               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 427 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2018a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2018

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Spojeného království z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které není Spojené království uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Spojeném království pro rok 2018
                  4
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Spojené království učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 29. března 2017 Spojené království oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z Evropské unie. Pokud ratifikovaná dohoda o vystoupení nestanoví jiné datum, nebo pokud Evropská rada v souladu s čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii po dohodě se Spojeným královstvím jednomyslně nerozhodne, že Smlouvy přestanou platit v pozdější datum, veškeré primární i sekundární právo Unie přestane pro Spojené království platit dne 30. března 2019 v 00:00 hodin (SEČ). Spojené království se v tom okamžiku stane třetí zemí. Probíhají jednání, která mají zajistit spořádané vystoupení, včetně možnosti poskytnutí přechodného období do konce roku 2020, během kterého bude právo Unie pro Spojené království a na jeho území nadále platit. Za těchto okolností Komise nepředložila ani nevypracovala žádný scénář vycházející z možných ujednání mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím po brexitu, neboť tyto záležitosti jsou stále předmětem jednání.

               (4)Dne 30. dubna 2018 předložilo Spojené království svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Spojené království se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. V konvergenčním programu z období 2017–2018 vláda předpokládá, že celkový schodek státního rozpočtu klesne z 2,2 % HDP v období 2017–2018 na 1,8 % HDP v období 2018–2019 a na 1,7 % HDP v období 2019–2020. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Na základě konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v obdobích 2017–2018 až 2019–2020 celkově stabilizuje na úrovni kolem 85,5 % a poté v období 2021–2022 poklesne na 84,8 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků jsou sice obecně dobře specifikována, ale rostoucí tlaky na výdaje vládních institucí v řadě oblastí ohrožují dosažení plánovaného snížení schodku.

               (7)Rada dne 11. července 2017 Spojenému království doporučila, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  7
                nepřesáhne v období 2018–2019 hodnotu 1,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Rada zároveň uvedla, že by se mělo zohlednit dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Spojeného království. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje riziko určitých odchylek od požadavků preventivní složky v letech 2018–2019.

               (8)Vzhledem míře veřejného dluhu Spojeného království přesahující 60 % HDP a k předpokládané mezeře výstupu ve výši 0,4 % by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v období 2019–2020 neměla přesáhnout 1,6 %, v souladu se strukturální korekcí ve výši 0,6 % HDP na základě matice požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Při nezměněné politice se předpovídá, že Spojené království v období 2019–2020 tento požadavek dodrží. Prima facie se předpokládá, že Spojené království v období 2018–2019 a v období 2019–2020 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení díky povolené roční odchylce ve výši 0,25 %. Obecně se Rada domnívá, že Spojené království musí být počínaje obdobím 2018–2019 připraveno pro splnění ustanovení Paktu o stabilitě a růstu přijmout další opatření.

               (9)Díky řadě vládních iniciativ zaměřených na stimulaci trhu s bydlením a cyklického oživení roční čistá nabídka bydlení nadále roste. Zůstává však hluboko pod odhadovanou poptávkou a Spojené království se v poskytování dostatečné nabídky bydlení nadále potýká s velkými problémy. To souvisí s velmi přísnou a složitou regulací trhu s pozemky. Nedostatek bydlení a vysoké náklady na bydlení jsou obzvláště problematické v oblastech s vysokou a rostoucí poptávkou, jako jsou města a jejich okolí. Vláda si je problému vědoma a ke zvýšení nabídky v příštích letech stanovila ambiciózní cíle. Zároveň vláda opětovně potvrdila své odhodlání omezit bytovou výstavbu v okolí měst. Podíl mladších lidí, kteří bydlí ve vlastní nemovitosti, významně poklesl, což přispívá k mezigenerační nerovnosti. Produktivita práce je nízká a stagnuje. Pokud jde o hlavní faktory podněcující produktivitu, kterými jsou dovednosti, investice a účinné provozní postupy, dosahuje mnoho odvětví ekonomiky poměrně špatných výsledků. Silným a stále rostoucím tlakům na kapacitu jsou rovněž vystaveny silniční, železniční a letecké sítě Spojeného království.

               (10)Ačkoli souhrnné údaje týkající se trhu práce jsou podle většiny měřítek nadále pozitivní, přetrvávají obavy, pokud jde o kvalitu některých zaměstnání. Tyto obavy souvisejí s problémy v oblasti rozvoje dovedností, atypických forem práce, výdělků, produktivity, účasti na trhu práce a chudoby v produktivním věku. U všech těchto problémů došlo k významným politickým prohlášením a politickému vývoji. V těchto souvisejících politikách je naprosto zásadní jejich soudržnost. Pokud jde o dovednosti, většina opatření se dosud zaměřovala na učňovskou přípravu a reformy technického vzdělávání. Zaměření na kvalitu by mohlo mít udržitelný multiplikační účinek pro obě tyto vzdělávací oblasti, pro společnost i ekonomiku. Spojené království patří k členským státům, které již splňují více než dvě třetiny navrhovaných kritérií Evropského rámce pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, a proto je stanovení a sledování kvalitativních cílů, např. pomocí sledování uplatnění absolventů, proveditelné. Pro programy celoživotního učení určené zejména zaměstnancům, kteří „uvízli“ v nástupních pracovních pozicích, jsou zapotřebí prostředky srovnatelné s prostředky určenými na učňovskou přípravu a na nové technické vzdělávací programy s maturitou (tzv. „T-levels“).

               (11)V budoucnu bude také třeba věnovat pozornost sociální ochraně a otázkám začleňování. Jsou prováděny reformy v oblasti zařízení péče o děti, bude však zapotřebí učinit více, zejména pro děti do tří let věku. Dopad některých reforem a škrtů v systému sociálního zabezpečení dosud není plně pociťován, zejména u pracujících rodin trpících chudobou.

               (12)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Spojeného království, kterou zveřejnila ve své zprávě o Spojeném království pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Spojenému království adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také míru jejich souladu s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (13)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Spojenému království v období 2018 a 2019:

               1.zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřesáhla v období 2019–2020 hodnotu 1,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP,

               2.podpořit nabídku bydlení, zejména v oblastech s nejvyšší poptávkou, a to i prostřednictvím dalších reforem systému plánování,

               3.řešit potřeby v oblasti dovedností a kariérního postupu stanovením výsledných cílů pro kvalitu a efektivnost učňovské přípravy a posílením investic do rozšiřování dovedností ekonomicky aktivního obyvatelstva.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 and P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Spojeným královstvím financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak na straně výdajů jsou kompenzována.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 404 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Dánska na rok 2018a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Dánska na rok 2018

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitým způsobem zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 též zprávu mechanismu varování, která Dánsko neuvádí mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2018
                  4
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 24. dubna 2018 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2018 plánuje dánská vláda v roce 2018 dosáhnout celkového schodku ve výši 0,7 % HDP a po celé programové období až do roku 2025 nadále plnit střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2018 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2018 klesne na 35,6 % a bude dále klesat až na 34,2 % v roce 2020, než začne růst do roku 2025 až na úroveň těsně pod 40 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro programové období reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se předpokládá, že strukturální saldo dosáhne v roce 2018 přebytku ve výši 0,3 % HDP a v roce 2019 přebytku ve výši 0,9 % HDP, což je poněkud více oproti cíli konvergenčního programu z roku 2018 a nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Dánsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodržet.

               (6)Podmínkou udržitelného růstu v Dánsku je zajištění nabídky pracovních sil v době demografických změn a řešení nastalého nedostatku pracovních sil v některých odvětvích. Reformy zaměřené na větší účast na odborném vzdělávání i odborné přípravě a na zvýšení úspěšnosti ukončení studia, jakož i opatření pro lepší rozvoj digitálních dovedností pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Přínosná by v tomto směru byla též opatření, která by se zabývala lepším začleňováním marginalizovaných a znevýhodněných skupin na trhu práce. Týká se to mladých lidí s nízkou úrovní dosaženého vzdělání, osob se sníženou pracovní schopností a osob se zdravotním postižením, jakož i lidí z rodin migrantů. Nedávná opatření zabývající se pracovním začleněním se začala uskutečňovat zvolna, ovšem zdá se, že se díky nim situace nově příchozích uprchlíků zlepšuje. Začleňování dětí pocházejících z rodin migrantů do vzdělávacího systému je i nadále značně problematické, což vede v průměru k nižší úrovni výsledků vzdělávání oproti ostatním dětem.

