               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 426 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Švédska na rok 2018a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Švédska na rok 2018

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               Vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Zohledňovala náležitě evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Švédsku
                  5
                pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018
                  6
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Švédsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména nadhodnocené ceny nemovitostí spolu s trvalým růstem zadlužení domácností vytváří riziko případné nekontrolované korekce. Již nyní vysoký dluh domácností stále roste. Ceny nemovitostí se zvyšují rychle a prakticky nepřetržitě zhruba dvacet let. Negativní růst byl zaznamenán v posledním čtvrtletí roku 2017. Ukazatele ocenění přesto naznačují, že ceny nemovitostí zůstávají ve vztahu k fundamentálním veličinám velmi vysoké. Ačkoli se banky zdají být přiměřeně kapitalizovány, mohl by být finanční sektor rovněž dotčen případnou nekontrolovanou korekcí, neboť banky mají stále větší expozici vůči hypotékám domácností. V takovém případě by mohlo vzhledem k systémovým finančním vazbám nastat šíření do sousedních zemí. V posledních letech byla přijata opatření k omezení růstu hypotečních dluhů a ke zvyšování bytové výstavby. Provedená politická opatření však dosud nedostačují k řešení nadhodnocování v odvětví bydlení a přetrvávají hlavní nedostatky v některých politikách, zejména pokud jde o daňové pobídky k vlastnictví nemovitostí a fungování nabídky bydlení a trhu s nájemním bydlením.

               (3)Dne 27. dubna 2018 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  7
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2018 plánuje vláda v roce 2018 dosáhnout přebytku ve výši 1,0 % HDP a po celé programové období nadále splňovat střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2018 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2018 klesne na 37,3 % a bude dále klesat až na 29,0 % v roce 2021. Hlavními hnacími silami poklesu poměru veřejného dluhu k HDP jsou hospodářský růst a zdravé veřejné finance. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2018 přebytku ve výši 0,7 % HDP a v roce 2019 přebytku ve výši 1,0 % HDP, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Na základě posouzení konvergenčního programu z roku 2018 a s ohledem na prognózu Komise z jara 2018 se Rada domnívá, že Švédsko by ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 mělo dodržet.

               (6)Zadlužení domácností i nadále rostlo, a to z beztak již vysoké úrovně. Zadlužení domácností vzrostlo v roce 2017 o 7,0 % a dosáhlo přibližně 86 % HDP a 184 % disponibilního příjmu – patří k nejvyšším v EU. Poté, co se v roce 2016 poměr dluhu k disponibilnímu příjmu v případě nových hypotečních dlužníků v průměru poněkud snížil, v roce 2017 opět vzrostl na nové maximum 411 %. Růst zadlužení domácností je způsoben především vyšší úrovní hypotečních úvěrů související s vysokými cenami nemovitostí a strukturálními deformacemi upřednostňujícími investice do financování nemovitostí formou hypotečního úvěru. Míra zadlužení je rozložena nerovnoměrně s tím, že s obzvláště vysokým zadlužením v poměru k příjmům se potýkají domácnosti s nízkými příjmy a mladé domácnosti. Švédsko uskutečnilo v posledních letech několik makroobezřetnostních opatření. K přijatým opatřením patří stanovení limitů pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti, úprava spodních hranic rizikové váhy pro banky a zavedení formálního pravidla pro umořování hypoték v červnu 2016. Nový posílený požadavek na umořování hypoték v případě hypoték s vysokou mírou zadlužení vůči příjmu vstoupil v platnost v březnu 2018. Švédsko rovněž přijalo právní předpisy k posílení právního mandátu makroobezřetnostního orgánu (Finansinspektionen). Nový mandát je zaveden od února 2018 a umožňuje příslušnému orgánu rychleji reagovat na rizika spojená s rostoucím zadlužením domácností prostřednictvím širší škály potenciálních opatření. Zdá se, že dosud přijatá opatření makroobezřetnostní politiky měla na růst hypotečních úvěrů jen omezený dopad. Zadlužení domácností by zbrzdilo postupné omezování daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšení periodických daní z nemovitostí, ale švédská vláda v této oblasti nijak nepokročila.

               (7)V roce 2017 švédská ekonomika výrazně vzrostla přibližně o 2,4 %, což bylo zapříčiněno silnou domácí poptávkou. Velmi výrazně k tomu přispěly investice, které díky investicím do bydlení vzrostly v prvních třech čtvrtletích o 6,0 % (meziročně). I přes prudký nárůst nové výstavby v posledních letech je nabídka bydlení stále nedostatečná, zejména pokud jde o cenově dostupné nemovitosti v blízkosti velkých měst. Nedostatek dostupného a finančně dosažitelného bydlení rovněž omezuje mobilitu na trhu práce, je překážkou efektivního začlenění migrantů do trhu práce a přispívá k mezigenerační nerovnosti.

               (8)Po dvou desetiletích, kdy ceny nemovitostí rychle rostly, došlo na podzim roku 2017 na trhu s bydlením k postupnému poklesu, nicméně ceny zůstávají nad fundamentálními veličinami. Mezi hlavní příčiny patří daňové pobídky ve prospěch vlastnictví nemovitostí a hypotečního dluhu a pokračující akomodativní úvěrové podmínky spolu s relativně nízkými sazbami pro umořování hypoték. Nedostatečná nabídka bydlení navíc souvisí se strukturálními nedostatky, včetně omezené hospodářské soutěže ve stavebnictví vzhledem k překážkám, které brání malým a zahraničním podnikům ve vstupu na trh, a velkým developerům, kteří mají pod kontrolou půdní fond. Existují i překážky, které brání účinnému využívání stávajícího bytového fondu. Na trhu s nájemním bydlením vede nájemné, které je nižší než tržní, k zakonzervování stávajícího stavu a k rozvrstvení na osoby začleněné do stávajícího systému a na osoby z něho vyloučené. Na trhu vlastníků nemovitostí snižují mobilitu daně z kapitálových zisků. Švédské orgány i nadále postupně realizují 22bodový plán na posílení bytové výstavby a zvýšení účinnosti trhu s bydlením. Nebylo však přijato žádné významné politické opatření, které by přineslo větší flexibilitu při stanovování cen nájemného nebo kterým by se změnila koncepce daně z kapitálových zisků.

               (9)Vyspělá ekonomika potřebuje vysoce kvalifikované pracovníky a nedostatek pracovních sil se projevuje v odvětvích, jako jsou stavebnictví, vzdělávání, zdravotnictví, věda, strojírenství a informační a komunikační technologie. V této souvislosti přetrvávají problémy, mimo jiné pokud jde o integraci osob pocházejících z přistěhovaleckého prostředí, zejména žen, na trh práce. Míra zaměstnanosti žen narozených mimo EU je výrazně nižší než u populace jako celku. Zvyšují se rozdíly ve studijních výsledcích žáků z různých socioekonomických prostředí. Integrace nově příchozích žáků z řad migrantů do školního systému vyžaduje pečlivé monitorování, stejně tak jako rostoucí nedostatek učitelů.

               (10)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (11)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018 a dospěla ke stanovisku
                  9
               , že Švédsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (12)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Švédsku v období 2018–2019:

               1.Řešit rizika v souvislosti s vysokým zadlužením domácností postupným snižováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Podpořit bytovou výstavbu tam, kde jsou problémy nejpalčivější, zejména odstraněním strukturálních překážek pro výstavbu, a zvýšit účinnost trhu s bydlením, a to mimo jiné zavedením větší flexibility při stanovování cen nájemného a revidováním koncepce daně z kapitálových zisků.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 426 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 225 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 412 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Kypru na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Kypru na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Přitom řádně zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady dne 22. března 2018. Rada přijala dne 14. května 2018 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“).

