66,5 % HDP, v roce 2007 vyšplhá na 67,8 % HDP a v roce 2009 se sníží na 64,5 % HDP. S ohledem na to, že podle minulých zkušeností představují úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami snižující zadlužení, zejména kumulace finančních aktiv, rizika pro hospodářskou činnost, pro cíle schodků veřejných financí atd., nemusí být vývoj hrubého zadlužení tak příznivý, jak se očekává.-  Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Portugalsko ohroženo předpokládanými rozpočtovými náklady souvisejícími se stárnutím obyvatel. Jestliže nebudou přijata další opatření, naruší vysoký schodek a rostoucí poměr zadlužení k HDP udržitelnost veřejných financí, z tohoto důvodu je včasné dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu naprostou nutností. Dosud přijatá opatření strukturálních reforem, zejména v oblasti důchodového zabezpečení a zdravotní péče, by měla zmírnit dopad stárnutí obyvatel na rozpočet. Zdá se však, že k zajištění udržitelnosti financí tyto reformy nestačí. Reformy navržené v aktualizovaném programu, zejména změny důchodového zabezpečení státních zaměstnanců, by mohly přispět k dosažení požadovaného cíle, jestliže budou provedeny důkladně.-  Hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu se částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. Jak bylo doporučeno, program počítá s tím, že se konsolidace veřejných financí uskuteční ve velké míře na straně výdajů, přestože se bude jednat o postupný proces, a nespoléhá na rozsáhlá jednorázová nebo dočasná opatření. Jestliže se situace bude vyvíjet podle odhadů, zlepší se cyklicky očištěné primární saldo (bez započtení jednorázových a dočasných opatření) o více než 0,5 % HDP každý rok. Program však nepočítá se snížením schodku pod 3 % HDP dříve než v roce 2008 a plánovaná omezení výdajů nebudou stačit k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do konce programového období.-  S ohledem na údaje o schodku a zadlužení, které byly v aktualizovaném stabilizačním programu uvedeny pro rok 2005 a dále, Komise zahájila dne 22. června postup při nadměrném schodku vůči Portugalsku. Rada při rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku rovněž vydá doporučení pro nápravu nadměrného schodku; toto doporučení bude mimo jiné zahrnovat lhůtu pro nápravu nadměrného schodku.Vzhledem k uvedenému hodnocení by bylo vhodné, aby Portugalsko: i) omezilo zhoršení fiskální pozice v roce 2005 důsledným provedením oznámených nápravných opatření; ii) co možná nejdříve udržitelným způsobem omezilo svůj nadměrný schodek, a to podstatným snížením schodku v roce 2006, které bude v každém dalším roce následováno dalším výrazným snížením, a uzákoněním plánovaných opatření na snížení veřejných výdajů; mělo by přitom využít příležitosti k urychlení snižování rozpočtového schodku, zejména k vytvoření rezerv, které umožní zvládnout dopad případného nižšího než plánovaného růstu na rozpočet; iii) zajistilo trvalý pokles poměru hrubého zadlužení tím, že bude dbát na to, aby se vývoj zadlužení promítl do snížení schodku, a vyvaruje se finančních transakcí zvyšujících zadlužení; iv) kontrolovalo vývoj výdajů, a to zejména tím, že v rámci komplexního reformního programu na zlepšení kvality a zajištění udržitelnosti veřejných financí oznámí závazné horní limity pro konkrétní kategorie výdajů; v) dále zlepšilo zpracování údajů veřejné správy.Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému stabilizačnímu programu Portugalska a předkládá ho Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Portugalska na období 2005–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[7], a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1. Dne [] přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Portugalska na období 2005 až 2009. Program splňuje požadavky na údaje vyžadované podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“[8]. Program však neobsahuje projekce dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Portugalsko se proto vyzývá ke splnění veškerých informačních požadavků obsažených v kodexu chování.2. Aktualizovaný stabilizační program se odvíjí od potřeby napravit schodek veřejných financí, který by měl v roce 2005 dosáhnout 6,2 % HDP, což podstatně převyšuje limit 3 % HDP. Toto procento následuje po schodku, který podle nejnovějších údajů portugalských orgánů, zveřejněných po diskusích s Eurostatem, představoval v období 2002 až 2004 2,9 % HDP, a je výrazně horší než 2,2 % HDP plánovaných pro rok 2005 v posledním znění programu. Toto zhoršení je vysvětleno slabším růstem, než se očekávalo, přehodnocením růstu výdajů, překračováním rozpočtu a neprovedením jednorázových opatření plánovaných v předchozím programu, stejně jako balíčkem nápravných opatření ve výši 0,6 % HDP, který nová vláda přijala v červnu 2005. Aktualizovaný program navrhuje snížit schodek pomocí strategie, která by se opírala spíše o strukturální opatření než o značně rozsáhlá jednorázová a dočasná opatření, což se liší od rozpočtové strategie obsažené v předchozích zněních programu. Předpokládá se, že schodek veřejných financí se bude v nadcházejících letech neustále snižovat, ale referenční hodnotu 3 % HDP bude přesahovat alespoň do roku 2007.3. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se postupně zvýší z 0,8 % v roce 2005 na 3 % v roce 2009, přičemž budou míry růstu v mezidobí činit postupně 1,4 %, 2,2 % a 2,6 %. Na základě dosavadních informací jsou odhady růstu pro první část programového období pravděpodobné, zatímco odhady pro závěrečnou část období jsou ohroženy řadou rizik. Pro naplnění odhadů růstu jsou zcela nezbytná strukturální opatření, která by se zaměřila na produktivitu a konkurenceschopnost a obnovila by důvěru. Zdá se, že odhady inflace uvedené v programu na roky 2005 a 2006 jsou podhodnocené, vezmeme-li v úvahu plánované zvýšení nepřímých daní.4. Cílem programu je snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP do roku 2008. Očekává se, že míra schodku veřejných financí klesne z 6,2 % HDP v roce 2005 na 4,8 % v roce 2006, 3,9 % v roce 2007, 2,8 % v roce 2008 a 1,6 % v roce 2009. Výpočty útvarů Komise, provedené podle dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu, ukazují, že cyklicky očištěný schodek v roce 2005 vzroste na 5,3 % HDP, ale potom bude postupně klesat až na 1,4 % HDP v roce 2009. Konsolidační opatření budou probíhat během celého programového období, a zejména na jeho počátku, neboť podstatná konsolidační opatření budou uskutečněna v roce 2006. V počáteční fázi programového období konsolidace spoléhá zejména na zvýšení příjmů prostřednictvím vyšších daňových sazeb (zejména zvýšení standardní sazby DPH z 19 % na 21 %), nižších daňových úlev a lepšího výběru daní, které částečně vyváží předchozí jednorázové příjmy. V závěrečné fázi programového období by měl zvýšený příspěvek výdajových omezení vyplynout z opatření trvalé povahy, například z reformy veřejné správy, omezení mzdového fondu a změn důchodových systémů, jejichž dopady na rozpočet budou výrazné zejména ve střednědobém horizontu. Podíl investic na celkových veřejných výdajích během programového období mírně poklesne.5. Rozpočtový výsledek, který je plánován v programu, je ohrožen několika riziky. Za prvé nemusí být zrychlení hospodářské činnosti tak rychlé, jak se čekalo. Závisí to na skutečném dopadu opatření fiskální konsolidace a na očekávaném zvýšení mezinárodní konkurence na portugalských vývozních trzích. Za druhé by se mohlo stát, že opatření na zvýšení příjmů a snížení výdajů budou méně účinná, než se plánuje, nebo že