               (7)Vysoký růst produktivity má zásadní význam pro podporu hospodářského růstu, udržení relativně vysoké úrovně blahobytu v Dánsku a zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti země. Ačkoli je úroveň produktivity Dánska ve srovnání s jinými členskými státy vysoká, růst produktivity již delší dobu vykazuje klesající trend a stojí mu v cestě široká škála možných překážek (které též určila Dánská rada pro produktivitu a Úřad pro hospodářskou soutěž). Mizivou produktivitou se vyznačovaly zejména služby pro domácí trh, k nimž vláda v roce 2017 přijala pro zvýšení konkurence jen omezená opatření a jejichž některé části, jako např. hypoteční banky, nejsou vystaveny konkurenci ze zahraničí. Slabá konkurence v několika sektorech služeb orientovaných na domácí trh (např. v maloobchodu, ve finančnictví, v distribuci veřejných služeb a síťových odvětví, v dopravě, jakož i ve velkoobchodu s léčivými přípravky) má stále negativní vliv na produktivitu, investice a tvorbu pracovních míst.

               (8)Po několika letech podstatného zvyšování cen bydlení vzniká riziko nadhodnocení, a to zejména v hlavních městských oblastech. Evropská rada pro systémová rizika vydala varování určené osmi členským státům EU, včetně Dánska, a upozornila v něm na zranitelná místa ve střednědobém horizontu v odvětví obytných nemovitostí, což je dáno zvyšováním cen bydlení v kombinaci s vysokým zadlužením domácností. Domácnosti v roce 2017 nadále pokračovaly ve snižování zadlužení, ovšem dluh je i nadále mezi nejvyššími v EU (jako % HDP) a podle odhadů Komise jde nad úroveň, kterou odůvodňují základní ekonomické veličiny a obezřetnostní prahové hodnoty. Od roku 2013 navíc výrazně vzrostl podíl hypoték s velmi vysokými úrovněmi úvěru k příjmu, zejména v Kodani a jejím okolí. Dánské orgány přijaly několik nových makroobezřetnostních opatření s cílem dál omezit rizikové úvěry (v platnosti od roku 2018 a roku 2020) a zavedly reformu daně z nemovitostí (v platnosti od roku 2021), která se zabývá regionální nerovnováhou v cenách bydlení. Nicméně kombinace velmi vysokého poměru úvěru k příjmu, vysokého zadlužení s vysokou citlivostí na úrokovou sazbu a potenciálně přeceněných cen bydlení zvyšuje riziko cenové korekce, jež by mohlo poškodit reálnou ekonomiku a bankovní sektor.

               (9)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (10)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018 a dospěla ke stanovisku, že Dánsko podle očekávání Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               DOPORUČUJE Dánsku v období 2018–2019:

               1.Zvýšit konkurenci ve službách pro domácí trh, například v distribuci veřejných služeb a síťových odvětví, jakož i ve finančním sektoru.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 401 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Belgie na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Belgie na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Tento dokument náležitě zohlednil evropský pilíř sociálních práv, vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které není Belgie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno Evropskou radou dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Belgie jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měla zajistit, aby doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 3, bylo plně a včas provedeno.

               (3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Belgii
                  4
                pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Belgie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 27. dubna 2018 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 belgická vláda plánuje postupné zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 1,0 % HDP v roce 2017 na přebytek ve výši 0,1 % HDP v roce 2021. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se plánuje do roku 2020. Přepočtené strukturální saldo
                  7
                však v roce 2020 stále implikuje schodek ve výši 0,2 %. Program stability z roku 2018 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP, který v roce 2014 dosáhl svého vrcholu ve výši téměř 107 % HDP a v roce 2017 poklesl přibližně na 103 % HDP, do roku 2021 poklesne na 94,6 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na druhé straně však nebyla specifikována opatření nezbytná na podporu plánovaných cílových schodků počínaje rokem 2019, což přispívá ke zhoršení strukturálního salda v roce 2019, jež v případě nezměněných politik předpokládá prognóza Komise z jara 2018.

               (7)Dne 23. května 2018 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, jelikož Belgie v roce 2017 nedosáhla dostatečného pokroku při plnění doporučené hodnoty pro snižování dluhu. Po posouzení všech relevantních faktorů, vzhledem k tomu, že v současné době nejsou dostatečně spolehlivé důkazy umožňující dospět k závěru o existenci podstatné odchylky v Belgii v roce 2017 a po celé období let 2016 a 2017, zpráva nemohla dospět k závěru, zda kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 je nebo není dodrženo. Komise na základě zpětných údajů za rok 2018, které mají být oznámeny na jaře roku 2019, tento soulad znovu posoudí.

               (8)Program stability z roku 2018 naznačuje, že rozpočtový dopad bezpečnostních opatření z roku 2017 je značný, a náležitě dokládá rozsah a povahu těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise dosáhly v roce 2017 způsobilé dodatečné výdaje v souvislosti s bezpečnostními opatřeními 0,04 % HDP. Ustanovení uvedená v čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 umožňují zohlednění těchto dodatečných výdajů, protože závažnost teroristické hrozby představuje mimořádnou událost, jejich dopad na veřejné finance v Belgii je značný a udržitelnost by povolením dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebyla ohrožena. Rozsah požadované korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle na rok 2017 byl proto s ohledem na tyto dodatečné náklady snížen.

               (9)Dne 11. července 2017 Rada Belgii doporučila, aby zajistila, že nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů
                  8
                nepřekročí v roce 2018 hodnotu 1,6 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Současně bylo uvedeno, že při posuzování návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následném posuzování výsledků rozpočtového hospodaření za rok 2018 bude třeba řádně zohlednit cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí. V návaznosti na posouzení Komise, pokud jde o sílu oživení v Belgii s náležitým zohledním problémů této země v oblasti udržitelnosti, provedené v rámci stanoviska Komise k návrhu rozpočtového plánu Belgie není v tomto ohledu třeba zohlednit žádné další prvky. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje pro rok 2018 i pro celé období let 2017 a 2018 riziko podstatného odchýlení od doporučené cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.

               (10)Vzhledem k tomu, že v roce 2019 bude poměr veřejného dluhu Belgie nad 60 % HDP a předpokládaná produkční mezera bude ve výši 0,4 %, neměla by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru přesáhnout 1,8 %, což je v souladu se strukturálním přizpůsobením ve výši 0,6 % HDP vyplývajícím z matice požadavků v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2019 a v celém období let 2018 a 2019. Předpokládá se, že Belgie v letech 2018 a 2019 zřejmě nedodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být od roku 2018 přijata nezbytná opatření. Bylo by obezřetnou reakcí využít případné neočekávané zisky k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.

               (11)Udržitelnost veřejných financí zůstává i nadále problémem. Reformy důchodového systému zavedené v roce 2015 byly významným krokem k řešení rizik souvisejících s dlouhodobým stárnutím obyvatelstva, nicméně zpráva o stárnutí populace z roku 2018 poukazuje na větší zvýšení dlouhodobých výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, než se původně očekávalo, a to jak na důchody, tak na dlouhodobou péči. Podle projekcí se výdaje na důchody zvýší v roce 2070 o 2,9 procentního bodu HDP ve srovnání s nárůstem o 1,3 procentního bodu v předchozí aktualizaci a průměrným poklesem v eurozóně o 0,1 procentního bodu HDP. V této souvislosti by k řešení těchto rizik mohlo přispět úplné provedení vládního plánu reformy. Kromě toho se výdaje na dlouhodobou péči podle projekcí zvýší, z již nyní nadprůměrné úrovně v EU ve výši 2,3 % HDP na 4,0 % HDP do roku 2070. Účinnost výdajů v této oblasti se může zvýšit, sníží-li se roztříštěnost organizačního prostředí dlouhodobé péče způsobená rozdělením pravomocí mezi různými správními úrovněmi.

               (12)Ve federálním státě, jako je Belgie, kde je velká část výdajových pravomocí delegována na orgány samosprávy na nižší než celostátní úrovni, má zásadní význam efektivní rozpočtová koordinace. Ve snaze zlepšit interní koordinaci a transponovat fiskální složku Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii („rozpočtový pakt“) uzavřely federální vláda a regionální a komunitní samosprávy v roce 2013 dohodu o spolupráci, jejímž cílem bylo definovat celkové a individuální víceleté fiskální trajektorie, které měla monitorovat Nejvyšší finanční rada. Byla uzavřena dohoda o jednotlivých fiskálních cílech, jichž má být dosaženo do roku 2020, což je pozitivní krok. Nicméně stále chybí formální dohoda o ročních fiskálních cílech na všech úrovních státní správy. Pokroku bylo dosaženo ve vztahu ke stanovení dostatečných záruk, pokud jde o nezávislost Nejvyšší finanční rady.