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Kypr jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měl zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1, 3 a 5, bylo plně a včas provedeno.

               (3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Kypru pro rok 2018
                  5
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Kypr učinil v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018
                  6
               . Analýza Komise vede k závěru, že Kypr se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Především je velmi důležité, aby řešil velké „stavové“ nerovnováhy v podobě převisu soukromých, veřejných a vnějších dluhů a vysokou míru nesplácených úvěrů.

               (4)Dne 19. dubna 2018 předložil Kypr národní program reforem na rok 2018 a dne 30. dubna 2018 program stability na rok 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  7
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  8
               .

               (6)Na Kypr se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 plánuje kyperská vláda z hlediska nominálního salda rozpočtový přebytek v roce 2018 ve výši 1,7 % HDP a mírně pod 2 % HDP během programového období. Dosažení střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření se plánuje během let 2018–2021. Podle programu stability z roku 2018 se po snížení na přibližně 97,5 % HDP v roce 2017 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne 105,6 % v roce 2018 a poté do roku 2021 vytrvale klesne na 88 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Rizika spojená s makroekonomickými předpoklady představenými v programu stability jsou vychýlená směrem dolů a jsou spojena především s vysokým podílem úvěrů v selhání ve finančním sektoru.

               (7)Rada dne 11. července 2017 Kypru doporučila, aby v roce 2018 dále plnil střednědobý rozpočtový cíl. Toto odpovídá maximálnímu nominálnímu tempu růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  9
                ve výši 1,9 % v roce 2018, což odpovídá dovolenému zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se předpokládá, že strukturální saldo zaznamená přebytek ve výši 0,8 % HDP v roce 2018 a v roce 2019 ve výši 0,5 % HDP, což je nad střednědobým rozpočtovým cílem. Předpokládá se, že Kypr v roce 2018 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2019 pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Kypr by podle projekcí měl ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodržet. Zároveň by měl být pečlivě sledován vývoj výdajů v krátkodobém a střednědobém horizontu, zejména s ohledem na možná budoucí rizika pro stabilitu příjmů.

               (8)Navzdory nedávnému úsilí týkajícímu se služeb elektronické veřejné správy (eGovernment), kvality právních předpisů a mobility pracovníků, je nadále problémem neefektivnost veřejné správy, jež má dopad na podnikatelské prostředí. Stále se čeká na klíčové legislativní návrhy, jež by měly zmíněný problém řešit. Jejich součástí jsou návrhy zákonů o reformě veřejné správy a místních správ. Slabiny správního rámce pro státem vlastněné subjekty by mohly usnadnit nárůst veřejných podmíněných závazků a bránit investiční kapacitě do základních veřejných služeb, jako jsou telekomunikace a energetika. Omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru významným způsobem přispívá k fiskální konsolidaci na Kypru. Nicméně platnost stávajících kolektivních dohod omezujících růst mezd ve veřejném sektoru končí v roce 2018 a trvalejší řešení stále chybí.

               (9)V prosinci 2017 byly přijaty národní protikorupční strategie a akční plán. Stávající protikorupční orgán je stále nedostatečně financován, avšak vláda zvažuje zřízení nové nezávislé agentury. Různé legislativní iniciativy, např. návrhy zákonů o ochraně oznamovatelů, lobbingu a majetkových přiznání, se v současné době projednávají v parlamentu a v případě přijetí by měly rovněž přispět k posílení národního protikorupčního rámce.

               (10)Jak bylo uvedeno v doporučení pro eurozónu pro rok 2018, jsou opatření proti agresivnímu daňovému plánování naprosto nezbytná, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže mezi podniky, bylo zajištěno spravedlivé zacházení s daňovými poplatníky a byly chráněny veřejné finance. Vedlejší účinky agresivního daňového plánování daňových poplatníků mezi členskými státy volají po koordinovaném postupu na vnitrostátní úrovni, jímž by se doplnilo úsilí právních předpisů EU. Vysoká úroveň vyplácení dividend a úroků (vzhledem k HDP) i nadále naznačuje, že společnosti, které se uchylují k agresivnímu daňovému plánování, využívají kyperské daňové předpisy. Neexistence srážkové daně uvalené na odchozí platby dividend, úroků a v mnoha případech licenčních poplatků (tj. těch, které odvádí rezidenti EU rezidentům třetích zemí), které odvádí společnosti usazené na Kypru rezidentům třetích zemí, může vést k tomu, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, pokud nejsou zdaňovány ani v jurisdikci příjemce. Neexistence uvedených daní spolu s pravidly pro určení daňové rezidence v případě daní z příjmů právnických osob mohou i nadále usnadňovat agresivní daňové plánování. Přestože režimy odpočtu pomyslných úroků pomáhají omezit zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu, mohou být rovněž využity pro účely vyhýbání se daňovým povinnostem, neexistují-li účinná pravidla proti zneužívání. Komise zaznamenala, že nedávno byla oznámena nebo přijata pozitivní opatření (tj. oznámený přezkum pravidel pro určení daňové rezidence, plánované změny ustanovení o převodních cenách). Na základě nedávné výměny stanovisek bude Komise pokračovat v konstruktivním dialogu za účelem boje proti agresivnímu daňovému plánování.

               (11)Neefektivita soudního systému nadále ovlivňuje vymáhání plnění smluv a rychlé řešení občanskoprávních a obchodních sporů. Komplikovaná občanskoprávní řízení a nedostatečné prosazování soudních rozhodnutí ztěžují motivaci bank k využívání rámců exekučního a insolvenčního řízení za účelem snížení podílu úvěrů v selhání. Řada reforem již začala řešit nejzávažnější problémy soudního systému, zejména nízkou digitalizaci soudů a chybějící celoživotní odborné vzdělávání soudců.

               (12)Nové rámce exekučního a insolvenčního řízení se nadále využívají omezeně, což podkopává úsilí o snížení podílu úvěrů v selhání. Byla zřízena pracovní skupina zúčastněných stran, jež má přezkoumat provádění a účinnost zmíněných rámců. Byla přijata některá správní opatření s cílem snížit počet nevystavených dokladů o vlastnickém právu. Nicméně mnoho problémů zůstává nevyřízeno a stále chybí strukturální řešení nedostatků systému nemovitostních transakcí (tj. vystavování a převod dokladů o vlastnickém právu).

               (13)Vysoký podíl úvěrů v selhání nadále představuje jednu z největších slabin bankovního sektoru a ovlivňuje nabídku úvěrů. Banky stále narážejí na překážky při vymáhání pohledávek od nesplácejících vypůjčovatelů a problematická zůstává i špatná platební morálka.  V roce 2017 podíl úvěrů v selhání poklesl, i když napříč bankami nerovnoměrně, a to v důsledku restrukturalizace dluhu prostřednictvím odpisů a swapů dluhů za aktiva. Přetrvávají pochybnosti o udržitelnosti plánů bank týkajících se snižování podílu úvěrů v selhání, neboť míra opětovných selhání a restrukturalizace zůstává vysoká a zvyšuje se přímé vystavení bank trhu s nemovitostmi. Tyto faktory poukazují na potřebu rychlého provedení ucelenější strategie na rychlejší očištění rozvah bank při současném zohlednění sociálních dopadů na zranitelné skupiny a pečlivě promyšlených pobídek ke zlepšení špatné platební morálky. Součástí této strategie musí nutně být legislativní změny umožňující účinné vymáhání pohledávek a usnadňující odprodej úvěrů, jakož i legislativní změny týkající se ochrany vypůjčovatelů a zavedení elektronických aukcí. Kromě toho je dohled nad správou a správní kapacitou pojišťoven a penzijních fondů i nadále nedostatečný a ohrožuje finanční stabilitu. Vláda zamýšlí předložit legislativní návrhy na řešení tohoto problému během roku 2018.