přinesou výsledky za delší období. Vyšší sazby daní zvyšují riziko daňových úniků a většinu z oznámených omezení výdajů je nutno nejprve provést v právním řádu. S ohledem na toto hodnocení by vláda mohla být vyzvána ke splnění svého závazku přijmout dodatečná opatření, která by zabránila tomu, aby schodek přesahoval 3 % HDP po delší dobu, než se plánovalo. Ani v případě, že by se situace vyvíjela podle odhadů, přístup k rozpočtu popsaný v programu neposkytne dostatečnou rezervu na ochranu před překročením schodkového limitu za běžných makroekonomických výkyvů přinejmenším do roku 2009. Kromě toho tento přístup nezajišťuje dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do konce programového období. Citlivostní analýza ukazuje, že v případě nepříznivého makroekonomického vývoje by i v roce 2009 schodek dosahoval 3 %, nebo by se pohyboval velice blízko této hodnoty.6. Poměr zadlužení k HDP přesáhl v roce 2003 referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě a v roce 2004 se zvýšil na 61,9 %. Podle aktualizovaného programu dosáhne v roce 2005 66,5 % HDP, v roce 2007 vyšplhá na 67,8 % HDP a v roce 2009 se sníží na 64,5 % HDP. S ohledem na to, že podle minulých zkušeností představují úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami snižující zadlužení, zejména kumulace finančních aktiv, rizika pro hospodářskou činnost, pro cíle schodků veřejných financí atd., mohlo by se stát, že vývoj hrubého zadlužení také nebude tak příznivý jako odhady.7. Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Portugalsko ohroženo předpokládanými rozpočtovými náklady souvisejícími se stárnutím obyvatel. Dosud přijatá opatření strukturálních reforem, zejména v oblasti důchodového zabezpečení a zdravotní péče, by měla zmírnit dopad stárnutí obyvatel na rozpočet. Zdá se však, že tyto reformy k zajištění udržitelnosti financí nestačí. Reformy navržené v aktualizovaném programu, zejména změny důchodového zabezpečení státních zaměstnanců, by mohly přispět k dosažení požadovaného cíle, jestliže budou provedeny důkladně. Vláda zadala vypracování zprávy, která vyhodnotí dlouhodobou udržitelnost systému sociálního zabezpečení.8. Celkově lze říci, že hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu se částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. Jak bylo doporučeno, program počítá s tím, že se konsolidace veřejných financí uskuteční ve velké míře na straně výdajů, a nespoléhá na rozsáhlá jednorázová nebo dočasná opatření. Jestliže se odhady naplní, vedly by také ke zlepšení cyklicky očištěného primárního salda (bez započtení jednorázových a dočasných opatření) o více než 0,5 % HDP každý rok. Program však nepočítá se snížením schodku pod 3 % HDP dříve než v roce 2008 a plánovaná omezení výdajů nebudou stačit k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do konce programového období.9. S ohledem na údaje o schodku a zadlužení, které byly v aktualizovaném stabilizačním programu uvedeny pro rok 2005 a dále, Komise zahájila dne 22. června postup při nadměrném schodku vůči Portugalsku. Rada při rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku rovněž vydá doporučení pro nápravu nadměrného schodku; toto doporučení bude mimo jiné zahrnovat lhůtu pro nápravu nadměrného schodku.* * *Rada na základě výše uvedeného zastává stanovisko, že by Portugalsko mělo:i) zamezit zhoršení fiskální pozice v roce 2005 důsledným prováděním oznámených nápravných opatření;ii) co možná nejdříve dosáhnout udržitelné nápravy svého nadměrného schodku, a to tak, že v roce 2006 provede podstatné snížení schodku, které bude v každém dalším roce následováno dalším výrazným snížením, a že uzákoní plánovaná opatření na snížení veřejných výdajů; mělo by přitom využít příležitosti k urychlení snížení rozpočtového schodku, zejména k vytvoření rezerv, které umožní zvládat dopad případného nižšího než plánovaného růstu na rozpočet;iii) zajistit trvalý pokles poměru hrubého zadlužení tím, že bude dbát na to, aby se vývoj zadlužení odrážel ve snížení schodku, a vyvaruje se finančních transakcí zvyšujících zadlužení;iv) kontrolovat vývoj výdajů, zejména tím, že v rámci komplexního reformního programu na zlepšení kvality a zajištění udržitelnosti veřejných financí oznámí závazné horní limity pro konkrétní kategorie výdajů;v) dále zlepšit zpracovávání údajů veřejné správy.Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | SP červen 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |KOM duben 2005 | 1,0 | 1,1 | 1,7 | – | – | – |SP leden 2004 | 1,0 | 2,5 | 2,8 | 3,0 | – | – |Inflace vyjádřená HISC (%) | SP červen 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |KOM duben 2005 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | – | – | – |SP leden 2004 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | – | – |Celkové saldo veřejných financí (v % HDP) | SP červen 2005 | –2,9 | –6,2 | –4,8 | –3,9 | –2,8 | –1,6 |KOM duben 2005 | –2,9 | –4,9 | –4,7 | – | – | – |SP leden 2004* | –2,8 | –2,2 | –1,6 | –1,1 | – | – |Primární saldo (v % HDP) | SP červen 2005 | –0,1 | –3,3 | –1,6 | –0,5 | 0,7 | 1,8 |KOM duben 2005 | –0,1 | –2,0 | –1,6 | – | – | – |SP leden 2004 | 0,1 | 0,9 | 1,5 | 2,0 | – | – |Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | SP červen 20051 | –2,2 | –5,3 | –3,8 | –3,1 | –2,3 | –1,4 |KOM duben 2005 | –2,0 | –3,9 | –3,7 | – | – | – |SP leden 20041* | –1,7 | –1,3 | –0,9 | –0,7 | – | – |Hrubý veřejný dluh (v % HDP) | SP červen 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |KOM duben 2005 | 61,9 | 66,2 | 68,5 | – | – | – |SP leden 2004* | 60,0 | 59,7 | 58,6 | 57,0 | – | – |Poznámka: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů uvedených v programu. * Včetně jednorázových a dočasných opatření. Prameny: Stabilizační program (SP); hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na následující internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, schválené Radou ECOFIN dne 10. 7. 2001.[3] Viz závěry předsednictví Evropské rady z Bruselu ze dne 22. a 23. března 2005 (7619/05) a zprávu Rady (Ecofin) Evropské radě ze dne 20. března 2005 (7423/05).[4] Portugalské orgány předložily aktualizovaný program v prosinci 2004, čímž dodržely úředně stanovený termín. S ohledem na blížící se všeobecné volby v Portugalsku však bylo rozhodnuto, že program nebude vyhodnocen a počká se na aktualizované znění, které předloží nová vláda.[5] Vláda, která nastoupila do úřadu v březnu 2005, pověřila vyhodnocením stavu veřejných financí v roce 2005 zvláštní komisi, za jejíž práci odpovídal guvernér centrální banky. V polovině května tato komise předložila svá zjištění, podle nichž by při pokračování současné politiky dosáhl schodek v roce 2005 6,8 % HDP.[6] Ve své tiskové zprávě č. 34/2005 ze dne 18. března 2005 Eurostat informoval o „pokračujících diskusích mezi Eurostatem a Portugalskem ohledně souladu mezi akruálními údaji a údaji založenými na hotovosti, které Portugalsko poskytlo za období 2001-2004.“ Další informace poskytnuté portugalskými orgány obsahují drobnou revizi směrem vzhůru u údajů pro roky 2000, 2002 a 2003, čímž se míry schodku zvýšily pro každý z těchto let na 2,9 % HDP. Eurostat v současné době tyto revize kontroluje.[7] Úř. věst. L 209, 02.08.1997, s. 1. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[8] Portugalské orgány předložily aktualizovaný program v prosinci 2004, čímž dodržely úředně stanovený termín. S ohledem na blížící se všeobecné volby v Portugalsku však bylo rozhodnuto, že program nebude vyhodnocen a počká se na aktualizované znění, které předloží nová vláda.