               (13)Existuje prostor k tomu, aby ve fiskální konsolidaci hrálo významnější roli omezování výdajů. Celkové veřejné výdaje jsou jako procento HDP vyšší než průměr eurozóny. I přes svůj potenciál k podnícení růstu v dlouhodobé perspektivě jsou veřejné investice podle evropských standardů nízké, zejména v poměru k celkovým veřejným výdajům. Nejenže jsou veřejné kapitálové fondy nízké, rovněž kvalita veřejné infrastruktury se zhoršila. Přezkumy výdajů mohou přispět k inteligentnějšímu přidělování výdajů a podpořit konsolidaci podporující růst. Na regionální úrovni plánují zavést přístup založený na přezkumu výdajů v rámci svého rozpočtového procesu pouze Flandry. Kromě toho není v současné době žádná úroveň správy v Belgii vázána domácími výdajovými pravidly, s výjimkou stropů pro výdaje na zdravotní péči. Je to v kontrastu ke zvyšující se míře přijetí těchto pravidel v celé EU a brání to fiskální konsolidaci založené na výdajích. Kromě toho příspěvky do belgického systému pojištění vkladů nejsou investovány do samostatného portfolia aktiv s nízkým rizikem.

               (14)Z rozdělení dluhů a aktiv v belgických domácnostech vyplývá, že jsou zde určitá slabá místa, a to navzdory jejich celkově příznivé pozici z hlediska bohatství. Dlouhodobě rychlejší nárůst cen nemovitostí než disponibilních příjmů domácností vede k tomu, že finanční situace domácností je zranitelnější, a to v důsledku téměř mechanického navýšení jejich dluhu. I když byla přijata určitá opatření, jež mají reagovat na zvýšené makroobezřetnostní riziko, složitý vnitrostátní rozhodovací proces založený na makroobezřetnostních rizicích nemusí rizika finanční nestability řešit. Zdá se, že ceny nemovitostí jsou v současnosti mírně nadhodnocené.

               (15)Jak je uvedeno v doporučení pro eurozónu na rok 2018, boj proti agresivnímu daňovému plánování je nezbytný, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže mezi podniky, zajistilo se spravedlivé zacházení s daňovými poplatníky a chránily se veřejné finance. Dopady strategií agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik, který by doplnil právní předpisy EU. Dřívější systém odpočtu pomyslných úroků, který vycházel ze stavu majetku, byl nahrazen růstovým systémem. Nový systém, který sdílí růstovou základní linii s daňovou úlevou pro růst a investice navrženou ve společném základu daně z příjmů právnických osob, bude omezen na růstový základní kapitál vypočítaný na základě 5letého průměru. Tato změna má za cíl přispět k neutralitě reformy daně z příjmu právnických osob z hlediska rozpočtu, přičemž by měla současně řešit potenciální využívání systému agresivního daňového plánování a současně omezit zvýhodňování dluhu oproti vlastnímu kapitálu. Skutečnost, že neexistují některá specifická pravidla proti zneužívání, je sice znepokojující, avšak již se připravuje reforma rámce proti zneužívání. Jedná se o pozitivní krok. Bude se pečlivě monitorovat, aby bylo zajištěno, že nová pravidla řeší veškeré relevantní druhy zneužití. Na základě nedávných výměn bude Komise i nadále pokračovat v konstruktivním dialogu s cílem bojovat proti strategiím agresivního daňového plánování.

               (16)Hospodářský růst v poslední době intenzivně vytvářel pracovní místa. Růst zaměstnanosti byl v roce 2017 silný a míra nezaměstnanosti se nyní blíží úrovni před krizí. Nicméně pokud jde o míru zaměstnanosti obyvatelstva ve věku 20 až 64 let (68,1 % v roce 2017), Belgie není na dobré cestě k dosažení cíle strategie Evropa 2020 ve výši 73,2 %. Omezeného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o účast znevýhodněných skupin na trhu práce, neboť neaktivita a nezaměstnanost jsou ve velké míře koncentrovány u osob s nízkou kvalifikací, osob z přistěhovaleckého prostředí a starších pracovníků, což naznačuje, že integraci na trhu práce brání jak strukturální faktory, tak faktory týkající se jednotlivých skupin obyvatel. Zejména osoby pocházející z přistěhovaleckého prostředí, které představují velký podíl obyvatelstva v produktivním věku, se nadále potýkají s nepříznivými výsledky na trhu práce, a představují proto významný nevyužitý potenciál trhu práce. V roce 2016 činila míra zaměstnanosti osob narozených mimo EU 49,1 %, což je o více než 20 procentních bodů méně než u osob narozených v Belgii (u žen byl rozdíl ještě výraznější). Existují určité důkazy, že aktivační opatření nejsou stejně účinná pro všechny skupiny obyvatel. Ačkoli již byla přijata určitá opatření, jež mají pomoci integraci nově příchozích a potírání diskriminace, koordinace mezi různými oblastmi politik a politickými úrovněmi stále není dostatečná, aby řešila náročný úkol integrace osob z přistěhovaleckého prostředí na trhu práce. Stále přetrvávají silné regionální rozdíly ve výkonnosti trhu práce.

               (17)Navzdory snahám o snížení daňového zatížení práce jsou faktory, které demotivují od práce, u některých skupin, jako jsou jednočlenné domácnosti pobírající průměrnou mzdu a osoby přinášející druhý příjem, i nadále silné. V roce 2016 patřilo daňové zatížení pro jednočlennou domácnost pobírající průměrnou mzdu i přes dosavadní opatření nadále mezi nejvyšší v EU. Past nezaměstnanosti u pracovníků s nízkými mzdami (67 % průměrné mzdy na jednočlennou domácnost) je rovněž jednou z nejvyšších v EU. Přetrvávají daňové faktory, jež odrazují od práce osoby přinášející druhý příjem – zejména ženy.

               (18)Míra volných pracovních míst je jednou z nejvyšších v EU a poukazuje na obrovský nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, mimo jiné kvůli nízké mobilitě a nedostatečným jazykovým dovednostem v bruselském regionu. Účast na celoživotním učení je nízká. Je třeba, aby jednotlivci i zaměstnavatelé přijali další závazky ohledně nepřetržitého celoživotního vzdělávání – umožní totiž lidem zvládnout přechod mezi zaměstnáními.

               (19)Bylo dosaženo určitého pokroku, pokud jde o rovné příležitosti k zapojení do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy, neboť jednotlivé komunity postupně zavádějí reformy školství. I přes dobré průměrné výsledky v mezinárodním srovnání dlouhodobě přetrvávají značné nerovnosti, pokud jde o vysokoškolské vzdělávání. Výsledky v oblasti vzdělávání 15letých žáků vykazují značné rozdíly související se socioekonomickým zázemím a přistěhovaleckým statusem. Výkonnostní rozdíly mezi komunitami, jakož i nedostatečné zastoupení znevýhodněných skupin mezi předními žáky v oblasti přírodních věd, čtení a matematiky, jsou znepokojivé. Značné nedostatky ve výkonnosti mezi školami jdou ruku v ruce s nerovnými příležitostmi ve vzdělávání. Přestože je podíl osob s terciárním vzděláním vysoký, jsou patrné nerovnosti v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání, chybějící dovednosti a regionální rozdíly. Podíl absolventů oborů přírodních věd, technologických a matematických oborů je jedním z nejnižších v EU a nedostatek pracovních sil v těchto oblastech by se mohl stát závažnou překážkou pro růst a inovace. Znepokojující je rovněž nedostatek učitelů, avšak reformy týkající se této profese postupují pomalu. Je třeba upravit trvalý profesní rozvoj učitelů. Jak vlámské, tak frankofonní společenství zahájilo zásadní reformy svých vzdělávacích systémů. Jejich provádění se plánuje v nadcházejících desetiletích. Na konci roku 2017 však bylo rozhodnuto vstup hlavních opatření v platnost odložit. Dopad reforem a opatření bude do značné míry záviset na jejich účinném provádění a sledování.

