title: Doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku

text:
               20.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 439/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 5. prosince 2017
   k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
   (2017/C 439/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. června 2017 Rada rozhodla podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, že v Rumunsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a Rumunsku doporučila, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí (2) nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP (3). Doporučila dále Rumunsku, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco by opatření k rozpočtové konsolidaci měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Rumunsku lhůtu do 15. října 2017, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na její doporučení.

               (2)

               Dne 11. července 2017 doporučila Rada Rumunsku, aby v roce 2017 zajistilo plnění jejího doporučení ze dne 16. června 2017 (4) k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Pro rok 2018 bylo Rumunsku doporučeno vynaložit značné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, aby dosáhlo další korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP. Podle korekční matice společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu tato korekce znamenala požadavek, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí v roce 2018 nepřesáhla 4,3 %. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP.

               (3)

               Komise ve dnech 26. a 27. září 2017 uskutečnila v Rumunsku posílenou kontrolní misi za účelem dohledu na místě podle čl. -11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. O svých zjištěních podala dne 24. října 2017 zprávu Radě a zároveň je poté, co předala předběžná zjištění rumunským orgánům, zveřejnila.

               (4)

               V reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017 předložily rumunské orgány dne 13. října 2017 zprávu o účinných opatřeních. S ohledem na informace, které rumunské orgány v této zprávě o přijatých opatřeních uvedly, a s ohledem na celkové posouzení vycházející z prognózy z podzimu 2017 Rada dne 5. prosince 2017 (5) rozhodla, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017.

               (5)

               Rumunsko vykazuje procyklickou fiskální politiku, přičemž má vysoký hospodářský růst a kladnou mezeru výstupu. Odhaduje se, že strukturální saldo se v roce 2017 odchýlí od střednědobého rozpočtového cíle o 2,3 % HDP. S ohledem na neexistenci účinných opatření je zapotřebí Rumunsku vydat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie o vhodných opatřeních, která mají být přijata.

               (6)

               Na základě prognózy Komise z podzimu 2017 ohledně mezery výstupu je hospodářská situace Rumunska v roce 2017 a 2018 standardní. Míra veřejného zadlužení v Rumunsku nedosahuje prahové hodnoty 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a korekční matici společně dohodnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, činí 0,5 % HDP.

               (7)

               Komise předpokládá, že se strukturální schodek Rumunska v roce 2017 zvýší o 1,1 % HDP, přičemž doporučení Rady ze dne 16. června 2017 požadovalo strukturální pokles alespoň ve výši 0,5 % HDP. Navíc se předpokládá, že Rumunsko bude v roce 2017 nadále vykazovat schodek veřejných financí na úrovni referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, a podle předpovědi Komise z podzimu 2017 tuto hodnotu v roce 2018 významně převýší.

               (8)

               Strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP vyplývající z doporučení Rady ze dne 11. července 2017 by mělo doplnit dodatečné úsilí nezbytné k tomu, aby se Rumunsko po propadech v letech 2016 a 2017 dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů. Další úsilí o snížení schodku o 0,3 % HDP se s ohledem na rozsah závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle jeví jako dostatečné a zrychlí korekci požadovanou k dosažení tohoto cíle. Požadované zlepšení strukturálního salda o 0,8 % HDP v roce 2018 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která v roce 2018 nepřekročí 3,3 %.

               (9)

               Komise ve své prognóze z podzimu 2017 předpokládá, že v roce 2018 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 1 %. S ohledem na požadované strukturální zlepšení na úrovni 0,8 % HDP v roce 2018 je proto zapotřebí, aby byla přijata strukturální opatření v celkové výši 1,8 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem pro rok 2018 uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2017.

               (10)

               Komise ve své prognóze z podzimu 2017 předpokládá v roce 2018 schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Požadovaná strukturální korekce na úrovni 0,8 % HDP ve srovnání s předpokládaným výsledkem za rok 2017 by rovněž zajistila, že Rumunsko v roce 2018 bez problému dodrží prahovou hodnotu pro schodek veřejných financí ve výši 3 % HDP.

               (11)

               Požadavky pro rok 2018 uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené ve fiskálním doporučení, které bylo součástí doporučení Rady ze dne 11. července 2017 určeného Rumunsku.