title: Doporučení Komise ze dne  18. ledna 2006  týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2006 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2007  (oznámeno pod číslem K(2006) 11)   (Text s významem pro EHP)

text:
               24.1.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 19/23

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 18. ledna 2006
   týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2006 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2007
   (oznámeno pod číslem K(2006) 11)
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/26/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
   s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,
   s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Aby bylo možné vytvářet reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o monitorování reziduí pesticidů v řadě potravinářských produktů, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se uznává, že hlavní složky evropské stravy sestávají zhruba z 20–30 potravinářských produktů. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely monitorování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Každý pesticid by proto měl být monitorován ve 20–30 potravinářských produktech po dobu několika tříletých cyklů.

               (2)

               V roce 2006 by měla být monitorována rezidua pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, neboť tak bude možné tyto údaje využít pro odhad skutečné dietární expozice těmto reziduím.

               (3)

               K počtům vzorků, jež mají být odebrány v rámci každé koordinované monitorovací činnosti, je třeba zaujmout systematický statistický přístup. Takovýto postup byl vytvořen Komisí pro Codex Alimentarius (3). Na základě binomického rozdělení pravděpodobnosti lze vypočítat, že zkoumání 613 vzorků umožní s více než 99 % jistotou odhalit vzorek obsahující rezidua pesticidů, která překračují mez stanovitelnosti (LOD), pokud méně než 1 % produktů rostlinného původu obsahuje rezidua překračující tuto mez. Odběr těchto vzorků by měl být mezi členskými státy rozdělen na základě počtu obyvatel a spotřebitelů, přičemž se z jednoho produktu odebere minimálně 12 vzorků ročně.

               (4)

               Na internetových stránkách Komise (4) jsou zveřejněny pokyny „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“, které se týkají postupů řízení jakosti u analýz reziduí pesticidů. Platí, že by analytické laboratoře členských států měly tyto pokyny uplatňovat v co největší míře a že by tyto pokyny měly být průběžně přezkoumávány s ohledem na zkušenosti získané v rámci monitorovacích programů.

               (5)

               Směrnice Komise 2002/63/ES stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole residuí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu (5). Metody odběru vzorků a postupy uvedené v této směrnice zahrnují ty, které doporučila Komise pro Codex Alimentarius.

               (6)

               Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS požadují, aby členské státy vymezily kritéria, která se uplatňují při vypracovávání vnitrostátních programů inspekcí. Tyto informace by měly zahrnovat kritéria uplatňovaná při stanovování počtu vzorků, jež mají být odebrány, analýz, jež mají být provedeny, a použitých vykazovaných limitů, dále kritéria, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a podrobné informace o akreditaci laboratoří, které analýzy provádějí, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6). Měl by rovněž být uveden počet a druh porušení právních předpisů a opatření, jež byla přijata.

               (7)

               Maximální přípustné hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě (7) a článkem 6 směrnice Komise 96/5/ES, Euratom ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (8).

               (8)

               Informace o výsledcích monitorovacích programů je obzvláště vhodné zpracovávat, uchovávat či přenášet v elektronické podobě nebo pomocí informačních technologií. Byly vytvořeny formáty, jež členským státům slouží k předkládání údajů Komisi prostřednictvím elektronické pošty. Členské státy by proto měly být schopny zaslat Komisi své zprávy ve standardním formátu. Nejúčinnějším způsobem dalšího zdokonalování standardního formátu jsou pokyny, které vypracovává Komise.

               (9)

               Opatření tohoto doporučení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Členské státy se vyzývají, aby v průběhu roku 2006 odebraly a analyzovaly vzorky, a to pro kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I, přičemž se vychází z počtu vzorků každého produktu, jenž byl členským státům přidělen v příloze II, a odpovídajícím způsobem se zohledňuje vnitrostátní podíl a podíl Společenství a třetích zemí na trhu daného členského státu.
               Postup pro odebírání vzorků a počet jednotek by měly být v souladu se směrnicí 2002/63/ES.

               2.

               Pokud jde o pesticidy představující akutní riziko, tj. v případech, kdy je dána akutní referenční dávka (např. organické estery kyseliny fosforečné, endosulfan a N-methylkarbamáty), odběr vzorků by se měl provádět tak, aby bylo možné vybrat dva laboratorní vzorky. Pokud první laboratorní vzorek obsahuje zjistitelné reziduum pesticidu, na který je analýza zaměřena, měly by se jednotky druhého vzorku analyzovat samostatně. Týká se těchto produktů:

                           —

                           lilek,

                           —

                           vinné hrozny (9),

                           —

                           banány,

                           —

                           paprikové lusky.