               (20)Byly provedeny pouze drobné reformy, jež mají řešit omezující regulační rámec v oblasti služeb. Ve Flandrech se zrušil zákon o usazování pro vybraný počet řemeslných profesí. Regulace v některých odborných službách však zůstává vysoká. V důsledku toho je hospodářská soutěž v těchto odvětvích s nízkým podílem nových společností vstupujících na trh utlumená. Ve stavebnictví jsou uloženy horizontální povolovací režimy pro přístup na stavební trh a stavební povolení jsou i nadále složitá, a to i přes opatření přijatá v posledních letech. Míra fluktuace („churn rate“) v belgickém stavebním odvětví je výrazně pod průměrem EU, což může naznačovat, že toto odvětví trpí nedostatečnou hospodářskou soutěží. To rovněž ovlivňuje provádění důležitých infrastrukturních projektů. Významná omezení panují rovněž v oblasti železniční a silniční dopravy. Nízký růst produktivity belgického hospodářství do značné míry souvisí s nízkým růstem produktivity v odvětví služeb. Regulační omezení mají také nepříznivý dopad na uživatele těchto služeb, zejména v odvětví zpracovatelského průmyslu. Hlubší strukturální reformy klíčových odvětví služeb by pomohly zlepšit růst produktivity, který je zásadní pro zajištění budoucího růstu a udržitelnosti veřejných financí.

               (21)Určitým způsobem se zlepšilo rovněž fungování maloobchodního odvětví. I přes nedávné reformy mají regulační omezení stále záporný dopad na výkonnost tohoto odvětví a brání investicím. Ceny řady kategorií produktů jsou stále vyšší než v sousedních zemích. Je třeba vyvinout větší úsilí, aby bylo podnikatelské prostředí příznivé pro hospodářskou soutěž a investice, což by spotřebitelům přineslo větší výběr výrobků a nižší ceny. V dubnu Komise navrhla osvědčené postupy jako návod pro reformy členských států v maloobchodním sektoru
                  9
               .

               (22)Výkonnost podnikání je v Belgii stále nízká, a to i přes některé reformy v posledních letech a nedávno přijatá opatření, jejichž dopad musí být teprve posouzen. Obchodní dynamika je nízká, jelikož míra zakládání podniků stále patří mezi nejnižší v Evropě (je mnohem nižší než průměr v EU), a nízká je rovněž míra jejich rušení. Kromě toho je administrativní zátěž pro podniky stále značná a vyznačuje se složitými postupy a nízkou mírou právní jistoty.

               (23)Pokud jde o výkonnost digitálních veřejných služeb, nachází se Belgie v rámci EU na průměrné úrovni. Na rozdíl od celkově dobrého postavení, pokud jde o rozvoj digitální ekonomiky, se digitální veřejné služby nacházejí na průměrné pozici. Belgické federální struktury kladou specifické překážky při zavádění soudržných a celostátních služeb elektronické veřejné správy. Ztráty způsobuje skutečnost, že různé systémy nejsou vždy interoperabilní. Přetrvávají vážné obavy ohledně soudního systému, zejména pokud jde o zpoždění, digitalizaci a spolehlivost, srovnatelnost a jednotnost soudních údajů. Zavádění iniciativ pro digitalizaci některých soudních služeb na všech soudech, jako jsou elektronické schránky nebo elektronické předkládání dokumentů, proti plánu zaostává. Nicméně dokud nebude tento jednotný kódovací systém zaveden na všech soudech, nebudou údaje o účinnosti soudních řízení dostatečně spolehlivé a srovnatelné.

               (24)Navzdory nedávným reformám je belgický daňový systém i nadále složitý. Reforma daně z příjmu právnických osob sníží zákonné sazby a přispěje ke zjednodušení systému. Nicméně v platnosti zůstává řada výjimek a narušujících pobídek, jak ukazuje nadále rostoucí tendence celkové výše daňových úlev. Lze ještě více využívat možností, jež nabízí zdaňování podporující růst. Příjmy z daní souvisejících s životním prostředím stále patří mezi nejnižší v EU. Ve skutečnosti existuje značný potenciál pro skutečný „ekologický“ přesun zdanění, který by řešil mimo jiné zvýhodňování služebních vozů, jež přispívají ke znečišťování ovzduší, přetížení dopravy a emisím skleníkových plynů.

               (25)Jen omezeného pokroku bylo dosaženo v řešení dopravního přetížení. Mobilita trpí nedostatečnými veřejnými investicemi do infrastruktury, narušujícími daňovými pobídkami a nedostatkem hospodářské soutěže v oblasti dopravních služeb, což vede k obrovskému přetížení dopravy a brání růstu produktivity. Přetížení silniční dopravy se rok od roku zhoršuje, odrazuje zahraniční investice a vede k vysokým sociálním, hospodářským a environmentálním nákladům. K nejnaléhavějším výzvám patří dokončení a modernizace železniční a silniční infrastruktury zejména v okolí Antverp a Bruselu a uvnitř těchto měst. Jsou zde rovněž podstatná omezení v oblasti železniční a silniční dopravy. Příslušné orgány mohou podpořit účinnější využívání stávající infrastruktury a přechod od individuální dopravy směrem k hromadnějším alternativám s nízkými emisemi.

               (26)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Belgie, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Belgii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Belgii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států budou v budoucnu zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (27)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  10
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Belgii v období 2018–2019:

               1.Zajistit, že nominální míra růstu čistých primárních veřejných výdajů nepřekročí v roce 2019 hodnotu 1,8 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Pokračovat v zamýšlených důchodových reformách a zohlednit předpokládaný nárůst výdajů na dlouhodobou péči. Usilovat o plné provádění dohody o spolupráci z roku 2013 za účelem koordinace fiskální politiky na všech úrovních veřejné správy. Zlepšit účinnost a složení veřejných výdajů na všech úrovních státní správy s cílem vytvořit prostor pro veřejné investice, zejména prováděním přezkumů výdajů.

               2.Odstranit faktory, které odrazují od pracovní činnosti, a posílit účinnost aktivních politik trhu práce, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací, osoby z přistěhovaleckého prostředí a starší pracovníky. Pokračovat v reformách vzdělávání a odborné přípravy, včetně podpory rovnosti a zvýšení podílu absolventů vysokých škol v oblastech přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky.

               3.Snížit regulační a administrativní zátěž v zájmu stimulace podnikání a zvýšení hospodářské soutěže v oblasti služeb, zejména v oblasti maloobchodu, stavebnictví a odborných služeb. Řešit rostoucí problémy s mobilitou, a to zejména prostřednictvím investic do nové či stávající dopravní infrastruktury, a posílit pobídky k používání hromadné dopravy a dopravy s nízkou produkcí emisí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Belgií financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 402 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2018 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2018

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Tento dokument náležitě zohlednil evropský pilíř sociálních práv, vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku
                  5
                pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018
                  6
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Bulharsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Slabiny ve finančním sektoru provází vysoké zadlužení a úvěry v selhání v podnikovém sektoru, a to v situaci, kdy trh práce není plně adaptován.

               (3)Dne 19. dubna 2018 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem Bulharska obsahuje závazky jak z krátkodobého, tak střednědobého hlediska a zahrnuje výzvy uvedené ve zprávě o Bulharsku pro rok 2018. Uvádí zejména opatření, jež mají posílit bankovní a nebankovní dohled, zlepšit rámec pro insolvenční řízení a snížit zbývající nedostatky zjištěné v roce 2016 v zátěžových testech. Zahrnuje rovněž opatření k posílení výběru daní a řešení stínové ekonomiky, k lepšímu zacílení aktivních politik na trhu práce, zvýšení sociální ochrany a k řešení různých výzev v oblasti zdravotní péče a vzdělávání. Celkově lze říci, že účinné provádění národního programu reforem by bylo základem pro nápravu nerovnováhy.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  7
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
                Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

               (5)Na Bulharsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2018 vláda vychází z celkového přebytku ve výši 0,9 % HDP v roce 2017 a má za cíl vyrovnaný rozpočet v roce 2018 a přebytek ve výši 0,3 % HDP v roce 2019, 0,5 % v roce 2020 a 0,2 % v roce 2021. Střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 1 % HDP – by měl být podle plánu v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle konvergenčního programu z roku 2018 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 25,4 % HDP v roce 2017 na 19,4 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo zůstane v přebytku, ale sníží se z 0,9 % HDP v roce 2017 na 0,6 % HDP v roce 2018 a v roce 2019 zůstane na stejné úrovni. Strukturální saldo zůstane podle prognózy v obou letech nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Bulharsko podle projekcí ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodrží.