               (12)

               Rumunsko by mělo do 15. dubna 2018 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, třeba v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

               (13)

               Je vhodné toto doporučení zveřejnit,

         DOPORUČUJE, ABY RUMUNSKO:

               1)

               přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 %, což v daném roce odpovídá roční strukturální korekci ve výši nejméně 0,8 % HDP, a tím se dostalo na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

               2)

               ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

               3)

               podalo Radě do 15. dubna 2018 zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení.

      Toto doporučení je určeno Rumunsku.
      V Bruselu dne 5. prosince 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

      (3)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2017 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2017 (Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 98).

      (5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2389 ze dne 5. prosince 2017, kterým se stanoví, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017 (Úř. věst. L 340, 20.12.2017, s. 49).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 15. prosince 2017 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Evropské centrální banky (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 444/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 15. prosince 2017
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Evropské centrální banky
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora ECB, společnosti Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, skončí po provedení auditu za účetní rok 2017. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2018.

               (3)

               ECB vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2018 až 2022 společnost Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft s možností prodloužení mandátu až o dva další účetní roky (tj. do roku 2023 nebo 2024),

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft byla jmenována externím auditorem ECB pro účetní roky 2018 až 2022 s možností prodloužení mandátu až o dva další účetní roky (tj. do roku 2023 nebo 2024).

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. prosince 2017.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 8. ledna 2018, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2018/1)

text:
               3.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 41/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 8. ledna 2018,
   kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě
   (ESRB/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na čl. 458 odst. 8 tohoto nařízení,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na články 18 až 20 tohoto rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V zájmu zajištění účinnosti a konzistentnosti makroobezřetnostní politiky musí tvůrci politiky řádně zohlednit přeshraniční účinky opatření makroobezřetnostní politiky, která přijímají jednotlivé členské státy, a je-li to důvodné, přijmout vhodná reciproční opatření makroobezřetnostní politiky za účelem jejich řešení.

               (2)

               Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (4) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, recipročně uplatňovala v ostatních členských státech.

               (3)

               Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 (5) umožňuje příslušnému aktivačnímu orgánu, aby při předložení žádosti o reciprocitu navrhl maximální práh podstatnosti na úrovni poskytovatele finančních služeb. Stálý hodnotící tým Evropské rady pro systémová rizika (ESRB), který byl zřízen na základě rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/4 (6), může doporučit jinou prahovou hodnotu, považuje-li to za nezbytné.

               (4)

               Úvěrové instituce povolené ve Finsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu, jsou od 1. ledna 2018 v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 povinny dodržovat minimální úroveň průměrné rizikové váhy u rezidenčních hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi ve Finsku ve výši 15 %, která se uplatňuje na jednotlivé instituce na konsolidovaném základě.

               (5)

               Po oznámení opatření ESRB se generální rada ESRB v souladu s čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013 rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

               (6)

               Dne 28. května 2017 skončila platnost belgického opatření zaměřeného na expozice z hypotečních úvěrů, které bylo přijato v souladu s čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013 a které bylo doporučením Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/3 (7) zařazeno na seznam makroobezřetnostních opatření, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění. Dne 21. listopadu 2017 oznámila Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique záměr zavést nové vnitrostátní makroobezřetnostní opatření zaměřené na expozice z hypotečních úvěrů postupem stanoveným v článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013.

               (7)

               Doporučení ECB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      ZMĚNY

   Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

               1)

               V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:

                           „1.

                           Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jejichž podrobný popis je uveden v příloze:
                           Estonsko:

                                       —

                                       sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku;

                                 Finsko:

                                       —

                                       minimální úroveň průměrné rizikové váhy u rezidenčních hypotečních úvěrů zajištěných zástavním právem k obytným nemovitostem ve Finsku ve výši 15 %, která se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené ve Finsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu.“

               2)

               Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 8. ledna 2018.

         Francesco MAZZAFERRO

            vedoucí sekretariátu ESRB, jménem generální rady ESRB

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

      (5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 ze dne 20. října 2017, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 431, 15.12.2017, s. 1).

      (6)  Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/4 ze dne 16. prosince 2015 o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky příslušnými orgány, pro vydávání stanovisek a doporučení ze strany ESRB a o zrušení rozhodnutí ESRB/2014/2 (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 28).

      (7)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/3 ze dne 24. března 2016, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 153, 29.4.2016, s. 1).

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA

               Estonsko

                  Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku

            I.   Popis opatření

                        1.