               (14)Prováděním akčního plánu pro růst bylo dosaženo určitého pokroku v oblastech strategických investic, podnikání a zdokonalování tvorby právních předpisů. Nicméně některé důležité reformy uvázly na mrtvém bodě, zejména pokud se týká udělování licencí na investiční projekty. Přístup k financování se díky jisté optimalizaci požadavků na kolaterál zlepšil, avšak zejména pro malé a střední podniky zůstává klíčovým problémem. Opatření finanční podpory se zakládají především na grantech. Alternativní zdroje financování, jako je rizikový kapitál, financování vlastním kapitálem a skupinové financování, jsou pro kyperské podniky nadále okrajové. Úsilí v oblasti privatizace, jehož cílem je přilákat zahraniční investice zvyšující produktivitu, je v mnoha případech chabé a pouze několik privatizačních projektů se postupně realizuje (např. v přístavu Larnaka).

               (15)Roste zaměstnanost a nezaměstnanost rychle klesá, avšak mezi mladými lidmi a dlouhodobě nezaměstnanými zůstává vysoká. Pokračuje úsilí o zlepšení správní kapacity veřejných služeb zaměstnanosti. Problémem však zůstává poskytování služeb pro zaměstnavatele, zabezpečení kategorizace zákazníků, individualizovaného poradenství a aktivizace, a to i pro příjemce zaručeného minimálního příjmu. Podíl mladých lidí (ve věku 15–24 let), kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, je stále jedním z nejvyšších v EU. Komunikační opatření a včasná, individuálně uzpůsobená pomoc mladým lidem jsou omezené, jak potvrzuje jejich nízký počet v příslušných aktivizačních programech.

               (16)Bylo dosaženo pokroku při modernizaci odvětví vzdělávání, stále však existují závažné problémy. Nedávný pozitivní vývoj zahrnuje důkladné přezkoumání školních osnov a zavedení nového systému jmenování učitelů. Výdaje Kypru na vzdělávání jsou nad průměrem EU, čímž Kypr prokazuje pevné odhodlání podporovat vzdělávání, odbornou přípravu a celoživotní učení. Výsledky v oblasti vzdělávání jsou však stále nedostatečné a předčasné ukončování školní docházky, jež je značně pod průměrem EU, se výrazně zvyšuje. Účast na odborném vzdělávání a přípravě je nízká, reforma systému hodnocení učitelů stále probíhá a vysoký podíl absolventů vysokých škol nadále pracuje v povoláních, která nemusí nutně vyžadovat akademický titul.

               (17)Kypr dosáhl podstatného pokroku v oblasti zdravotní péče, neboť přijal právní předpisy zavádějící nový vnitrostátní systém zdravotní péče. Nový systém usiluje o zlepšení přístupu ke zdravotní péči, zavádění všeobecné zdravotní péče, snížení vysoké finanční spoluúčasti a zvýšení efektivnosti poskytování péče ve veřejném sektoru. Než bude systém v roce 2020 plně funkční, je třeba se vypořádat se značnými problémy spojenými s jeho prováděním a nezbytnými investicemi do něj. Mělo by se pokračovat v úsilí směřujícímu k zabezpečení proti případnému překročení nákladů, k modernizaci a zlepšování efektivnosti poskytovatelů zdravotní péče, včetně primární zdravotní péče, k zavedení elektronického zdravotnictví a k zřízení národní organizace pro léčivé přípravky. Úroveň dlouhodobé péče je nízká a vzhledem ke stárnutí obyvatelstva zůstává i nadále výzvou.

               (18)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve své zprávě o Kypru pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Kypru adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018 a dospěla ke stanovisku, že Kypr zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Kypru v období let 2018–2019:

               1.Přijmout klíčové legislativní reformy ke zvýšení efektivity ve veřejném sektoru, zvláště v souvislosti s fungováním veřejné správy, správy státem vlastněných subjektů a místních správ.

               2.Vystupňovat úsilí o zlepšení efektivity soudního systému revizí občanskoprávních řízení, zvýšením specializace soudů a zřízením plně funkčního systému e-justice. Přijmout opatření k plnému uvedení rámců exekučního a insolvenčního řízení do praxe a zajistit spolehlivé a rychlé systémy pro vystavování dokladů o vlastnickém právu k nemovitostem a pro převod souvisejících práv.

               3.Provedením komplexní strategie urychlit snižování podílu úvěrů v selhání, mimo jiné přijetím legislativních změn umožňujících účinné vymáhání pohledávek a usnadňujících odprodej úvěrů Integrovat a posílit dohled nad pojišťovacími společnostmi a penzijními fondy.

               4.Upřednostňovat provádění klíčových prvků akčního plánu pro růst, zejména urychlení strategických investic, a přijmout dodatečná opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování. Zlepšit výkonnost státních podniků, mimo jiné opětovnou realizací privatizačních projektů.

               5.Dokončit reformy zaměřené na zvýšení kapacity a efektivity veřejných služeb zaměstnanosti a posílit podporu při informování a aktivizaci mladých lidí, kteří nepracují a ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Dokončit reformu systému vzdělávání a odborné přípravy, včetně hodnocení učitelů a opatření ke zvýšení kapacity v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Přijmout opatření zajišťující, aby vnitrostátní systém zdravotní péče byl podle plánu v roce 2020 plně funkční.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 412 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 211 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Kyprem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření jak na straně příjmů, tak i na straně výdajů jsou kompenzována.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 425 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Finska na rok 2018a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Finska na rok 2018

                  a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitým způsobem zohlednila evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které není Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Rada přijala dne 14. května 2018 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“).

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Finsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, které je promítnuto do níže uvedených doporučení, zvláště pak doporučení č. 3, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Finsku pro rok 2018
                  4
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Finsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 13. dubna 2018 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 finská vláda plánuje celkové saldo ve výši –0,6 % HDP v roce 2018, jež oproti předchozímu roku zůstává beze změn. Podle finské vlády lze předpokládat, že se saldo v roce 2019 a následných letech zlepší a v letech 2020 a 2021 dosáhne i mírného přebytku. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – bylo v roce 2017 dosaženo. Nicméně se předpokládá, že přepočítaný strukturální schodek
                  7
                bude nepatrně vyšší, v období 2018–2019 na úrovni 0,6 % HDP, a následně se sníží. Poměr veřejného dluhu k HDP dosáhl vrcholu 63,6 % v roce 2015 a v roce 2017 klesl na 61,4 %. Podle programu stability z roku 2018 bude poměr dluhu nadále klesat a v roce 2021 dosáhne 56,7 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, se jeví jako celkově realistický. Hlavní rizika pro rozpočtové projekce souvisejí s možnými a oproti očekávání vyššími počátečními náklady plánované reformy sociálních a zdravotních služeb.