               (6)Nanejvýš důležité je zvýšení účinnosti fiskální politiky. Příjmy z daní a dodržování daňových předpisů se zlepšují, avšak spíše v důsledku lepšího ekonomického výhledu než zlepšení správy a výběru daní. Účinnost veřejných výdajů v Bulharsku je velmi nízká. V tomto ohledu jsou důležité reformy v oblasti řízení veřejných financí a současné hospodářské a rozpočtové podmínky jsou pro tyto reformy obzvláště příznivé. Hospodářská výkonnost státních podniků je nedostatečná v porovnání s jinými zeměmi v regionu a se soukromým sektorem a je rovněž zdrojem nejistoty a rizika pro veřejné finance, neboť nedoplatky těchto podniků představují podmíněné závazky. Celkově je správa a řízení státních podniků i nadále problematická a nesplňuje mezinárodní normy. Kromě toho jsou reformy v této oblasti velmi důležité pro podnikatelské prostředí.

               (7)Stabilita finančního odvětví se navzdory přetrvávajícím slabinám i nadále zlepšovala. Vysoký zůstává objem podnikových úvěrů v selhání, ačkoliv došlo k jeho snížení. Kapitálové rezervy jsou v průměru vyhovující, což poskytuje dostatečný prostor pro čištění rozvahy. Došlo k výraznému pokroku při zlepšování dohledu nad finančním sektorem, ale některá důležitá opatření ještě stále nebyla plně provedena. Zmírnění zbývajících rizik spojených s expozicí spřízněných stran a lepším oceňováním aktiv jsou klíčové pro další posílení rozvahy a zvýšení odolnosti bank a pojišťoven.

               (8)Neúčinnost insolvenčního rámce zpomaluje snižování zadluženosti soukromého sektoru a řešení úvěrů v selhání. Postupy jsou příliš dlouhé a míra zpětně získaných prostředků je nízká. Některé prvky fungujícího rámce stále chybí, zejména pravidla pro oddlužení a pro poskytování druhé šance podnikatelům, a to v přiměřené lhůtě po úpadku. Nedostatečné shromažďování údajů a nevhodné nástroje pro dohled brání posouzení účinnosti jak starších, tak nových postupů, včetně postupů pro restrukturalizaci podniků.

               (9)Míra nehlášené práce je nadále vysoká, což má významné důsledky pro daňové příjmy, pracovní podmínky a přiměřenost příjmů po odchodu do důchodu. Bulharsko přijalo v poslední době řadu opatření, jimiž usiluje o zlepšení situace. Patří sem například jednodenní smlouvy v zemědělství, lepší spolupráce mezi daňovými úřady a úřady práce a větší úsilí o zvýšení povědomí o negativních důsledcích pro zaměstnance. Jejich dopad bude záviset na účinném provádění. Urychlování přechodu k formální ekonomice má zásadní význam pro dosažení růstu podporujícího začlenění a zajištění spravedlivých pracovních podmínek pro všechny.

               (10)Situace na trhu práce se zlepšila, avšak problémy přetrvávají. Zaměstnanost dosáhla úrovní před krizí a nezaměstnanost je pod průměrem EU. Naproti tomu z pozitivního vývoje na trhu práce nemá tentýž prospěch celá populace v produktivním věku. Dlouhodobě nezaměstnaní, neaktivní mladí lidé, Romové a osoby žijící v chudších regionech a venkovských oblastech se stále potýkají s velkými obtížemi při vstupu nebo návratu do zaměstnání. Stárnutí a úbytek obyvatelstva v kombinaci s nižší mírou ekonomické aktivity, než činí průměr EU, vedou k nedostatku pracovních sil a dovedností, což oslabuje dlouhodobé výhledy hospodářství. Bylo by tedy záhodno více se zaměřit na zvyšování kvalifikace a na odbornou přípravu. Účast na trhu práce a zaměstnatelnost by bylo možné posílit prostřednictvím kombinace účinných informačních opatření, aktivních politik trhu práce a sociálních služeb.

               (11)Nerovnosti v příjmech a přístupu ke službám (vzdělávání, zdravotní péče a bydlení), jakož i riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstávají jedny z nejvyšších v EU. V roce 2016 byly dvě pětiny obyvatel ohroženy chudobou nebo sociálním vyloučením, zatímco příjmy nejbohatších 20 % domácností byly téměř osmkrát vyšší než příjmy nejchudších 20 %. Výdaje na sociální ochranu jsou nízké, včetně režimu zajišťujícího minimální příjem, jenž má omezený jak rozsah a přiměřenost, tak dopad na snižování chudoby a nerovnosti. Chybí objektivní mechanismus na přezkoumání úrovně dávek. Navzdory nedávným zlepšením, pokud jde o přiměřenost dávek sociální pomoci a minimálních důchodů, neposkytuje systém sociální ochrany dostatečnou podporu nejvíce zranitelným a znevýhodněným skupinám, jako jsou Romové, děti, starší osoby, osoby se zdravotním postižením a lidé žijící ve venkovských oblastech. Poskytování sociálních služeb je i nadále slabé a jejich začlenění do trhu práce a mezi další služby je nedostačující.

               (12)Minimální mzda je stanovena bez jasného a transparentního mechanismu a procentuální podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se za posledních šest let více než zdvojnásobil. Neexistence takového mechanismu může ohrozit dosažení správné rovnováhy mezi jednotlivými cíli, jimiž je podpora zaměstnanosti a konkurenceschopnosti a ochrana pracovních příjmů. Kromě toho vzniká nejistota, která může nepříznivě ovlivnit předvídatelnost obchodních podmínek. Vláda předložila návrhy pro mechanismus stanovování minimální mzdy, jenž má tento nedostatek řešit. V této oblasti však mezi sociálními partnery neexistuje žádná dohoda. Vláda zahrnula zvýšení minimální mzdy do roku 2020 rovněž do své rozpočtové prognózy. V roce 2018 Bulharsko ratifikovalo Úmluvu Mezinárodní organizace práce o stanovení minimální mzdy. To by mohlo být dobrým základem pro zřízení objektivního mechanismu.

               (13)Velkým problémem nadále zůstává nedostatečný přístup ke zdravotní péči v důsledku nízkých veřejných výdajů, nerovnoměrného rozdělování omezených zdrojů a nízkého krytí v rámci zdravotního pojištění. Nízkou úroveň veřejných výdajů musí vyvažovat vysoká míra soukromých výdajů, a to hlavně v podobě finanční spoluúčasti. Podíl Bulharů bez zdravotního pojištění je v porovnání s většinou členských států EU vysoký. Problematické jsou i nadále rozdíly mezi oblastmi, pokud jde o počet lékařů, a nízký počet zdravotních sester. Pozitivní zprávou je, že počet lékařů, kteří z Bulharska odcházejí, se v nedávné době začal snižovat. K řešení těchto nedostatků by měla být využita opatření, jako je národní strategie pro zdravotnictví.

               (14)Navzdory nedávným opatřením k modernizaci vzdělávacího systému jsou výsledky vzdělávání slabé a silně ovlivněné sociálně-ekonomickým postavením. Děti ze znevýhodněných rodin, zejména Romové, nemají rovné příležitosti. Vysoká míra předčasného ukončování školní docházky má negativní dopady na budoucí zaměstnatelnost a výkon trhu práce. Pokud jde o poskytování kvalitního všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění, zůstává i nadále výzvou poskytování etnicky smíšených mateřských škol, škol a tříd. Cílem reformy studijních programů je zlepšit výsledky v oblasti vzdělávání a digitální dovednosti. Nicméně úroveň digitálních dovedností je stále jednou z nejnižších v EU a mezi různými sociálně-ekonomickými skupinami se liší. I přes opatření z poslední doby je relevance odborného vzdělávání a přípravy pro trh práce i nadále nedostatečná. Probíhá reforma vysokoškolského vzdělávání, ale vyřešit nedostatek dovedností je náročným úkolem vzhledem k nevyrovnaným profilům absolventů podle odvětví. Účast na vzdělávání dospělých je navzdory potřebě rozšiřování dovedností velmi nízká. V kontextu výrazného stárnutí učitelů byla zavedena opatření k řešení jejich nedostatečného počtu v budoucnu. Bez ohledu na nedávná zlepšení je třeba dále posílit programy vzdělávání učitelů.