                     Přiměřené množství těchto produktů má rovněž být podrobeno samostatné analýze jednotlivých jednotek v druhém laboratorním vzorku, a to v případě, kdy jsou takové pesticidy zjištěny ve vzorku prvním, a zejména v případě, pokud se jedná o produkty jednoho producenta.

               3.

               Z celkového množství vzorků podle přílohy I a II má každý členský stát odebrat a provést analýzu:

                           a)

                           alespoň desíti vzorků výživy pro kojence a malé děti vyrobených převážně na bázi zeleniny, ovoce nebo obilovin;

                           b)

                           vzorků (nejméně jednoho, je-li dostupný) z produkce organického zemědělství, a to v počtu, jež odpovídá podílu organického zemědělství na trhu v každém členském státě.

               4.

               Členské státy se vyzývají, aby oznámily výsledky analýz vzorků testovaných na kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I nejpozději do 31. srpna 2007 a při tom uvedly:

                           a)

                           použité analytické metody a dosažené vykazované limity, a to v souladu s postupy pro kontrolu kvality stanovenými v dokumentu „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy řízení jakosti u analýz reziduí pesticidů);

                           b)

                           počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.

               5.

               Zpráva by měla být vypracována ve formátu – včetně elektronického formátu – podle pokynů, které členským státům poskytl Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat v souvislosti s prováděním doporučení Komise týkajících se koordinovaných monitorovacích programů Společenství.
               Výsledky vzorků výživy pro kojence a malé děti a vzorků z ekologického zemědělství mají být podány na samostatných záznamových listech.

               6.

               Členské státy se vyzývají, aby Komisi a ostatním členským státům nejpozději do dne 31. srpna 2006 zaslaly informace požadované podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, jež se týkají monitorovací činnosti v roce 2005, aby bylo alespoň na základě kontrolního odběru vzorků zajištěno dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, a to včetně:

                           a)

                           výsledků svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů;

                           b)

                           informací o postupech kontroly kvality ve svých laboratořích, a zejména informací o těch aspektech pokynů „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy řízení jakosti u analýz reziduí pesticidů), jež nebyly schopny uplatnit či s jejichž uplatňováním měly potíže;

                           c)

                           informací o akreditaci laboratoří, které analýzy provádějí, v souladu s ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 882/2004 (včetně rozsahu působnosti akreditace, akreditačního subjektu a kopie osvědčení o akreditaci);

                           d)

                           informací o testech pro stanovení odborné způsobilosti a kruhových testech, jichž se laboratoře zúčastnily.

               7.

               Členské státy se vyzývají, aby Komisi nejpozději do dne 30. září 2006 zaslaly návrhy svých vnitrostátních programů monitorování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS pro rok 2007, včetně informací o:

                           a)

                           kritériích uplatňovaných při stanovování počtu vzorků, jež mají být odebrány, a analýz, jež mají být provedeny,

                           b)

                           použitých vykazovaných limitech a kritériích, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a

                           c)

                           podrobnostech týkajících se akreditace laboratoří provádějících analýzy podle nařízení (ES) č. 882/2004.

      V Bruselu dne 18. ledna 2006.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2005/76/ES (Úř. věst. L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/76/ES.

      (3)  Codex Alimentarius, Rezidua pesticidů v potravinách, Řím 1994, ISBN 92-5-203271-1; díl 2, s. 372.

      (4)  Číslo dokumentu SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/14/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 37).

      (8)  Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/13/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 33).

      (9)  V případě vinných hroznů má jejich jednotka (t.j. standardní hrozen) hmotnost přibližně 500 g.

      PŘÍLOHA I
      KOMBINACE PESTICIDŮ/PRODUKTŮ, JEŽ MAJÍ BÝT MONITOROVÁNY

                  Pesticid, jehož rezidua má zjistit analýza

                  2006

                  2007 (1)

                  2008 (1)

                  acefát

                  b)

                  c)

                  a)

                  acetamiprid

                  c)

                  a)

                  aldikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  azinfos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  azoxystrobin

                  b)

                  c)

                  a)

                  skupina látky benomyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  bifenthrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  bromopropylát

                  b)

                  c)

                  a)

                  bupirimát

                  b)

                  c)

                  a)

                  buprofezin

                  c)

                  a)

                  kaptan + folpet
                  kaptan
                  folpet

                  b)

                  c)

                  a)

                  karbaryl

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlormekvát (2)

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorothalonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorprofam

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorpyrifos

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorpyrifos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  cypermethrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyprodinil

                  b)

                  c)

                  a)

                  deltamethrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  diazinon

                  b)

                  c)

                  a)

                  dichlofluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  dichlorvos

                  c)

                  a)

                  dikofol

                  b)

                  c)

                  a)

                  dimethoát + omethoát
                  dimethoát
                  omethoát

                  b)

                  c)

                  a)

                  difenylamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  endosulfan

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenhexamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenitrothion

                  c)

                  a)

                  fludioxonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  hexythiazox

                  c)

                  a)

                  imazalil

                  b)

                  c)

                  a)

                  imidakloprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  indoxakarb

                  c)

                  a)

                  iprodion

                  b)

                  c)

                  a)

                  iprovalikarb

                  c)

                  a)

                  kresoxim-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  lambda-cyhalothrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  malathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  skupina látky maneb

                  b)

                  c)

                  a)

                  mepanipyrim

                  c)

                  a)

                  metalaxyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  methamidofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  methidathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  methiokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  methomyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  myklobutanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  oxydemeton-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  parathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  penkonazol

                  c)

                  a)

                  fosalon

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimifos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  prochloraz

                  c)

                  a)

                  procymidon

                  b)

                  c)

                  a)

                  profenofos

                  c)

                  a)

                  propargit

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyretriny

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyrimethanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyriproxyfen

                  c)

                  a)

                  quinoxifen

                  c)

                  a)

                  spiroxamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  tebukonazol

                  c)

                  a)

                  tebufenozid

                  c)

                  a)

                  thiabendazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolkloflos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolylfluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  triadimefon + triadimenol
                  triadimefon
                  triadimenol

                  b)

                  c)

                  a)

                  vinklozolin

                  b)

                  c)

                  a)

                              a)

                              Fazole (čerstvé nebo zmražené), mrkev, salátové okurky, pomeranče nebo mandarinky, hrušky, brambory, rýže, špenát (čerstvý nebo zmražený).

                              b)

                              Lilek, banány, květák, vinné hrozny, pomerančová šťáva (), vyluštěná hrachová zrna (čerstvá nebo zmražená), paprika (sladká), pšenice.

                              c)

                              Jablka, hlávkové zelí, pór, hlávkový salát, rajčata, broskve včetně nektarinek a podobných hybridů; žito nebo oves, jahody.