                        Estonské opatření spočívá v zavedení sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku.

                  II.   Reciprocita

                        2.

                        Pokud členské státy provedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Pro účely tohoto odstavce se uplatňuje lhůta stanovená v dílčím doporučení C 3).

                        3.

                        Pokud členské státy neprovedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s dílčím doporučením C 2). Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do šesti měsíců.

               Finsko

                  Minimální úroveň průměrné rizikové váhy u úvěrů zajištěných zástavním právem k obytným nemovitostem ve Finsku ve výši 15 %, která se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na jednotlivé úvěrové instituce používající přístup založený na interním ratingu (dále jen „úvěrové instituce s přístupem IRB“).

            I.   Popis opatření

                        1.

                        Finské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013, spočívá v zavedení požadavku na minimální úroveň průměrné rizikové váhy u rezidenčních hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi ve Finsku ve výši 15 %, a to na úrovni portfolia, který se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce s přístupem IRB.

                        2.

                        Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti pro expozice na trhu rezidenčních hypotečních úvěrů ve Finsku ve výši 1 miliardy EUR.

                  II.   Reciprocita

                        3.

                        V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené finské opatření recipročně uplatnily vůči úvěrovým institucím s přístupem IRB, pokud jde o jejich portfolia retailových hypotečních úvěrů, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi ve Finsku a které poskytly pobočky s vnitrostátním povolením, které se nacházejí ve Finsku. Pro účely tohoto odstavce se uplatňuje lhůta stanovená v dílčím doporučení C 3).

                        4.

                        Příslušným orgánům se též doporučuje, aby uvedené finské opatření recipročně uplatnily na portfolia retailových hypotečních úvěrů, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi ve Finsku a které přímo přes hranice poskytly úvěrové instituce s přístupem IRB usazené v jejich jurisdikcích. Pro účely tohoto odstavce se uplatňuje lhůta stanovená v dílčím doporučení C 3).

                        5.

                        V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedené reciprocitě, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do čtyř měsíců.

                        6.

                        Neexistují-li v jiných dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce s přístupem IRB, které by měly pobočky ve Finsku nebo které by tam poskytovaly finanční služby přímo a zároveň měly expozice na finském hypotečním trhu ve výši 1 miliardy EUR nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že příslušné opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce s přístupem IRB překročí prahovou hodnotu 1 miliardy EUR.

                  III.   Práh podstatnosti

                        7.

                        V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s přístupem IRB, jejichž portfolia retailových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi ve Finsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 1 miliardy EUR. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce s přístupem IRB překročí prahovou hodnotu 1 miliardy EUR.“


title: Doporučení Komise (EU) 2018/234 ze dne 14. února 2018 týkající se posílení evropského charakteru a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu v roce 2019

text:
               17.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 45/40

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/234
   ze dne 14. února 2018
   týkající se posílení evropského charakteru a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu v roce 2019
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 10 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii jsou občané na úrovni Unie přímo zastoupeni v Evropském parlamentu.

               (2)

               V čl. 10 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii je uvedeno, že každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie a že rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům.

               (3)

               Podle čl. 17 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii musí Evropská rada zohlednit volby do Evropského parlamentu při navrhování kandidáta na funkci předsedy Evropské komise.

               (4)

               V zájmu dalšího posílení evropského charakteru a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu je třeba s dostatečným předstihem před volbami, jež se budou konat v roce 2019, aktualizovat a o některé prvky doplnit doporučení Komise 2013/142/EU (1).

               (5)

               Posílení demokratické legitimity EU a zajištění účasti občanů na politickém životě na evropské úrovni má zásadní význam. Občané by ve volbách do Evropského parlamentu volili ochotněji, pokud by byli lépe informováni o dopadu politik EU na každodenní život a pokud by měli důvěru, že mohou uplatnit svůj názor k nejdůležitějším rozhodnutím Unie, kupříkladu k výběru vedoucích představitelů orgánů EU a ke stanovení priorit pro budoucnost Unie.

               (6)

               Potřeba posílit odpovědnost a transparentnost má důsledky také pro Komisi. Komise zrevidovala kodex chování pro členy Komise (2). Nový kodex povoluje členům Komise, aby kandidovali ve volbách do Evropského parlamentu, aniž by museli být ze své funkce dočasně uvolněni. Relevantní pravidla Rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí byla na základě této změny zrevidována (3).