               (7)V programu stability z roku 2018 se připomíná, že vzrostly náklady spojené s mimořádným přílivem uprchlíků, což mělo značný rozpočtový dopad v období 2015–2016. Podle programu stability z roku 2017 měly tyto náklady v roce 2017 klesnout o 0,15 % HDP. Tento údaj se v programu stability z roku 2018 nepotvrdil, a proto jej Komise nevzala v potaz. S ohledem na velké strukturální reformy, zejména na reformu důchodového systému z roku 2017 a na Pakt pro konkurenceschopnost, byla navíc Finsku v roce 2017 udělena dočasná odchylka ve výši 0,5 % HDP od požadovaného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, jež měla pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. V roce 2017 byla též Finsku udělena dočasná odchylka ve výši 0,1 % HDP, která měla zohlednit vnitrostátní výdaje na investice do projektů spolufinancovaných Unií. Jedním z kritérií způsobilosti pro tuto odchylku je, že nedojde ke snížení celkových veřejných investic. Údaje o výsledku plnění rozpočtu za rok 2017 vykazovaly v roce 2017 ve srovnání s předchozím rokem pokles veřejných investic, zatímco investice spojené s fondy Unie dle odhadů zůstaly na stabilní úrovni. Finsko se tak ve vztahu k vnitrostátním výdajům na investice do projektů spolufinancovaných Unií v roce 2017 již nepovažuje za způsobilé pro dočasnou odchylku ve výši 0,1 % HDP. Zbývající dočasné odchylky od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se převádějí dále po dobu tří let. Z tohoto důvodu činí dočasné odchylky v rámci doložek o neobvyklé události a o strukturální reformě 0,67 % HDP v roce 2018 a 0,5 % HDP v roce 2019.

               (8)Dne 11. července 2017 doporučila Rada Finsku, aby zajistilo, že se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 omezí na příspěvek spojený s rozpočtovým dopadem neobvyklých událostí (udělený v roce 2016), jakož i na příspěvky související s prováděním strukturálních reforem a investic (udělené v roce 2017). Je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů ve výši 1,9 % v roce 2018, což odpovídá dovolenému zhoršení strukturálního salda o 0,1 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje v roce 2018 riziko určitého odchýlení od doporučené fiskální korekce. Jelikož však bylo za rok 2017 dosaženo oproti očekávání lepšího výsledku, v současnosti se předpokládá, že vzdálenost od střednědobého cíle je nižší než udělené příspěvky v souvislosti s doložkami o neobvyklé události a o strukturální reformě. Pokud se tyto předpoklady potvrdí, zohlední se to v následném posouzení za rok 2018.

               (9)V roce 2019 by podle prognózy Komise z jara 2018 mělo Finsko zajistit, aby se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 omezila na příspěvek spojený s rozpočtovým dopadem v souvislosti s prováděním strukturálních reforem, na něž byla v roce 2017 udělena dočasná odchylka. Je to v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů ve výši 2,9 %, což odpovídá dovolenému zhoršení strukturálního salda o 0,2 % HDP. Předpokládá se, že pokud nedojde ke změně politiky, Finsko požadavek na rok 2019 dodrží. Též se předpokládá, že Finsko dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu v roce 2018 i v roce 2019. Celkově zastává Rada stanovisko, že Finsko musí být připraveno přijímat další opatření, aby zajistilo soulad s požadavky v roce 2018, a předpokládá, že Finsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v roce 2019 dodrží.

               (10)V důsledku stárnutí obyvatelstva a úbytku pracovní síly se předpokládá, že výdaje na důchody a zdravotní a dlouhodobou péči vzrostou z 24 % HDP v roce 2017 na 27 % do roku 2030. V současné době se ve finském parlamentu projednává správní reforma a reforma sociálních a zdravotních služeb, jež si klade za cíl omezit v této oblasti růst výdajů. Dalšími cíli má být zajištění rovného přístupu ke zdravotní péči a snížení čekacích lhůt pacientů, především ve znevýhodněných a odlehlých oblastech. Podíl nepodložených nenaplněných léčebných potřeb je nad průměrem EU. Potíže se získáním potřebné lékařské péče zažívají zejména lidé, kteří nepracují. Od roku 2020 budou finské sociální a zdravotnické služby v gesci nové úrovně regionální veřejné správy, tj. okresů. Na základě reformy dojde ke sdružování zdrojů, jež bude možné využívat na úrovni okresů účinněji. Větší využívání digitálních a elektronických služeb by též mělo zvýšit produktivitu. V neposlední řadě by byly sociální služby a služby primární zdravotní péče k dispozici jak ve veřejných, tak i soukromých sociálních a zdravotních střediscích. Pacienti by tak měli větší svobodu volby a konkurence mezi poskytovateli služeb by dle očekávání měla přinést úspory nákladů. To, zda těchto ambiciózních cílů bude dosaženo, bude rovněž záviset na realizovaných rozhodnutích během prováděcí fáze reformy.

               (11)V roce 2017 činila ve Finsku míra zaměstnanosti veškerého obyvatelstva v produktivním věku (20–64 let) 74 %; byla tedy ve srovnání s ostatními severskými státy poměrně nízká. Nižší byla též účast na trhu práce, zejména u žen, mužů s nízkou kvalifikací a osob z rodin migrantů. Míra strukturální nezaměstnanosti byla v roce 2017 vysoká, a to na úrovni přibližně 7,5 % celkové pracovní síly. Pro růst zaměstnanosti, navzdory nedávným opatřením přijatým finskými orgány, přetrvávají výzvy v oblasti vytváření více pobídek pro přijímání práce, jakož i aktivnějších politik na trhu práce.

               (12)Nástrahy v podobě nečinnosti a nezaměstnanosti brání i nadále účinnějšímu využití pracovní síly. Tato nečinnost je způsobena systémem dávek a kombinací různých druhů příspěvků a přídavků. Významnou součást této nástrahy tvoří příspěvek na sociální pomoc a příspěvek na bydlení. Tyto i další dávky se s rostoucím příjmem velmi rychle snižují, takže vzniká riziko, že přijetí práce nemusí přinášet dostatečné finanční uspokojení. Má se za to, že složitost pravidel v oblasti dávek v kombinaci se správními postupy vede ke značným nástrahám v podobě nezaměstnanosti či k „byrokratickým pastem“. Nejistota provázející úroveň dávek a dobu pro jejich opětovné přiznání snižuje atraktivitu krátkodobé práce či práce na částečný úvazek. V neposlední řadě i přes nedávné oživení v oblasti výstavby nových domů by další překážkou mobility pracovních sil mohl být i nedostatek cenově dostupného bydlení v centrech růstu. Určité informace pro revizi systému sociálního zabezpečení zřejmě přinese probíhající testování základního příjmu, jehož první výsledky se očekávají v roce 2019. Přezkoumána byla reforma systému rodičovské dovolené, která má zvýšit míru zaměstnanosti žen v reprodukčním věku a podporovat rovnost žen a mužů. V současné době se připravuje evidence příjmů, jež by byla provozována v reálném čase a mohla by být příležitostí, jak zlepšit účinnost veřejných služeb a efektivně nivelizovat dávky.

               (13)Mění se postupy pro stanovování mezd a dochází k posunu k odvětvovému vyjednávání a vyjednávání na místní úrovni. Jelikož podniky často čelí velmi různým omezením, umožnil by tento krok větší diferenciaci mezd mezi podniky a zajistilo by se tím, že nárůsty reálných mezd budou odpovídat růstu produktivity a zároveň přispějí k lepším výsledkům v oblasti zaměstnanosti. Podle nejnovějších mzdových ujednání uzavřených na konci roku 2017 a na začátku roku 2018 mají lepší příležitosti k vyjednávání na místní úrovni organizovaní zaměstnavatelé. Neorganizovaní zaměstnavatelé i nadále narážejí na některé překážky. Byly zaznamenány určité první pozitivní výsledky, neboť současný stav nedávných vyjednávání o mzdách ukazuje výsledek s celkově neutrálním dopadem na nákladovou konkurenceschopnost. Ačkoli mzdová ujednání nejsou formálně koordinována, v praxi zřejmě vzniká určitý „finský model“, v němž dochází k propojení zvyšování platů v neobchodovatelném sektoru se zvyšováním, které bylo dohodnuto v obchodovatelném sektoru.