         (1)  Pouze orientační údaj pro roky 2007 a 2008, podléhá programům, které budou pro tyto roky doporučeny.

         (2)  Chlormekvát má být analyzován v obilovinách, mrkvi, plodové zelenině a hruškách.

         (3)  V případě pomerančové šťávy členské státy upřesní zdroj (koncentráty nebo čerstvé ovoce).

      PŘÍLOHA II
      Počet vzorků jednotlivých produktů, které má každý členský stát odebrat a analyzovat.

                  Kód země

                  Vzorky

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                     Celkový počet vzorků: 613

         (1)  Nejmenší počet vzorků na každou použitou metodu zjištění jediného rezidua.

         (2)  Nejmenší počet vzorků na každou použitou metodu zjištění více reziduí.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0069

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009  /* SEK/2007/0069 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.1.2007SEK(2007) 69 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Slovinska byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ NOVÉHO PROGRAMUKomise prostudovala první program stability Slovinska[2] předložený dne 7. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice země podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu)3.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíSlovinská ekonomika byla v posledních 10 letech pozoruhodně stabilní. Neexistence větších nerovnováh svědčí o stabilitě hospodářství a schopnosti vyrovnávat se s hospodářskými otřesy. Zavedení eura však bude skutečnou zkouškou stability a flexibility trhů. Přestože byla snížena inflace, musí být důsledně sledován vývoj cen, i když se očekává, že tlaky na mzdy zůstanou vzhledem k nedávným kolektivním smlouvám pro veřejný i soukromý sektor pod kontrolou. Trh práce se vyvíjel všeobecně pozitivně, avšak přetrvávají některé strukturální nedostatky, což se projevuje zejména nízkou mírou zaměstnanosti starších pracovníků. Vytváření pracovních příležitostí mohlo využívat dalších opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, podpoře výzkumu a vývoje a podpoře aktivního stárnutí.2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. února 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada zastávala názor, že „program usiluje o omezení míry inflace na úroveň blížící se průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu“. Rada vyzvala Slovinsko, aby „učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle programu, zejména tím, že provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a posune úsilí ohledně změn do počátečních let programového období“ a „přijalo opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem“.2.3. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Slovinska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 16. října 2006. Slovinský národní program reforem směřuje politiky k pěti klíčovým výzvám: konkurenceschopné hospodářství a rychlejší růst; společnost založená na znalostech; efektivní stát; moderní sociální stát a vyšší zaměstnanost; udržitelný rozvoj.Komise ve svém vyhodnocení poslední aktualizace tohoto programu (přijatého jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [3] ) uvedla, že Slovinsko dosahuje při provádění svého národního programu reforem značného pokroku. Slovinsko využívalo svých relativně příznivých makroekonomických podmínek a přijalo přiměřená opatření v některých klíčových oblastech jako je podnikání a zlepšování právních předpisů a zahájila většinu z hlavních reforem politiky zaměstnanosti. Avšak pokrok při provádění strategie aktivního stárnutí a odstranění překážek v zaměstnanosti mladých lidí nebyl do dnešního dne dostatečně rychlý. V makroekonomické oblasti by byla potřebná přísnější opatření za účelem posílení inovací a konkurenčního rámce. Větší úsilí by bylo žádoucí také v oblasti restrukturalizace veřejných výdajů.Se zřetelem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Slovinsku doporučeno přijmout opatření v oblasti: dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména s ohledem na posílení důchodového systému a zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a služby zaměstnanosti ve spojení s flexibilními smluvními ujednáními a přísnějšími podmínkami pro vyplácení sociálních dávek.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[4] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne [27. února 2007] prostudovala Rada první program stability Slovinska na období od roku 2006 do roku 2009.5.  Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období stabilně zvyšovat až na úroveň nad 4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na přijatelných předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.6.  Co se týče roku 2006, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 celkový schodek veřejných financí ve výši 1,6 % HDP, což bylo méně než cíl stanovený v aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2005 ve výši 1,7 % HDP. Zdá se, že plánované snížení podílu výdajů bylo víceméně dosaženo, avšak pokles příjmů může být i přes cyklické zlepšení hospodářství vyšší, než bylo v rozpočtu plánováno, a schodek se může ve srovnání s rokem 2005 mírně zvýšit.7.  Rozpočtová strategie programu je nasměrována tak, aby bylo do roku 2009 prostřednictvím dlouhodobé konsolidace dosaženo střednědobého cíle stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Probíhající daňová reforma a řada opatření na úsporu výdajů vedly během programového období ke značnému poklesu příjmů a výdajů vyjádřených jako podíl na HDP. Do roku 2008, kdy příslušné podíly budou klesat víceméně stejným způsobem, by se měl celkový schodek veřejných financí pohybovat kolem 1,5 % HDP. V roce 2009 klesne schodek na 1,0 %, protože snížení výdajů převáží ztráty příjmů. Primární saldo se zpočátku zhorší z 0,1 % HDP v roce 2006 na -0,3 % HDP v roce 2008, teprve v roce 2009 se očekává zlepšení na 0,3 % HDP. Ve srovnání s poslední aktualizací konvergenčního programu by podle programu stability mělo být dosaženo cíle nominálního schodku ve výši 1 % HDP o rok později, kdy bude makroekonomický scénář příznivější.8.  Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se během programového období mělo zlepšit o cca. 0,25 % HDP. Jak v aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2005, tak v programu stability je jako střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici uveden strukturální schodek ve výši 1 % HDP, kterého se má dosáhnout do roku 2009, tj. o rok později, než předpokládá předchozí program. Tento odklad se v programu přičítá především velkému železničnímu projektu s odhadovanými náklady ve výši 0,4 % HDP v roce 2007, 0,5 % HDP v roce 2008 a 0,2 % HDP v roce 2009. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), měl by se jeho dosažením splnit cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.9.  Rizika zatěžující rozpočtové odhady se v programu jeví na roky 2007 a 2008 jako víceméně vyrovnaná, avšak v roce 2009 by rozpočtový výsledek mohl být horší, než se v programu předpokládá. Na jedné straně se předpoklady růstu a daňových příjmů zdají hodnověrné. Slovinsko navíc zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu, než se předpokládalo, což bylo umožněno také zavedením účinného rozpočtového mechanismu celkových veřejných výdajů jako reakce na neočekávané nižší příjmy. Na druhé straně zůstává poměr mandatorních výdajů bez ohledu na úsilí restrukturalizovat celkové vládní výdaje velmi vysoký. Je třeba dále upřesnit opatření, na jejichž základě mají být provedeny pro rok 2009 oznámené značné škrty v primárních výdajích jako procento HDP.10.  S ohledem na posouzení rizik nemusí být přístup k rozpočtu uvedený v programu pro dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak program předpokládá, dostatečný. Navíc se zdá, že je při běžných makroekonomických výkyvech během programového období zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu je nedostatečné a mělo by být posíleno, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM-II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP; v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Zejména se očekává, že během programového období dojde k pozitivnímu vývoji, avšak neplánuje se, že strukturální saldo se před posledním rokem programu značně zlepší. V roce 2009 však může existovat riziko, že výsledek bude horší, než bylo zamýšleno.11.  Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 28,5 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá v programovém období pokles míry dluhu o 0,8 procentního bodu.12.  Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet ve Slovinsku patří v zemích EU k nejvyšším a je ovlivněn zejména značným nárůstem výdajů na důchody jako podíl na HDP. I přes některá již přijatá opatření by provádění dalších reformních opatření k omezení výrazného zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace přispěla ke snížení rizika udržitelnosti veřejných financí, což také slovinské orgány uznávají. Výchozí pozice rozpočtu přispívá ze střednědobého hlediska ke stabilizaci míry zadlužení, avšak omezené strukturální zlepšení během programového období nebude dostatečné, aby omezilo dopad stárnutí populace na rozpočet. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Slovinsku vystavena vysokému riziku.13.  Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu slovinského národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé rozpočtové strategie. Navíc obsahuje některé informace o přímých rozpočtových nákladech, popř. úsporách, jež vyplývají z nejdůležitějších reforem národního programu reforem, avšak rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopad všech opatření uvedených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se jeví být v souladu s opatřeními plánovanými v rámci národního programu reforem. Program stability zejména stanoví podrobné údaje týkající se daňové reformy oznámené v národním programu reforem a doplňuje opatření předpokládaná v národním programu reforem prostřednictvím opatření v oblasti výdajů.14.  Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Zejména cesta k dosažení střednědobého cíle je nedostatečná a měla by být posílena.15.  Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje některé nedostatky, pokud jde o požadované a nepovinné údaje[7].Celkově lze tedy dospět k závěru, že v programu se sice uznává, že je nutné utlumit inflační tlaky a pokračovat ve fiskální konsolidaci, aby byla zachována stabilita ekonomiky, avšak i přes optimistické předpovědi růstu program nepředpokládá dostatečný pokrok vůči střednědobým cílům. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Slovinsko mělo:(i) využilo příznivých hospodářských podmínek k rychlejšímu dosažení střednědobých cílů posunutím úsilí ohledně změn do počátečních let programového období, a(ii) s ohledem na předpokládaný nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí posílením probíhající důchodové reformy s dodatečnými opatřeními zaměřenými zejména na zvýšení účasti starších pracovníků na trhu práce a podporováním rozvoje soukromých systémů důchodového zabezpečení.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | SP pros. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |KOM listopad 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | SP pros. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |KOM listopad 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |KOM listopad 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | neuvedeno |KP pros. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (v % HDP) (% HDP) | SP pros. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1.0 |KOM listopad 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | SP pros. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |KOM listopad 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | SP pros. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1.1 |KOM listopad 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuvedeno |KP pros. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | SP pros. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |KOM listopad 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuvedeno |KP pros. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | SP pros. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |KOM listopad 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | neuvedeno |KP pros. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | neuvedeno |Pozn.: 1Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu 3,8 % v roce 2005 a 4 % v letech 2006–2008. Zdroj: Stabilizační/Konvergenční program (SP/KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 stanoví, že „členský stát, který přijme jednotnou měnu v pozdější etapě [tj. později než 1. ledna 1999, kdy první členské státy EU přijaly jednotnou měnu], předloží stabilizační program do šesti měsíců od rozhodnutí Rady o jeho účasti na jednotné měně“. Dne 11. července 2006 Rada přijala v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy rozhodnutí o přijetí jednotné měny Slovinskem ke dni 1. ledna 2007 (rozhodnutí Rady 2006/495/ES, Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25).[3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Chybí zejména čistá salda zahraničního obchodu pro období 2006–2007 a některé nepovinné údaje týkající se odvětvových sald, vývojů na trhu práce, celkových vládních výdajů podle funkce a vývoje dluhu.