               (15)Byla zavedena řada opatření zahrnutých do vnitrostátní strategie pro zadávání veřejných zakázek. Vnitrostátní orgány by však měly vynaložit větší úsilí a zajistit jejich účinné provádění. Podle podniků a nevládních organizací se prostředí veřejných zakázek již začalo celkově zlepšovat. Obavy však stále vyvolává nedostatečná transparentnost a korupce. Větší využívání přímého zadávání zakázek a vysoký počet jednotných nabídek by mohl výrazně ohrozit účinnost systému a transparentnost. Probíhá první nezávislé hodnocení nových kontrolních funkcí agentury pro zadávání veřejných zakázek. K zajištění další optimalizace kontrolních funkcí agentury by byly nezbytné pravidelné aktualizace. Zbývající problémy se správní kapacitou, a to i na místní úrovni, vyžadují další úsilí o profesionalizaci, normalizaci a řádné zvážení možností, které nabízejí centrální zadavatelé. Soustředění poptávky by také mohlo přispět ke zlepšení účinnosti a hospodárnosti systému veřejných zakázek ve zdravotnictví. Je třeba dále hledat řešení, jak předcházet zpožděním u významných veřejných projektů.

               (16)Strukturální nedostatky a značná roztříštěnost systému výzkumu, vývoje a inovací omezuje jeho přínos ke zvýšení produktivity a růstu. Výrobě stále dominují segmenty nižších technologií a inovace jsou zastoupeny velmi málo. Obzvláště nízká je úroveň veřejných a podnikatelských výdajů na výzkum a rozvoj. Pomalé reformy brání přechodu k systému zaměřenému na inovace. Ačkoliv existuje řada vysokých škol a výzkumných ústavů, jen několik z nich má vysoce kvalitní vědecké výstupy. Hlavní slabinou zůstává komercializace výzkumu. Systému financování výzkumu chybí konkurenční výzvy k předkládání návrhů, mezinárodní hodnocení a financování poskytované výzkumným institucím na základě výkonnosti. Spolupráce veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje je slabá. Stěžejní iniciativa „Sofia Tech Park“ se stále potýká s řadou problémů, mezi něž patří: neefektivní správa věcí veřejných, nestabilní řízení, nedostatečně využívaná vědecká infrastruktura a absence dlouhodobého finančního závazku vlády. Strukturální transformace v kombinaci s účinnou správou věcí veřejných a stabilní úrovní financování výzkumu a inovací z veřejných zdrojů může maximalizovat dopad na produktivitu a růst a podpořit přechod hospodářství k činnostem s vyšší přidanou hodnotou v souladu se strategií pro inteligentní specializaci.

               (17)Další zlepšení si žádá podnikatelské prostředí. Ačkoli byla přijata řada reforem, jejich praktické provádění zaostává. Podniky i nadále trápí korupce, institucionální nedostatky a nedostatečné nabídky pracovních sil. Pokrok v reformě veřejné správy a elektronické veřejné správy je pomalý. Správě a řízení ve veřejném sektoru by prospěla větší transparentnost, jasnější pravidla a dlouhodobá perspektiva. Kromě toho je možné dále rozvíjet úlohu sociálního dialogu a v případě potřeby ji mohou usnadňovat orgány veřejné moci. Nedostatky v infrastruktuře se projevují nízkou účinností a výkonností odvětví dopravy. Trh osobní železniční přepravy trpí nedostatkem účinné hospodářské soutěže. Nebyla zavedena dobře cílená a účinná opatření snižující znečištění ovzduší.

               (18)V roce 2017 Bulharsko pokračovalo ve svém úsilí o reformu soudnictví a řešilo nedostatky v boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Nové volby do Nejvyšší soudní rady potvrdily pozitivní dopad ústavních a legislativních reforem provedených v letech 2015 a 2016. Byly přijaty reformy trestního zákoníku za účelem zlepšení systému trestního stíhání v případech korupce na vysoké úrovni a jsou zvažovány další reformy. Na začátku roku 2018 byl přijat zákon, kterým se stanoví nový jednotný protikorupční orgán, jehož úkolem je posílení prevence a odrazování od korupce na vysoké úrovni. V rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování Komise dále monitoruje reformu soudnictví a boj proti korupci a organizovanému zločinu v Bulharsku. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených této zemi zahrnuty, ale mají význam pro rozvoj pozitivního podnikatelského prostředí v Bulharsku.

               (19)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států budou v budoucnu zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018 a dospěla ke stanovisku, že Bulharsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (21)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

               DOPORUČUJE Bulharsku v období 2018–2018:

               1.Zlepšit výběr daní a zvýšit účinnost veřejných výdajů, mimo jiné i prostřednictvím intenzivnějšího prosazování opatření ke snížení rozsahu neformální ekonomiky. Zlepšit rámec správy a řízení státních podniků v souladu s mezinárodními osvědčenými postupy.

               2.Přijmout následná opatření vyplývající z přezkumu finančního sektoru a provádět akční plány dohledu s cílem posílit dohled a stabilitu tohoto odvětví. Zajistit odpovídající ocenění aktiv, včetně bankovních záruk, a to posílením postupů hodnocení a auditu. Dokončit reformu insolvenčního rámce a podporovat fungující sekundární trh úvěrů v selhání.

               3.Zvýšit zaměstnatelnost znevýhodněných skupin prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a posílením aktivačních opatření. Zlepšit poskytování kvalitního všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění, zejména Romům a jiným znevýhodněným skupinám. V souladu s národní strategií v oblasti zdraví a jejím akčním plánem zlepšit přístup ke zdravotní péči, mimo jiné tím, že se sníží finanční spoluúčast a vyřeší se nedostatek zdravotnických pracovníků. Zavést mechanismus pravidelných a transparentních revizí minimálního příjmu a zlepšit jeho rozsah a přiměřenost.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne23.5.2018
            COM(2018) 407 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Irska na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Irska na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Tento dokument náležitě zohlednil evropský pilíř sociálních práv, který společně vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise dne 17. listopadu 2017.  Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Irsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Irsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, které je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Irsku pro rok 2018
                  5
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Irsko učinilo při plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, při přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a při plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly také zveřejněny dne 7. března 2018
                  6
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Irsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Slabinu představuje především velký objem soukromého a veřejného dluhu a čistých vnějších závazků. Došlo však také k podstatným zlepšením. Silný růst produktivity v uplynulých letech přinesl lepší konkurenceschopnost a kladné saldo běžného účtu znamenající rychlé snížení vysokého objemu čistých zahraničních závazků. Intenzivní hospodářský růst nadále působí ve prospěch snižování soukromého zadlužení. Objem soukromého dluhu však zůstává vysoký, ačkoli při posuzování zadlužení podniků je třeba zohlednit silný vliv činností nadnárodních společností; zadlužení domácností se zdá být obecně v souladu se základními předpoklady. Veřejný dluh má mít podle prognóz nadále klesající tendenci a schodek se postupně vyrovnává. Ceny rezidenčních nemovitostí rostou rychlým tempem – ačkoli z pravděpodobně podhodnocených úrovní – což rovněž posiluje bilance domácností. Banky jsou dobře rekapitalizovány a jejich ziskovost se postupně zlepšuje. Ačkoliv je objem úvěrů v selhání stále vysoký, nadále klesá. Byla přijata politická opatření k řešení těchto slabin, avšak u některých z nich bude nějaký čas trvat, než přinesou očekávané výsledky.

               (4)Dne 18. dubna 2018 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2018 a dne 30. dubna 2018 svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  7
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (6)Na Irsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 vláda očekává mírné snížení celkového schodku na 0,2 % HDP v roce 2018 a následně jeho další postupné zlepšování, přičemž v roce 2021 by mělo být dosaženo přebytku ve výši 0,4 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – má být splněn od roku 2019. Podle programu stability by měl v roce 2018 poměr veřejného dluhu k HDP klesnout na 66 % a poté dále klesat až na 58,7 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2019, nebyla zatím dostatečně upřesněna.

               (7)Dne 11. července 2017 Rada doporučila Irsku, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2018 nepřesáhne 2,4 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Zároveň Rada uvedla, že by se mělo zvážit dosažení takové orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Irska. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje riziko určité odchylky od doporučené fiskální korekce v roce 2018 a v celém období 2017 a 2018.