               (14)Výdělečná činnost a zaměstnanost se postupně vracejí na úroveň před začátkem krize a zdá se, že hlavním problémem, jenž by mohl zpomalit oživení pracovního trhu, je nižší uplatnitelnost nezaměstnaných a ekonomicky neaktivních osob na trhu práce, což ohrožuje dlouhodobou udržitelnost finského sociálního státu. Tato situace si žádá přiměřenou a integrovanou aktivaci nezaměstnaných a ekonomicky neaktivních osob a jim určené služby pro profesní rehabilitaci. Zároveň nutno dodat, že výše prostředků určená na veřejné služby zaměstnanosti, konkrétně na poradenské činnosti, je nižší než průměr EU. Služby pro nezaměstnané, zejména pro osoby s horší perspektivou zaměstnatelnosti, jednotlivě zajišťuje celá řada samostatných poskytovatelů. Jejich integrace nebo lepší koordinace by napomohla vytvoření hladce fungujícího řetězce služeb (jednoho kontaktního místa pro nezaměstnané / ekonomicky neaktivní osoby). Je třeba pokračovat v úsilí o zajištění návratu ekonomicky neaktivních osob na trh práce, zejména ve věkové skupině 25–49 let a u osob z rodin migrantů. Migranti by mohli částečně vyvážit stávající pokles počtu obyvatel v produktivním věku, a to za podmínky, že dojde k jejich řádnému začlenění na trh práce a do finské společnosti. V neposlední řadě se stále větší měrou nedostává pracovních sil, což je zřejmě promítnutím probíhajících strukturálních změn hospodářství, např. stárnutí obyvatelstva. Z toho vyplývá potřeba trvale investovat do vzdělávání dospělých a odborného vzdělávání s cílem umožnit profesní mobilitu a omezit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.

               (15)Vláda provedla opatření na podporu podnikání a nově zakládaných podniků a také zlepšila dostupnost úvěrů a vývozních záruk pro malé a střední podniky. Krom toho mohou nezaměstnaní v současnosti pobírat dávky v nezaměstnanosti i v prvních měsících svého podnikání. Tento systém má větší naději na úspěch, je-li spojen s odbornou přípravou a koučováním, neboť jeho krátké trvání může omezit jeho dopad. Některé nedostatky též přetrvávají v oblasti sociální ochrany podnikatelů a osob samostatně výdělečně činných; ve Finsku existuje u osob samostatně výdělečně činných vysoké riziko chudoby.

               (16)Zadlužení domácností zůstává na historicky vysoké úrovni (67 % HDP v roce 2016). Tento dluh je převážně navázán na pohyblivou sazbu, což představuje riziko, pokud se úrokové sazby ve střednědobém horizontu zvýší. Rychle rostou i spotřebitelské úvěry, přičemž tento typ úvěrování stále větší měrou poskytují zahraniční banky, jiné finanční instituce (nikoli úvěrové instituce), společnosti poskytující drobné půjčky, a ujímá se též přímé úvěrování. Finský orgán finančního dohledu přijal celou řadu opatření, jež mají omezit růst zadlužení domácností. V blízké době se nicméně neočekává aktivní snižování páky, zvlášť když přetrvávají nízké úrokové sazby a existuje silná důvěra spotřebitelů.  Chybí registr úvěrů, což může bránit bankám v získání jasného přehledu o celkovém zadlužení domácností.

               (17)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Finsku pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Finsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (18)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Finsku v období 2018–2019:

               1.Dosáhnout v roce 2019 střednědobého rozpočtového cíle a zohlednit přitom příspěvky spojené s prováděním strukturálních reforem, na něž je udělena dočasná odchylka. Zajistit přijetí a provádění správní reformy s cílem zlepšit nákladovou efektivitu sociálních a zdravotních služeb a rovný přístup k těmto službám.

               2.Zlepšit pobídky pro přijímání práce a zajistit přiměřené a náležitě integrované služby pro nezaměstnané a ekonomicky neaktivní osoby.

               3.Zintenzivnit sledování zadlužení domácností, mj. vytvořením systému pro registr úvěrů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 425 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 224 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 420 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Polska na rok 2018a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2018

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Polska na rok 2018

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2018

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 / čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Řádně zohlednila Evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala také Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které Polsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Polsku pro rok 2018
                  4
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Polsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 26. dubna 2018 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  5
                může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2018 plánuje postupné zlepšování celkového salda ze schodku ve výši 1,7 % HDP v roce 2017 na 0,7 % HDP v roce 2021. Očekává se, že střednědobého rozpočtového cíle, kterým je schodek ve výši 1,0 % HDP ve strukturálním vyjádření, nebude dosaženo během konvergenčního programového období, tedy do roku 2021. Přepočtené strukturální saldo
                  7
                v roce 2021 implikuje schodek ve výši 1,3 % HDP. Podle konvergenčního programu na rok 2018 se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP sníží z 50,6 % HDP v roce 2017 na 50,4 % HDP v roce 2018 a na 46,0 % HDP do roku 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro rok 2018 opatrný a po tomto roce reálný.

               (6)Dne 11. července 2017 Rada Polsku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru
                  8
                nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,7 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Zároveň bylo uvedeno, že posuzování rozpočtových plánů a výsledků bude muset řádně zohlednit cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí. Komise provedla kvalitativní posouzení síly hospodářských podmínek v Polsku, přičemž náležitě zohlednila jejich udržitelnost. Na tomto základě se dospělo k závěru, že není třeba brát v úvahu žádné další prvky. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje v roce 2018 riziko významného odchýlení od doporučené korekce.

               (7)S ohledem na projektovanou mezeru výstupu Polska ve výši 1,5 % v roce 2019 by  nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla přesáhnout 4,2 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP na základě matice požadavků zahrnutých v Paktu o stabilitě a růstu. Na základě prognózy Komise z jara 2018 existuje v roce 2019 riziko výrazného odchýlení od tohoto požadavku. Celkově se Rada domnívá, že od roku 2018 by se měla přijmout nezbytná opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu.

               (8)Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu bude Polsko čelit výdajovým tlakům v různých oblastech, zejména v oblasti stárnutí obyvatelstva, které vyžadují nové mechanismy pro posouzení efektivity a účelnosti veřejných výdajů a usnadnění přerozdělování zdrojů. Za tímto účelem začala vláda pracovat na reformě rozpočtového procesu, zejména s ohledem na posílení střednědobého rozpočtového rámce a začlenění přezkumů výdajů do rozpočtového procesu. Polsko je jediným členským státem bez plnohodnotné nezávislé fiskální rady a není známo, že by plánovalo takovou radu vytvořit, ačkoli stávající nezávislé instituce plní některé funkce typicky prováděné fiskálními radami. Ve zprávě o Polsku pro rok 2018 se uvádí, že Polsku se vůbec nepodařilo omezit rozsáhlé využívání snížených sazeb daně z přidané hodnoty. Polské ministerstvo financí nicméně pracuje na zjednodušení způsobu, jakým jsou na zboží a služby přidělovány použitelné sazby.