				|

		52014DC0406

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Německa na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Německa na rok 2014 /* COM/2014/0406 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Německa na
rok 2014
a stanovisko Rady k programu stability Německa na rok 2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[3],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou
politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 přijali hlavy
států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být
podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné
odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení pro
jednotlivé země.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Německa na rok 2013 a
stanovisko k aktualizovanému programu stability Německa na období 2012–2017.
Dne 15. listopadu 2013 Komise v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013[5] předložila své
stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Německa na rok 2014[6].
(5)
Dne 13. listopadu 2013 Komise přijala
roční analýzu růstu[7],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok
2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č.
1176/2011 zprávu mechanismu varování[8],
ve které bylo Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory
růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních
dopadů krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Výsledky hloubkového přezkumu týkajícího se
Německa[9]
Komise zveřejnila dne 5. března 2014 podle článku 5
nařízení (EU) č. 1176/2011. Z analýz Komise vyplývá, že v
Německu existuje makroekonomická nerovnováha, jež si vyžaduje sledování a
politické kroky. Zejména běžný účet trvale vykazuje velmi vysoký
přebytek, což svědčí o pozitivních účincích silné
konkurenceschopnosti, přičemž velké čásky úspor jsou investovány
v zahraničí. Je to rovněž znamením toho, že hospodářský
růst zůstává na nízké úrovni a hospodářské zdroje
zřejmě nejsou rozdělovány efektivně. Třebaže
přebytky běžného účtu neznamenají podobné riziko jako vysoké
schodky rozpočtu, je třeba výši a přetrvávání tohoto
přebytku běžného účtu v Německu věnovat zvláštní
pozornost. Vzhledem k velikosti německého hospodářství je
obzvláště nutné přijmout politické kroky na snížení rizika
nepříznivých dopadů na fungování domácího hospodářství a
eurozóny.
(8)
Dne 14. dubna 2014 Německo předložilo
národní program reforem na rok 2014 a dne 8. dubna 2014 program stability na
rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány
současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie nastíněné v
programu stability na rok 2014 je zajistit kontinuální dodržování
střednědobého rozpočtového cíle. Program stability potvrzuje
střednědobý cíl, kterým je –0,5 % HDP, což odpovídá požadavkům
Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability zůstane
(přepočtené) strukturální saldo v roce 2014 i v následujících letech
kladné a hrubý dluh by se v roce 2014 měl snížit na 76 % HDP a dostatečně
sestupnou tendenci by měl mít i nadále. Rozpočtová strategie uvedená
v tomto programu je tedy v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a
růstu. Makroekonomický scénář, ze kterého vycházejí rozpočtové
projekce uvedené v programu, který však doposud neuznal nezávislý subjekt, je
realistický a je obecně v souladu s prognózou Komise z jara 2014. Na
základě posouzení programu stability a prognózy Komise a podle
nařízení Rady (ES) č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že veřejné
finance v Německu jsou obecně zdravé a že střednědobý
rozpočtový cíl by měl být podle prognózy i nadále dodržen stejně
jako pravidla týkající se zadlužení.
(10)
Pokud jde o zvýšení nákladové efektivnosti
veřejných výdajů v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče, dosáhlo
Německo pouze malého pokroku, ačkoli byly oznámeny nové iniciativy.
Třebaže tyto plány mají zlepšit nákladovou efektivnost v oblasti zdravotní
péče, nejeví se nedostatečné k tomu, aby omezily růst
nákladů očekávaný v budoucnosti. Cílem nedávno přijaté
důchodové reformy je zlepšit podmínky pro předčasný odchod do
důchodu („Rente mit 63“, do důchodu v 63 letech) a
zvýšit důchodové příjmy některých skupin obyvatel,
přičemž k tomuto kroku patří důchodový příplatek pro
rodiče, kteří doma vychovávali děti narozené před rokem 1992
(„Mütterrente“, důchod pro matky). Tato reforma ještě více
zatíží udržitelnost veřejného důchodového systému a podle plánu má
být financována z navýšení příspěvků do důchodového
systému, což se může negativně projevit na disponibilních příjmech
aktivní pracovní síly. Reforma by rovněž mohla negativně ovlivnit uzavírání
doplňkového pojištění v rámci druhého a třetího pilíře. Německo omezeně
pokročilo při zvyšování výdajů na vzdělávání a
částečně pokročilo při navyšování výdajů na
výzkum. Zdá se, že je nezbytné, aby byly na všech úrovních státní správy
přijaty další kroky, tak aby bylo do roku 2015 možné splnit cíl
ohledně celkových veřejných a soukromých výdajů na
vzdělávání a výzkum ve výši 10 % HDP či ještě ambicióznější
návazné cíle, aby se Německo vyrovnalo nejinovativnějším ekonomikám.
V minulých letech Německo začalo poskytovat více investic do
infrastruktury a existují plány na jejich další růst, nicméně zdá se,
že bude zapotřebí ještě více prostředků.
(11)
Při zlepšování efektivnosti daňového
systému a jeho přínosu pro růst a při snaze snížit vysoké zdanění
práce Německo celkově dosáhlo pouze omezeného pokroku. Německo
neplánuje žádné významné kroky, kterými by začalo využívat zdroje
příjmů, jež jsou příznivější pro růst. Mohlo by
zvážit, zda nebude méně používat sníženou sazbu DPH (v současnosti
7 %) a nerozšíří obecný základ DPH. Příjmy z periodických daní z
nemovitostí jsou v Německu spíše nízké a svědčí o tom, že
existuje prostor pro jejich zvýšení; stejně tak by bylo daňové
zatížení rozděleno spravedlivěji, pokud by Německo
přehodnotilo základ obecní daně z nemovitosti (Grundsteuer).
Aby se v Německu zlepšily podmínky pro investice, bylo by vhodné
reformovat živnostenskou daň (Gewerbesteuer), snížit
administrativní zátěž související s výběrem daní a omezit snahu
financovat dluh prostřednictvím daně z příjmu právnických osob.
(12)
Zavedením vnitrostátního pravidla vyrovnaného
rozpočtu a zřízením nezávislého poradního výboru byl dokončen
fiskální rámec. V několika spolkových zemích jsou však zřejmě
stále třeba specifická pravidla pro provádění ústavního pravidla
vyrovnaného rozpočtu („dluhová brzda“), aby se zajistilo, že v ročním
rozpočtovém procesu bude dluhová brzda uplatňována účinně.
Plánovaný přezkum fiskálního propojení mezi spolkovým rozpočtem a
rozpočty jednotlivých zemí a obcí by měl být využit pro posílení fiskální
odpovědnosti.
(13)
V minulých letech se zvýšily mzdy poté, co byl
jejich růst dlouho tlumen, třebaže růst reálné mzdy v roce 2013
byl nižší než v roce 2012. V roce 2015 Německo hodlá zavést všeobecnou
minimální mzdu ve výši 8,50 EUR/hodinu, která nabude plné účinnosti v roce
2017. Zavedení všeobecné minimální mzdy, která by měla
zaměstnancům zajistit odpovídající minimální příjem, si vyžaduje
pozornou kontrolu jejího dopadu, zejména na zaměstnanost. Pouze omezeného
pokroku bylo dosaženo při snižování vysokého daňového zatížení, zejména
osob s nízkými příjmy. Přijatá důchodová reforma a současné
reformní plány v oblasti dlouhodobé péče, jejichž součástí je zvýšení
příspěvků na sociální pojištění, by mohly daňové
zatížení znovu zvýšit. Německo zaznamenalo určitý pokrok při
zvyšování úrovně dosaženého vzdělání znevýhodněných osob,
nicméně stále přetrvává silná souvislost mezi úrovní dosaženého
vzdělání a sociálně-ekonomickým zázemím dotčených osob, a to po
celou dobu jejich produktivního věku. Třebaže byla přijata
vhodná aktivační a integrační opatření, dlouhodobá
nezaměstnanost stále působí starosti a svědčí o tom, že
jsou nutná další opatření. Německo pouze omezeně pokročilo
při přijímání opatření, kterými se má zjednodušit přechod
tzv. minijobů na takovou formu zaměstnání, na kterou se plně