               (8)V roce 2019 by Irsko mělo dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. To je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  9
               , která nepřesáhne 5,3 %
                  10
               , což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,1 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo dosáhne schodku ve výši 0,4 % HDP v roce 2019, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Předpokládá se, že Irsko v roce 2018 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2019 pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Irsko musí být připraveno přijímat další opatření pro zajištění souladu v roce 2018 a že podle předpokladů dosáhne souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu v roce 2019. S ohledem na rozdíl mezi měřeními HDP a domácí výrobou v Irsku a na související dopad na poměr veřejného dluhu k HDP a na stávající cyklické podmínky a zvýšená vnější rizika v Irsku by bylo obezřetnou reakcí využít neočekávaných příjmů k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.

               (9)Stav veřejných financí se díky silnému růstu produkce dále zlepšil. Nebezpečí kolísání příjmů však přetrvává a existuje zde prostor k tomu, aby se jejich odolnost vůči hospodářským fluktuacím a negativním otřesům zvýšila. V podmínkách ekonomické volatility by příjmovou stabilitu bylo možné zlepšit snížením rozsahu a množství daňových výdajů a rozšířením daňové základny. Některá nedávná daňová opatření se však zaměřila na snižování daní a daňové úlevy, a podle všeho tak dále zvýšila závislost na vysoce procyklických zdrojích příjmů. Kromě toho má Irsko další potenciál zlepšit způsob, kterým jeho daňový systém může podporovat environmentální cíle.

               (10)Jak je uvedeno v doporučení pro eurozónu na rok 2018, pro zabránění narušování hospodářské soutěže mezi podniky, zajištění spravedlivého zacházení s daňovými poplatníky a pro ochranu veřejných financí je naprosto nezbytné bojovat proti strategiím agresivního daňového plánování. Dopady strategií agresivního daňového plánování na další členské státy vyžadují přijetí koordinovaných opatření v rámci národních politik, která doplní právní předpisy EU. Vysoká úroveň licenčních poplatků a výplat dividend vyjádřená jako procento HDP naznačuje, že irská daňová pravidla využívají společnosti, které provádějí agresivní daňové plánování. Omezené uplatňování daně vybírané srážkou z  odchozích (tj. prováděných rezidenty EU ve prospěch rezidentů třetích zemí) licenčních poplatků a plateb dividend prováděných společnostmi se sídlem v Irsku může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud ani jurisdikce příjemce těchto plateb neukládá žádnou daň. Kromě toho mohou společnosti využívat určitá ustanovení v dvoustranných daňových dohodách uzavřených mezi Irskem a některými dalšími zeměmi, aby se vyhnuly novému pravidlu daňového rezidenství, jež bylo v Irsku zavedeno v roce 2015. Výsledek konzultací, které Irsko provedlo na základě nezávislého přezkumu zákona o dani z příjmu právnických osob, bude relevantní pro podobu ohlášených daňových reforem. Komise zaznamenala, že nedávno byla oznámena nebo přijata pozitivní opatření (tj. opatření přijatá s cílem bojovat proti agresivnímu daňovému plánování v Irsku a možná obranná opatření proti zjištěným jurisdikcím, které nespolupracují v daňové oblasti).  Na základě těchto nedávných změn bude Komise pokračovat ve svém konstruktivním dialogu, aby byly ukončeny praktiky agresivního daňového plánování.

               (11)Náklady spojené se stárnutím populace představují i nadále rizika pro dlouhodobou fiskální udržitelnost. Irsko zavedlo několik významných opatření ke zvýšení účinnosti, jako je dohoda o snížení nákladů s farmaceutickým průmyslem, systém finančního řízení a financování podle činností. Byla také přijata některá opatření na zlepšení dostupnosti primární zdravotní péče. Irský systém zdravotní péče je však nákladný a čelí řadě problémů, k nimž se řadí i problém rychlého stárnutí obyvatelstva. Služby primární zdravotní péče a komunitní péče dosud nedokáží zmírnit rostoucí tlak na kapacitu a náklady nemocniční péče. Plánovaný posun směrem ke všeobecné zdravotní péči je třeba posílit zavedením víceletého plánování rozpočtu a lepší kontrolou výdajů. To je kromě toho třeba zaštítit zjištěními z
                  komplexního posouzení výdajů, jež se týká efektivnosti a účinnosti zdravotnictví. Kromě toho by se mělo zvážit posílení úlohy primární zdravotní péče jako mechanismu předcházení nemocniční péči, aby se v Irsku ulevilo přetíženým nemocnicím. Navzdory široké řadě reforem zaměřených na řešení veřejných výdajů na důchody se očekává, že v dlouhodobé perspektivě celkový schodek důchodového systému významně vzroste. Včasné provedení předloženého plánu na důchodovou reformu má zásadní význam pro posílení fiskální udržitelnosti irského důchodového systému.

               (12)Roky nízkých investic v důsledku hospodářské krize se odrazily na dostupnosti náležité infrastruktury v oblastech dopravy, čisté energie, vodohospodářství, bydlení a telekomunikací. Trvale nedostačující nabídka ve spojení se zvýšenou poptávkou nadále podporují růst cen nemovitostí.  Ač se ceny nemovitostí v roce 2016 nejevily jako nadhodnocené, cenová dostupnost nemovitostí představuje problém. Nebude-li se tato otázka řešit, mohly by překážky omezující nabídku bydlení přispět ke zvýšení nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Spolu s územním plánováním je zlepšení infrastruktury rozhodujícím faktorem pro dosažení toho, aby nabídka bydlení náležitě odpovídala poptávce, pro posílení soukromých investic, růst produktivity a pro vyrovnaný regionální hospodářský rozvoj. Kromě toho investice do infrastruktury v oblasti čisté energie, ekologické a veřejné dopravy a vodohospodářství, stejně jako zvýšené úsilí v oblasti obnovitelné energie a oběhového hospodářství, budou mít zásadní význam pro to, aby Irsko uspělo v přechodu k nízkouhlíkové ekonomice, jež bude odolná z hlediska životního prostředí. Národní rozvojový plán na období 2018–2027 a národní plánovací rámec, které jsou součástí strategie Irska na období do roku 2040, budou důraznými kroky správným směrem, pokud budou v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami zohledňovány a provedeny.

               (13)Stávající úsilí o zmírňování změny klimatu neumožní Irsku dosáhnout svých závazků v rámci cílů EU, jichž má být v oblasti změny klimatu dosaženo do roku 2020. V dekarbonizaci klíčových částí ekonomiky bylo dosaženo pouze omezeného úspěchu, a to zejména v zemědělství, silniční dopravě a v odvětví bydlení.  Proto aby Irsko zajistilo soulad s rozhodnutím o „sdílení úsilí“, bude muset využít dostupné flexibility, např. nakoupit povolenky od jiných členských států.  Národní odhady zdůrazňují rozsah dalšího potřebného úsilí: očekává se, že emise v rámci rozhodnutí o „sdílení úsilí“ (jež stanoví závazné roční cíle emisí skleníkových plynů pro členské státy v období 2013–2020) na základě stávajících politik porostou až do roku 2025, než se stabilizují na úrovni, jež bude lehce pod úrovní emisí v roce 2005. Irsko nedávno přijalo národní plán na zmírnění dopadů změny klimatu, který stanoví plán pro dosažení nízkouhlíkového hospodářství a soudržný rámec pro boj proti přetrvávajícím výzvám v odvětví energetiky. Tento plán však ve své současné podobě nabízí jen málo nových a konkrétních opatření na zmírnění dopadů změny klimatu. Také národní plánovací rámec obsahuje složku týkající se klimatu, aby se zdůraznila skutečnost, že náležité územní plánování bude rozhodujícím faktorem při zmírňování dopadů změny klimatu, a to vzhledem k tomu, že obyvatelstvo Irska je široce rozptýleno a země má jen malý počet rozlehlých městských oblastí, jež všechny čelí závažnému dopravnímu přetížení a problémům v oblasti veřejné dopravy. Při dekarbonizaci hospodářství bude mít zásadní úlohu také národní rozvojový plán na období 2018–2027 a jeho účinné provádění. Tento plán totiž stanoví míru uvolnění dodatečných prostředků na dekarbonizaci odvětví energetiky, využívání obnovitelných zdrojů energie a zlepšení veřejné dopravy a energetické účinnosti.