               (9)Výkonnost polského trhu práce byla v posledních letech vysoká a míra zaměstnanosti soustavně rostla. Avšak účast určitých skupin na trhu práce, zejména žen, osob s nízkou kvalifikací a starších osob, zůstává i nadále ve srovnání s jinými členskými státy na nízké úrovni. Několik nedávných politických opatření má tendenci snižovat motivaci k práci, zejména u žen a starších lidí. Polský systém sociálního zabezpečení nabízí k nástupu do práce pouze omezené pobídky. I když přídavek na děti snižuje chudobu a nerovnost, projevil se již jeho negativní dopad na zapojení rodičů, zejména žen, na trhu práce, neboť jeho výše a omezené prověřování majetkových poměrů snižují účinnost pracovních pobídek, jež jsou součástí jiných sociálních dávek. Další překážkou účasti žen na trhu práce je míra zapsaných dětí do formální péče o děti do tří let, jež je i nadále mezi nejnižšími v EU. Omezená podpora pro osoby poskytující dlouhodobou péči jim brání ve vstupu na trh práce. Snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu motivovalo některé starší pracující k odchodu z trhu práce. Zvýšenou poptávku po pracovní síle pomáhá uspokojit přistěhovalectví ze zemí mimo EU.

               (10)Doplňkovým způsobem, jak podpořit účast pracovních sil i inovační kapacitu hospodářství, je vybavit žáky a dospělé odpovídajícími schopnostmi a dovednostmi, které podporují zaměstnanost na rychle se měnícím trhu práce. Míra účasti dospělých na vzdělávání a odborné přípravě je ve srovnání s průměrem EU mnohem nižší. V kombinaci s určitými nedostatky v oblasti digitálních dovedností, jakož i v oblasti gramotnosti a znalosti základních početních úkonů, a to zejména u dospělých osob s maximálně středním vzděláním, ohrožuje jejich zaměstnatelnost. Do jaké míry budou mít dopad na úroveň kvalifikace nedávno zavedená a plánovaná politická opatření, jako jsou změny v organizaci obecného, odborného a vysokoškolského vzdělávání, dosud není známo.

               (11)Polsko pokračuje v přijímání opatření na řešení segmentace trhu práce omezením možnosti zneužívání dočasných zaměstnání, zvýšením příspěvků na sociální zabezpečení u nestandardních pracovních smluv a  u některých z těchto smluv zavedením minimální hodinové mzdy. Počet a podíl smluv na dobu neurčitou od konce roku 2016 vzrostl, nicméně podíl pracovních smluv na dobu určitou je i nadále jedním z nejvyšších v EU. Některé další legislativní změny týkající se duality trhu práce mohou být zahrnuty v novém zákoníku práce. Rozsah sociální ochrany pracovníků, kteří jsou osobami samostatně výdělečně činnými nebo mají určité nestandardní smlouvy, se jeví jako potenciální problém, zejména z hlediska přiměřenosti budoucích důchodů. Od roku 2015 bylo zavedeno několik opatření ke zlepšení sociální ochrany osob samostatně výdělečně činných a zaměstnanců s nestandardními smlouvami.

               (12)Průměrný věk odchodu do důchodu se v posledních letech zvýšil, což odráží dřívější reformy, jako je zrušení možnosti předčasného odchodu do důchodu a postupné zvyšování věku odchodu do důchodu. Další zvyšování věku odchodu do důchodu je klíčové pro střednědobý hospodářský růst a pro zajištění přiměřenosti a fiskální udržitelnosti důchodového systému. Avšak nedávné snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na 60 let u žen a na 65 let u mužů jde opačným směrem. Na rozdíl od toho byl věk odchodu do důchodu soudců a soudkyň obecných soudů shodně stanoven na 65 let, což je v souladu s požadavkem Komise. Zvláštní systém sociálního pojištění pro zemědělce, subvencovaný ve výši téměř 1 % HDP, je jedním z důvodů nízké mobility pracovní síly a skryté nezaměstnanosti v zemědělství.

               (13)V zájmu zlepšení výsledků v oblasti zdraví v Polsku je zapotřebí lepší přístup ke zdravotní péči a zvýšení její účinnosti. Subjektivně neuspokojená potřeba zdravotní péče patří mezi nejvyšší v EU a čekací doby pro určité intervence jsou obzvláště dlouhé. Počet nemocničních lůžek je poměrně vysoký, ale nejsou optimálně geograficky rozloženy. Ambulantní a primární zdravotní péče jsou obecně nedostatečně rozvinuty, přičemž lékaři jsou motivováni, aby posílali pacienty na vyšetření a léčbu ke specializovaným poskytovatelům. Řešení těchto otázek představuje zvláštní výzvu vzhledem k tomu, že úroveň veřejného financování a počet lékařů a zdravotních sester a ošetřovatelů v určitých specializacích v Polsku jsou hluboko pod průměrem EU. V roce 2017 bylo vyvinuto určité úsilí o účinnější distribuci zdravotní péče, ale účinky těchto opatření zatím nejsou vidět.

               (14)Zvýšení inovační schopnosti ekonomiky je zásadní pro to, aby se Polsko posunulo nahoru v globálním hodnotovém řetězci, a udrželo tak potenciál ke zlepšení životní úrovně. To vyžaduje politická opatření v mnoha oblastech, postupně prováděné během několika let. Ke klíčovým politickým oblastem patří budování důvěry v regulační prostředí, poskytování pobídek pro výdaje podniků na výzkum a vývoj, posílení vědecké základny, mimo jiné prostřednictvím reformy vysokoškolského vzdělávání a podpory silného toku znalostí a úzké spolupráce mezi podniky a výzkumnými institucemi. Posledně uvedené zahrnuje také zajištění příznivých podmínek pro komercializaci výzkumu, který má být rozvíjen a podporován z veřejných prostředků. Několik opatření v těchto oblastech již bylo provedeno a další jsou plánována vládou.

               (15)Rychlé tempo regulačních změn a omezené využívání veřejných a sociálních konzultací u řady klíčových zákonů nepříznivě ovlivňuje kvalitu právních předpisů a pro podniky zvyšuje nejistotu. V tomto kontextu nelze opomenout ani zaručení právního státu a nezávislost soudnictví. Komise dospěla k závěru, že přijaté změny systému soudnictví představují zřejmé nebezpečí závažného porušení zásad právního státu. Významné faktory, které by mohly vést ke zvýšení míry investic, představují právní jistota a důvěra v kvalitu a předvídatelnost regulačních, daňových a ostatních politik a institucí. Důkladné ex ante a ex post hodnocení dopadů a dobře koncipované a uplatňované sociální a veřejné konzultace by mohly pomoci zlepšit kvalitu právních předpisů, omezit potřebu následných změn a tímto způsobem zvýšit předvídatelnost regulačního prostředí. To by rovněž mohlo v krátkodobém horizontu pomoci omezit možné negativní vedlejší účinky nových právních předpisů, jako je například dočasné zvýšení administrativní zátěže vyplývající ze změn v daňových předpisech.

               (16)Díky financování EU došlo k rychlému rozvoji silniční sítě, avšak úmrtnost v silničním provozu nadále patří mezi nejvyšší v Unii. Kromě toho se města potýkají s rostoucími problémy způsobenými mobilitou, jako je dopravní přetížení a znečištění ovzduší, způsobené rostoucím počtem osobních automobilů a velkým podílem starých vozidel. Stávající pobídky k využívání kolektivních, nízkoemisních a aktivních způsobů dopravy nejsou pro řešení těchto problémů dostatečné. Realizace železničních projektů spolufinancovaných EU se potýká se značnými problémy, zejména z důvodu omezené kapacity odvětví stavebnictví a institucionálními nedostatky provozovatele železniční infrastruktury. Stále chybí strategické úvahy o dlouhodobém rozvoji dopravních sítí ve všech druzích dopravy po roce 2023, kde by byly jasně vymezeny a přiděleny jejich role

               (17)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Polska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2017 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Polsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států budou v budoucnu zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (18)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018, přičemž její stanovisko
                  9
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               DOPORUČUJE Polsku v období 2018–2019:

               1.Zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,2 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP. Přijmout opatření ke zlepšení efektivity veřejných výdajů, včetně zlepšení rozpočtového procesu.