vztahuje povinnost odvádět příspěvky na sociální
zabezpečení. Nijak se nepokročilo při omezování finančních
faktorů, které druhé výdělečně činné osoby v
domácnosti odrazují od práce. Německo do určité míry pokročilo
při zvyšování dostupnosti míst v celodenních zařízeních
předškolního vzdělávání a péče o děti, avšak pokrok
při zvyšování počtu celodenních škol je omezený. Zároveň mají
některá zařízení péče o děti a celodenní školy stále ještě
problémy s kvalitou, přičemž existují rozdíly v rámci regionů.
(14)
Návrh vlády na přepracování zákona o energii z
obnovitelných zdrojů má za cíl zpomalit celkový nárůst nákladů na
energie, rovnoměrněji rozdělit náklady mezi spotřebitele,
kontrolovat rozmach energie z obnovitelných zdrojů a podporovat její
integraci na trh. Provádění této reformy je třeba pozorně
sledovat s ohledem na její dopad na nákladovou efektivnost podpůrného
systému. Je třeba, aby Německo dále usilovalo o rozšíření
energetických sítí a koordinaci energetické politiky s politikami sousedních
zemí.
(15)
Politická opatření na další podporu
hospodářské soutěže v odvětví služeb jsou omezená, třebaže
u určitých profesí a v určitých regionech byly schváleny
ojedinělé reformy, například ohledně schvalovacích postupů
a obchodní komunikace v odvětví stavebnictví. Růst produktivity je v
odvětví služeb strukturálně nižší než v průmyslu, obzvláště
nízký je nicméně u některých typů služeb, zejména u služeb
poskytovaných svobodnými povoláními. Stále ještě existují překážky
bránící ve vstupu na trh a ve vykonávání svobodných povolání. Mezi tyto
překážky patří požadavky na právní formu a podíl na kapitálu, jakož i
požadavky na odbornou kvalifikaci. V jednotlivých spolkových zemích jsou
svobodná povolání upravena různě, což svědčí o tom, že by
bylo možné identifikovat nejméně zatěžující regulační
přístupy a uplatnit je v celé zemi. Hodnota
zakázek, které německé orgány zveřejňují v souladu s právními
předpisy EU, je i nadále jedna z nejnižších v EU. Úplný přechod na
transparentní trh s elektronickým zadáváním veřejných zakázek by mohl
posílit hospodářskou soutěž. V odvětví maloobchodu omezují
předpisy v oblasti územního plánování v některých spolkových
zemích stále ještě významně vstup nových subjektů na trh.
Při zlepšování hospodářské soutěže na železnici se
pokročilo pouze omezeně.
(16)
Německo dosahuje malého pokroku u
opatření, která mají konsolidovat bankovní sektor, zejména při
zlepšování rámce pro správu a řízení. Restrukturalizaci zemských bank (Landesbanken)
v minulých letech podněcovala především rozhodnutí Komise v oblasti
státní podpory a tento sektor stále zůstává roztříštěný. Je
nutné dále usilovat o řešení strukturálních překážek a překážek
v oblasti řízení, které brání konsolidaci iniciované trhem, což by zvýšilo
i celkovou efektivnost finančního sektoru. Pokud bude přezkoumán
právní rámec upravující druhý bankovní pilíř, mohlo by to dále pomoci
konsolidaci ve veřejném bankovním sektoru.
(17)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Německa. Posoudila program
stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Německa,
ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro budoucí
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU.
Doporučení Komise v rámci evropského semestru jsou
promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
(18)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada program stability Německa a její stanovisko[10] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1.
(19)
Na základě hloubkového přezkumu Komise a
tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program
stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU)
č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až
4.
(20)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím
základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským
státům, jejichž měnou je euro. Německo by mělo rovněž
zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,
DOPORUČUJE, aby Německo v
období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Sledovat fiskální politiku, jež podporuje růst, a zachovat zdravou
fiskální pozici tím, že se zajistí, že po celé období, na něž se vztahuje
program stability, bude i nadále plněn střednědobý
rozpočtový cíl a míra veřejného zadlužení financí bude mít i nadále
udržitelnou sestupnou tendenci. Zejména využít dostupných prostředků
k větším a efektivnějším veřejným investicím do infrastruktury,
vzdělávání a výzkumu. Zlepšit efektivnost daňového systému, především
rozšířením daňové základny (zejména s ohledem na spotřebu),
přehodnocením základu obecní daně z nemovitosti, zlepšením správy
daní a přezkoumáním živnostenské daně; cílem by rovněž mělo
být posílení soukromých investic. Dále usilovat o zvýšení nákladové
efektivnosti veřejných výdajů v oblasti zdravotní a dlouhodobé
péče. Zajistit udržitelnost veřejného důchodového systému tím,
že: i) se změní financování nových nepojistných / s
důchodovým systémem nesouvisejících dávek („Mütterrente“) a tyto
dávky budou financovány z daňových příjmů, čímž se
rovněž zabrání dalšímu zvýšení příspěvků na sociální
zabezpečení, ii) zvýší se počet pobídek pro pozdější odchod do
důchodu a iii) zvýší se zabezpečení v rámci druhého a třetího
pilíře důchodového systému.  S konečnou platností dokončit
ve všech spolkových zemích zavádění dluhové brzdy a zajistit, aby
kontrolní postupy a mechanismy nápravy byly relevantní a byly prováděny
včas. Zlepšit koncepci propojení mezi spolkovým rozpočtem a
rozpočty jednotlivých zemí a obcí, mj. s cílem zajistit
přiměřené veřejné investice na všech úrovních veřejné
správy.
2.           Zlepšit
podmínky pro další podporu domácí poptávky, mj. snížením vysokých daní a
příspěvků na sociální zabezpečení, zejména u osob s nízkými
příjmy. Při zavádění všeobecné minimální mzdy sledovat její
dopad na zaměstnanost. Zlepšit zaměstnatelnost pracovníků tím,
že se dále zvýší úroveň dosaženého vzdělání znevýhodněných osob
a na pracovním trhu budou realizována ambicióznější aktivační a
integrační opatření, především ve prospěch dlouhodobě
nezaměstnaných. Přijmout opatření na omezení finančních faktorů,
které odrazují od práce (zejména v případě druhé
výdělečně činné osoby v domácnosti) a usnadnit přechod
tzv. minijobů na takovou formu zaměstnání, na kterou se plně
vztahuje povinnost odvádět příspěvky na sociální
zabezpečení. Řešit nedostatek dostupných míst v zařízeních
celodenní péče o děti a celodenních školách, který je problémem v
některých regionech, a zároveň u nich zlepšit celkovou kvalitu výuky.
3.           Nadále
minimalizovat celkové náklady na transformaci energetického systému. Zejména
sledovat dopad reformy zákona o energii z obnovitelných zdrojů na
nákladovou efektivnost podpůrného systému energie z obnovitelných
zdrojů. Ještě více usilovat o urychlené rozšíření vnitrostátních
a přeshraničních elektrických a plynových rozvodných sítí. Zavést
úzkou koordinaci energetické politiky s politikami sousedních zemí.
4.           Přijmout
ambicióznější opatření s cílem více povzbudit hospodářskou
soutěž v odvětví služeb (včetně určitých služeb
poskytovaných svobodnými povoláními) a přezkumem stávajících
regulačních přístupů v různých spolkových zemích využít
osvědčených postupů v těchto zemích. Zjistit
příčiny nízké hodnoty veřejných zakázek, jichž se týkají postupy
pro zadávání veřejných zakázek podle předpisů EU. Více usilovat
o odstranění stávajících restrikcí v oblasti plánování, a umožnit tak
vstup nových subjektů na maloobchodní trh. Podniknout další kroky k
odstranění zbývajících překážek bránící hospodářské soutěži
na železnici. Usilovat o další konsolidaci sektoru zemských bank (Landesbanken),
včetně zlepšením rámce pro správu a řízení.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 406 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s.11.
[6]               C(2013) 8001 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 78 final.
[10]             Podle čl. 5 odst. 2
nařízení (ES) č. 1466/97.