               (7)

               Politiky přijaté na evropské úrovni mají přímé dopady na každodenní život občanů a jsou pociťovány na místní úrovni. Aby občané ve volbách do Evropského parlamentu kvalifikovaně rozhodli, potřebují vědět, co je na evropské úrovni v sázce. Navazování dialogu s občany o evropských otázkách podporuje demokratickou účast občanů na tvorbě politik EU. Od ledna 2015 uspořádala stávající Komise 478 dialogů s občany ve všech členských státech, rovněž ve spolupráci s institucionálními partnery, jako jsou Evropský parlament, vnitrostátní parlamenty, Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor. Mezi únorem 2018 a 9. květnem 2019 Komise uspořádá nebo pomůže uspořádat přibližně 500 dalších dialogů ve spolupráci s členskými státy, regionálními a místními orgány, jakož i s Evropským parlamentem a ostatními evropskými orgány.

               (8)

               Několik členských států oznámilo, že je připraveno zahájit širokou veřejnou diskusi o budoucnosti Evropy, a tyto vnitrostátní dialogy již v četných členských státech probíhají. Zapojením občanů v celé Evropě a pořádáním informačních akcí organizovaných podle odpovídajících politických struktur a postupů by mohly členské státy napomoci zvýšit povědomí občanů o významu jejich hlasu při určování vize, která by nejlépe rozvíjela evropský projekt. Tyto akce by měly probíhat v období mezi zasedáním vedoucích představitelů 23. února 2018 a summitem v Sibiu 9. května 2019, těsně před volbami do Evropského parlamentu, kdy by hlavy států nebo vlád měly vyvodit závěry ohledně dalších kroků pro Unii.

               (9)

               Evropské politické strany hrají klíčovou úlohu při utváření evropského politického povědomí, povzbuzování k účasti voličů a při vyjadřování vůle občanů Unie. Tato úloha by mohla být posílena, pokud by v nadcházejících měsících evropské politické strany oslovily vnitrostátní strany, které k nim mají afiliaci, i občanskou společnost a zvýšily informovanost o možnostech volby ohledně budoucnosti Evropy a zájmů občanů, které zastupují.

               (10)

               Systém vedoucích kandidátů na funkci předsedy Komise – „volebních lídrů“ – byl poprvé zaveden ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2014.

               (11)

               Tento postup pomohl posílit efektivitu Unie a její demokratickou legitimitu, která spočívá na dvou pilířích (přímém zastoupení občanů v Evropském parlamentu a jejich nepřímém zastoupení vládami členských států v Evropské radě a v Radě). Přispěl rovněž k posílení odpovědnosti Komise v souladu s čl. 17 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii. Postup by měl dále pokračovat a být zlepšen s ohledem na volby do Evropského parlamentu v roce 2019.

               (12)

               Evropské i vnitrostátní politické strany by měly s dostatečným předstihem před začátkem volební kampaně, nejlépe do konce roku 2018, oznámit kandidáta na funkci předsedy Evropské komise, jehož podporují, a, nejlépe do začátku roku 2019, kandidátův vlastní program. Tím by se více zprůhlednila vazba mezi jednotlivým hlasem občana Unie pro konkrétní politickou stranu ve volbách do Evropského parlamentu, kandidátem na předsedu Komise podporovaným uvedenou stranou a jeho/její vizí o budoucnosti Evropy.

               (13)

               Otevřeným, inkluzivním a transparentním výběrem svých volebních lídrů, např. prostřednictvím „primárních“ voleb, by evropské politické strany a jejich vnitrostátní členské strany tento proces dále posílily. To by rovněž pomohlo vyvolat širší pozornost a mobilizovat voliče.

               (14)

               Čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie přisuzují evropským politickým stranám klíčovou úlohu. Statut a financování evropských politických stran a evropských politických nadací jsou upraveny na evropské úrovni. V zájmu transparentnosti, kontroly a demokratické odpovědnosti evropských politických stran Komise navrhla změnit relevantní pravidla před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 (4). Zejména přístup k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by měl být nově podmíněn tím, že strany v afiliaci zveřejní program a logo dotyčné evropské politické strany. Občanům by měly být předem poskytnuty jasné a relevantní informace, aby pochopili dopad svých hlasů na úrovni evropských stran. Vhodnými a efektivním způsoby, jak o této afiliaci informovat a jak ji jasně zviditelnit, jsou stranické akce, například kongresy, a volební kampaně vnitrostátních politických stran.