               2.Přijmout opatření ke zvýšení účasti na trhu práce, včetně zlepšení dostupnosti péče o děti a podporou dovedností potřebných na trhu práce, a to zejména prostřednictvím dalšího vzdělávání dospělých a odstranění zbývajících překážek přechodu na dlouhodobější typy zaměstnaneckých poměrů. Zajistit udržitelnost a přiměřenost důchodového systému přijetím opatření, která zvýší skutečný věk odchodu do důchodu, a reformováním preferenčního penzijního pojištění.

               3.Posílit inovační kapacitu hospodářství mimo jiné tím, že bude podpořena užší spolupráce mezi podniky a výzkumnými institucemi. Zlepšit právní prostředí, zejména zajištěním účinných veřejných a sociálních konzultací v rámci legislativního procesu.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 420 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 219 final.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky.

                     (8)

                        Čisté primární veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Polskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

                     (9)

                        Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 432 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017
            {SWD(2018) 366 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. června 2017 Rada rozhodla podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“), že v Rumunsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Vzhledem k zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 16. června 2017 vydala pro Rumunsko doporučení
                  2
               , aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  3
                nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP.

               (2)Dne 5. prosince 2017 dospěla Rada k závěru
                  4
               , že Rumunsko v reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017 účinná opatření nepřijalo. Na uvedeném základě vydala Rada dne 5. prosince 2017 pro Rumunsko revidované doporučení
                  5
               , aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP. Rovněž Rumunsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů a aby opatření k rozpočtové konsolidaci zabezpečovala trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada rozhodla, aby jí Rumunsko podalo zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení, ve lhůtě do 15. dubna 2018.

               (3)Komise ve dnech 10. a 11. dubna 2018 uskutečnila v Rumunsku posílenou kontrolní misi pro účely sledování na místě podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97. Komise svá předběžná zjištění předala rumunským orgánům k připomínkám a dne [23.] května 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna. Ze zprávy Komise vyplývá, že rumunské orgány se doporučením Rady ze dne 5. prosince 2017 nehodlají řídit. Orgány Rumunska misi potvrdily, že jejich cílem pro rok 2018 je i nadále celkový schodek veřejných financí těsně pod 3 % HDP. S ohledem na pozitivní a rostoucí mezeru výstupu tato skutečnost naznačuje další zhoršení základního strukturálního schodku, což je v rozporu s doporučením Rady a odráží jednoznačně expanzivní fiskální politiku.

               (4)Dne 20. dubna 2018, po uplynutí Radou stanovené lhůty, předložily rumunské orgány zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017. Ve zprávě znovu potvrdily, že jejich cílem pro rok 2018 je i nadále celkový schodek veřejných financí těsně pod 3 % HDP. Fiskální dopad oznámených opatření je podstatně nižší, než požadovala Rada ve svém doporučení.

               (5)Na základě prognózy Komise z jara 2018 má dosáhnout růst čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí výše 10,8 %, což značně překračuje výdajové kritérium (3,3 %). Strukturální saldo se v roce 2018 pravděpodobně zhorší o 0,5 % HDP a zaznamená schodek ve výši 3,8 % HDP. To je v rozporu s doporučeným strukturálním zlepšením proti roku 2017 o 0,8 % HDP. Oba pilíře tedy naznačují odchýlení od doporučené korekce v rozsáhlé míře. Výdajové kritérium ukazuje na odchylku ve výši 2,4 % HDP. Strukturální saldo tento výklad potvrzuje, přičemž naznačuje o něco menší odchýlení ve výši 1,8 % HDP. Rozsah odchýlení naznačeného strukturálním saldem je negativně ovlivněn vyšším příslušným odhadem potenciálního růstu HDP ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium. S ohledem na uvedené skutečnosti potvrzuje celkové posouzení odchýlení od doporučené korekce v rozsáhlé míře.

               (6)Zhoršení ve srovnání se stavem v roce 2017 je do značné míry způsobeno zvýšením výdajů na náhrady státním zaměstnancům, jež bylo přijato v létě roku 2017 a vstoupilo v platnost v lednu 2018. Od podzimu 2017, kdy Komise vypracovala prognózu, z níž vycházelo doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017, příslušné orgány částečně změnily poslední reformu důchodového systému, neboť od roku 2018 snížily podíl sociálních příspěvků převáděných do druhého důchodového pilíře. Toto snížení bude pravděpodobně mít pozitivní krátkodobý dopad na příjmy státu, a tím i na saldo veřejných financí. V dlouhodobém horizontu se však fiskální zisk zřejmě rozplyne, jelikož přesměrováním příspěvků na sociální zabezpečení z druhého pilíře vznikne povinnost vyplácet starobní důchody v budoucnosti.

               (7)Tyto skutečnosti vedou k závěru, že reakce Rumunska na doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017 je nedostatečná. Fiskální úsilí v roce 2018 zaostává za roční strukturální korekcí ve výši 0,8 % HDP odpovídající nominální míře růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která v roce 2018 nepřekročí hodnotu 3,3 %,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (4)

                        Úř. věst. L 340, 20.12.2017, s. 49.

                     (5)

                        Úř. věst. C 439, 20.12.2017, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě se Spojenými státy americkými ohledně dovozu vysoce jakostního hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Cílem této iniciativy je změnit stávající dohody s USA, pokud jde o dovoz hovězího masa bez obsahu hormonů. Iniciativou nemá být nijak dotčen zákaz EU týkající se hormonálně ošetřeného hovězího masa jako takový.

               V prosinci 2016 přijaly Spojené státy kroky k obnovení vyšších cel na některé produkty EU v návaznosti na obavy vznesené v odvětví hovězího masa v USA ohledně toho, že Evropská unie možná porušuje revidované znění Memoranda o porozumění se Spojenými státy americkými ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropské unie, ze dne 21. října 2013
                  1
                (dále jen „revidované znění memoranda o porozumění“). Revidované znění memoranda o porozumění bylo uzavřeno mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými na základě řízení pro řešení sporu v rámci WTO ve věci DS26 Evropská společenství – Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony) a oznámeno Orgánu WTO pro řešení sporů dne 14. dubna 2014 jako oboustranně přijatelné řešení pro provedení zprávy vyplývající z řízení pro řešení sporů.

               Podle původního memoranda o porozumění a jeho revidovaného znění otevřela EU roční celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso
                  2
               .

               Poté, co Spojené státy v prosinci 2016 zahájily řízení pro obnovení vyšších cel na některé produkty z EU, vedly strany konzultace ohledně provádění revidovaného znění memoranda o porozumění, jak je stanoveno v jeho článku IV.

               Cílem tohoto doporučení je získat zmocnění k jednání o dohodě se Spojenými státy americkými na základě zmíněných konzultací, pokud jde o uplatňování celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso a o její případné přidělení jednotlivým zemím.

               Je možné, že bude zapotřebí vést jednání s dalšími dodavatelskými zeměmi, aby bylo zajištěno, že všechna dohodnutá přidělení uvedené celní kvóty se Spojenými státy jednotlivým zemím budou respektovat jejich stávající práva v rámci dohod GATT/WTO.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Neuplatní se.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Neuplatní se.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (společná obchodní politika) spolu s čl. 218 odst. 3 a 4.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Neuplatní se, neboť Unie má v oblasti společné obchodní politiky výlučnou pravomoc (čl. 3 odst. 1 písm. e) SFEU).