               (14)V Irsku přetrvává problém v souvislosti se zajištěním růstu podporujícího začlenění. V roce 2017 klesla nezaměstnanost na 6,7 %, ale určité skupiny jsou stále do značné míry vzdáleny trhu práce a sociálně vyloučeny. Díky systémům sociálního zabezpečení a zdanění se daří účinně omezovat chudobu a nerovnost a Irsko přijalo opatření ke stimulaci zaměstnanosti prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a doplňkových plateb. Setrvale vysoká míra ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením souvisí s vysokým podílem lidí žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce (v roce 2016 se jednalo o téměř dvojnásobek průměru EU a nejvyšší procento v EU: 18,2 % (Irsko) oproti 10,5 % (průměr EU)). Tento problém se týká především domácností s jedním rodičem. Pokud jde o Irsko, téměř tři čtvrtiny lidí, kteří nepracují, jsou pracovně neaktivní. Ačkoliv míry týkající se dětí nebo lidí obecně, kteří jsou ohroženi chudobou nebo sociálním vyloučením, v roce 2016 mírně poklesly, stále převyšují průměr EU. Proto musí Irsko dokončit provádění svého akčního plánu pro domácnosti bez zaměstnaných osob, a to mimo jiné zlepšením integrované podpory pro osoby, které jsou nejvíce vzdáleny trhu práce. V oblasti nabídky sociálního bydlení je třeba věnovat neustálou pozornost plnění ambiciózních cílů a uspokojení vysoké poptávky.

               (15)Přístup k finančně dostupným a kvalitním celodenním službám péče o děti zůstává i nadále výzvou. Podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj byly v Irsku v roce 2015 náklady na služby péče o děti – vzhledem ke mzdám – nejvyšší v EU pro rodiče samoživitele a druhé nejvyšší v EU pro páry. Vysoké náklady na služby péče o děti mohou působit jako překážka v přístupu k placenému zaměstnání, zejména u nízkopříjmových domácností, včetně domácností s jedním rodičem. To má negativní dopad na míru zaměstnanosti žen, která v roce 2016 činila 65,4 %, což se blížilo průměru EU. Zákon o jednotném programu finančně dostupných služeb péče o děti je nyní projednáván v irském parlamentu. Tento zákon má být proveden v roce 2018, avšak již nyní je zřejmé, že dojde ke zpožděním. Kvalitu poskytování služeb péče o děti rovněž podpořily zejména iniciativy na zajištění náležité kvalifikace zaměstnanců.

               (16)Rozdíly mezi mírami zaměstnanosti osob s nízkou, střední a vysokou kvalifikací byly v roce 2016 jedny z nejvyšších v EU a míra zaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací je o 10 procentních bodů nižší než před hospodářskou krizí. V důsledku toho a v souvislosti se změnami v hospodářské činnosti je nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatek dovedností v řadě oblastí stále zřetelnější. To zvýrazňuje nutnost urychlit provádění politik a opatření zaměřených na rozšiřování dovedností a rekvalifikace. Irsko má zejména nízkou úroveň účasti na celoživotním učení, pokud jde o zaměstnané osoby s nízkou kvalifikací, což je činí zranitelnými vůči změnám v poptávce po pracovní síle. Irsko má celkově jednu z nejnižších úrovní digitálních dovedností v EU, což je v příkrém rozporu s vysokým podílem absolventů vědních, technologických, inženýrských a matematických oborů opouštějících irský systém vysokoškolského vzdělávání. Irsko má rovněž jednu z nejnižších měr zaměstnanosti osob se zdravotním postižením v EU.

               (17)Za růst produktivity vděčí Irsko především nadnárodním společnostem. Rozdíl v produktivitě těchto společností a irských domácích podniků – jedná se většinou o malé a střední podniky – se zvyšuje. Vysoká mezinárodní mobilita některých nadnárodních společností a současné nejistoty mohou dlouhodoběji ohrozit udržitelnost a odolnost irské ekonomiky. Nedávný výzkum odhalil, že podniky v irském vlastnictví těží z pozitivních vedlejších účinků činností nadnárodních společností usazených v Irsku pouze v omezeném měřítku a že nedokáží plně využít jejich přínosu pro růst produktivity, inovace a vývozní výkonnost. Prospěch z vedlejších účinků působení nadnárodních společností však mají ty irské podniky, které provádějí výzkumné a vývojové činnosti. Veřejné pobídky k provádění výzkumných a vývojových činností a zvýšení dostupnosti kvalifikovaných pracovníků pro irské malé a střední podniky by podpořily šíření nových technologií v takových podnicích. Kromě toho, jak také opakovaně uvedla irská národní rada pro konkurenceschopnost, je pro zajištění konkurenceschopnosti irských podniků třeba omezit růst některých vstupů a zejména soudní náklady. Překážky na trhu právních služeb i nadále představují problém, který narušuje hospodářskou soutěž a zvyšuje náklady pro příjemce služeb. To má dopad především na malé podniky, neboť se tak zvyšují náklady na vedení soudních sporů. Prováděcí předpisy k novému zákonu o regulaci právních služeb ještě neexistují. Veřejné konzultace, které jsou předpokladem pro prováděcí právní předpisy, mají značné zpoždění.

               (18)Přestože je irský finanční sektor na cestě k udržitelnému oživení, z minulosti přetrvávající problémy stále vytvářejí omezení. Ačkoli Irsko i nadále dosahovalo pokroku ve snižování úvěrů v selhání, jejich podíl v rámci hrubých úvěrů celkem (11,2 % v září 2017) je i nadále jedním z nejvyšších v EU. Převis dluhu, koncentrace trhu a zvýšená nejistota v některých vývozních odvětvích omezují poptávku po úvěrech ze strany malých a středních podniků, která tak zůstává utlumená.  Je zásadně důležité snížit míru dlouhodobě nesplácených úvěrů: úvěry ve více než dvouletém prodlení představovaly v roce 2017 přibližně 60 % celkového objemu hypotečních úvěrů v prodlení.  Snížení dlouhodobě nesplácených úvěrů by též mohlo pomoci s řešením problematického převisu dluhu, který snižuje pobídky pro podniky, a zejména malé a střední podniky, tak aby úvěry sloužily k produktivnějšímu využití. Nedávný výzkum irské centrální banky ukazuje, že  restrukturalizační řešení, jež zahrnují dočasné snížení platby, jsou obzvláště náchylná k opětovným selháním. Životaschopnost odnímání vlastnictví nemovitostí a odpisů by mohla být zdokonalena a  doplněna o pevnější rámec na ochranu spotřebitelů pro sekundární trh prodeje úvěrů a současně zaručovat trvalost restrukturalizačních řešení.

               (19)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Irsku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Irsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (21)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3,

               DOPORUČUJE Irsku v období 2018–2019:

               1.Dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019. Použít neočekávané příjmy k urychlení snižování míry veřejného zadlužení. Snížit množství a rozsah daňových výdajů a rozšířit daňovou základnu. Řešit očekávaný nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zvýšením nákladové efektivnosti systému zdravotní péče a uskutečněním plánovaných důchodových reforem.

               2.Zajistit včasné a účinné provádění národního rozvojového plánu, a to i v oblastech čisté energie, dopravy, bydlení, vodohospodářství a finančně dostupných a kvalitních služeb péče o děti. Zařadit mezi priority rozšiřování dovedností dospělého obyvatelstva v produktivním věku se zaměřením na digitální dovednosti.

               3.Posílit růst produktivity irských podniků, zejména pak malých a středních podniků, podporou výzkumu a inovací prostřednictvím cílených politik, přímějších forem financování a strategičtější spolupráce se zahraničními nadnárodními společnostmi,  veřejnými výzkumnými středisky a univerzitami. Podpořit rychlejší a trvalejší snižování míry dlouhodobě nesplácených úvěrů na základě iniciativ pro zranitelné domácnosti a podporou odpisů nenávratných expozic.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 407 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018) 0077 a P8_TA(2018) 0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 206 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Irskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak i na straně výdajů jsou kompenzována. Výdajové kritérium pro Irsko odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015. V návaznosti na postup irských orgánů při výpočtech pro účely rozpočtu na rok 2017 použila Komise průměr míry potenciálního růstu v roce 2014 a 2016.

                     (10)

                        Pokud jde o rok 2018, výdajové kritérium odráží úpravu zkreslení desetileté referenční míry potenciálního růstu, jež bylo způsobeno mimořádně vysokým růstem reálného HDP v roce 2015.

                     (11)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.