               •Proporcionalita

               Neuplatní se.

               •Volba nástroje

               Uzavření mezinárodní dohody je jedinou metodou, která zaručuje, že její signatáři nebudou v pozdější fázi zpochybňovat to, co bylo dohodnuto.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Neuplatní se.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Plán pro iniciativu týkající se zmocnění k zahájení jednání o dohodě se Spojenými státy americkými ohledně dovozu vysoce jakostního hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, byl otevřen k veřejné konzultaci, která probíhala od 27. března do 24. dubna 2018. Bylo předloženo celkem 37 příspěvků, 24 od občanů nebo podniků nebo profesních organizací EU a 13 od společností a vlád zemí mimo EU.

               Dvanáct příspěvků zaslali občané EU (Belgie, Německo, Řecko, Itálie, Španělsko a Švédsko), kteří vyjádřili podporu pro zemědělství šetrné k životnímu prostředí, zajištění dobrých životních podmínek zvířat a zdravotně nezávadných produktů, a zdůraznili význam produkce masa bez hormonů a antibiotik. Někteří tvrdili, že spotřeba masa by se měla snížit.

               Čtyři příspěvky byly od malých a středních podniků v EU (Řecko, Itálie a Spojené království), které buď iniciativu EU podpořily, nebo žádaly, aby se revidoval i systém řízení. Jeden vyzýval k přístupu „počkáme a uvidíme“. V jednom příspěvku se navrhuje konzultovat společnosti působící v oblasti obchodu s hovězím masem a poskytnout jim čas na to, aby se mohly přizpůsobit výslednému řešení. Jeden příspěvek vyjádřil spokojenost se stávající nabídkou hovězího masa v rámci kvóty.

               Posledních osm příspěvků pocházejících z EU bylo od profesních organizací na úrovni EU, z Francie, Německa, Itálie a Spojeného království. Poukazovaly na to, že v EU jsou hormony jako stimulátory růstu v chovu hospodářských zvířat zakázány a že je třeba dodržet normy v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví uplatňované v EU. Dva příspěvky zdůraznily, že výsledkem jednání by nemělo být zvýšení objemu povoleného k dovozu v rámci kvóty. Jeden rovněž upozornil na to, že jako stimulátory růstu se jako náhrada používají i antibiotika. Další zdůraznil, že jakákoli dohoda musí být v souladu s právními předpisy WTO. Dva vyslovily přesvědčení, že orgány EU mají podporovat evropské odvětví hovězího masa, a dva zdůraznili, že je důležité najít řešení spolu s USA a vyhnout se tím obchodní válce s ničivými následky.

               Třináct příspěvků ze zemí mimo EU zaslaly především argentinské společnosti a profesní organizace, které se zasazují o to, aby byla jako jedna ze stran jednání uznána i Argentina. Novozélandský producent masa, kterého v tomto stanovisku podpořila i novozélandská vláda, zdůraznil, že ačkoliv je v rámci kvóty jen malým dodavatelem, je tento vývoz pro novozélandské hospodářství důležitý, a proto by měla být ke konzultacím přizvána i tato země. Poslední dva příspěvky přišly od australské a uruguayské vlády a zasazovaly se o to, aby se tyto země účastnily jednání v souladu s právními předpisy WTO.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Neuplatní se.

               •Posouzení dopadů

               Neuplatní se.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Neuplatní se.

               •Základní práva

               Neuplatní se.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Žádné.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě se Spojenými státy americkými ohledně dovozu vysoce jakostního hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 a čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropská unie uzavřela dne 21. října 2013 revidované znění Memoranda o porozumění se Spojenými státy americkými ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropské unie
                  3
                (dále jen „revidované znění memoranda o porozumění“).

               (2)Revidované znění memoranda o porozumění bylo uzavřeno na základě řízení pro řešení sporu v rámci WTO ve věci DS26 Evropská společenství – Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony) a oznámeno Orgánu WTO pro řešení sporů dne 14. dubna 2014.

               (3)Podle původního memoranda o porozumění a jeho revidovaného znění otevřela EU roční celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso
                  4
               .

               (4)Evropská unie a Spojené státy americké vedly konzultace ohledně provádění revidovaného znění memoranda o porozumění, jak je stanoveno v jeho článku IV.

               (5)Komise by proto měla být zmocněna k zahájení jednání se Spojenými státy americkými ohledně uplatňování celní kvóty otevřené podle revidovaného znění memoranda o porozumění, včetně přidělení této kvóty jednotlivým zemím. Komise by měla v otázce přidělení uvedené celní kvóty jednotlivým zemím usilovat o dohodu i s dalšími významnými dodavatelskými zeměmi, a to v souladu s platnými pravidly WTO a v nezbytném rozsahu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k zahájení jednání jménem Evropské unie se Spojenými státy americkými o uplatňování celní kvóty otevřené na základě revidovaného znění Memoranda o porozumění se Spojenými státy americkými ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropské unie ze dne 21. října 2013, včetně přidělení této kvóty jednotlivým zemím. Komise se rovněž zmocňuje k zahájení jednání jménem Evropské unie s dalšími významnými dodavatelskými zeměmi s cílem získat jejich souhlas v otázce přidělení dané celní kvóty jednotlivým zemím, a to v souladu s platnými pravidly WTO a v nezbytném rozsahu.

               Článek 2

               Jednání se řídí směrnicemi Rady pro jednání stanovenými v příloze.

               Článek 3

               Komise povede tato jednání v souladu s pravidly WTO a za konzultace s [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 27, 30.1.2014, s. 2.

                     (2)

                        Úř. věst. L 148, 8.6.2012, s. 9.

                     (3)

                        Úř. věst. L 27, 30.1.2014, s. 2.

                     (4)

                        Úř. věst. L 148, 8.6.2012, s. 9.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            PŘÍLOHA
             [...]
            doporučení proROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se povoluje zahájit jednání o dohodě se Spojenými státy americkými ohledně dovozu vysoce jakostního hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání

               (1)Komise by měla zahájit jednání se Spojenými státy americkými o dohodě týkající se dovozu vysoce jakostního hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, zejména pokud jde o uplatňování celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso stanovené v článku II revidovaného znění memoranda o porozumění ze dne 21. října 2013.

               (2)Komise může za tímto účelem Spojeným státům americkým nabídnout zejména přidělení určitého podílu roční celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso uvedené v čl. II odst. 4 revidovaného znění memoranda o porozumění ze dne 21. října 2013. Komise není oprávněna jednat o zvýšení ročního množství celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (45 000 tun, hmotnost produktu) uvedené v čl. II odst. 4 revidovaného znění memoranda o porozumění ze dne 21. října 2013.

               (3)Dohoda se Spojenými státy americkými, a zejména případné přidělení množství jednotlivým zemím v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso uvedené v čl. II odst. 4 revidovaného znění memoranda o porozumění by se měly řídit příslušnými pravidly WTO v této oblasti, včetně pravidel týkajících se práv dalších dodavatelských zemí, které využívají uvedenou celní kvótu, podle WTO/GATT.

               (4)Komise by měla v otázce přidělení uvedené celní kvóty jednotlivým zemím usilovat o dohodu s dalšími významnými dodavatelskými zeměmi, a to v souladu s platnými pravidly WTO a v nezbytném rozsahu.

               (5)Komise by měla Radě podat zprávu o výsledcích jednání a případně o veškerých problémech, které mohou během jednání vyvstat.