               (15)

               Ke zvýšení evropské dimenze těchto voleb by mělo přispět zahájení kampaně pro volby do Evropského parlamentu mnohem dříve než v minulosti a oznámení evropských afiliací vnitrostátních stran, které se voleb zúčastní, před kampaní.

               (16)

               Při zohlednění specifik politických prostředí členských států, v nichž vnitrostátní politické strany působí, se zároveň evropské politické strany vyzývají, aby před zahájením kampaně, a nejlépe při oznámení svého kandidáta na funkci předsedy Komise, oznámily, ke které politické skupině v Evropském parlamentu se hodlají připojit nebo jakou politickou skupinu tam hodlají během nastávajícího funkčního období vytvořit. Tím by se dále zvýšila transparentnost vazby mezi vnitrostátními politickými stranami, evropskými politickými stranami a politickými skupinami v Evropském parlamentu.

               (17)

               Podporou informování voličů o afiliaci vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám během kampaní pro volby do Evropského parlamentu a, kde je to možné, rovněž na hlasovacích lístcích použitých v těchto volbách a usnadněním takového informování by členské státy více zviditelnily evropské politické strany i platformy, které navrhují v průběhu celého evropského volebního procesu.

               (18)

               Podle čl. 22 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie má každý občan Unie právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu v členském státě, v němž se rozhodl žít, přičemž se použije směrnice Rady 93/109/ES (5).

               (19)

               Aby se podpořilo zapojení občanů a evropský rozměr voleb do Evropského parlamentu, je záhodno podporovat identifikaci a šíření osvědčených postupů členských států a opatření prováděná členskými státy při přípravě a organizaci těchto voleb, též s ohledem na hlasovací právo evropských občanů s bydlištěm v jiném členském státě, jakož i prosazování výkonu volebních práv příslušníků nedostatečně zastoupených skupin, včetně osob se zdravotním postižením.

               (20)

               Vzhledem k rizikům pro průběh voleb vyplývajících z kybernetických útoků a dezinformací, jež byly zaznamenány při nedávných volbách a kampaních, by mělo být podněcováno sdílení zkušeností o souvisejících otázkách mezi členskými státy.

               (21)

               Členské státy a evropské i vnitrostátní politické strany mají zvláštní odpovědnost při zlepšování demokratického a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      Zapojení evropských občanů do diskusí o evropských otázkách před volbami do Evropského parlamentu

               1.

               Od setkání vedoucích představitelů dne 23. února 2018 a při zohlednění příslušných vnitrostátních politických struktur a postupů by členské státy měly pořádat informační akce s cílem zapojit občany do veřejných diskusí o otázkách Evropské unie a o budoucnosti Evropy. Tyto informační akce by měly pokračovat až do setkání vedoucích představitelů v Sibiu dne 9. května 2019, krátce před volbami do Evropského parlamentu.
               Ve stejném období by evropské politické strany i vnitrostátní politické strany měly přispět ke zvýšení povědomí občanů o otázkách, o něž běží na úrovni Unie, a o tom, jak je chtějí řešit během nadcházejícího funkčního období.

      Podpora kandidáta na funkci předsedy Evropské komise

               2.

               Dostatečně včas před volbami do Evropského parlamentu, nejlépe do konce roku 2018, by každá evropská politická strana měla oznámit kandidáta na funkci předsedy Evropské komise, jehož podporuje. Nejlépe do začátku roku 2019 by evropské politické strany měly rovněž oznámit kandidátův vlastní politický program.
               Evropské politické strany a jejich vnitrostátní členské strany se vybízejí, aby vybíraly své volební lídry otevřeně, inkluzivně a transparentně.
               Vnitrostátní politické strany by měly zajistit, aby jejich politické informace, včetně jejich mediálních politických vystoupení, související s volbami do Evropského parlamentu sloužily také k poskytnutí informací občanům o kandidátovi na funkci předsedy Evropské komise, kterého podporují, jakož i informací o programu jejich kandidáta.

      Poskytování informací voličům o afiliaci vnitrostátních politických stran a evropských politických stran

               3.

               Při zohlednění specifik politických prostředí členských států, v nichž vnitrostátní politické strany působí, by vnitrostátní politické strany účastnící se voleb do Evropského parlamentu měly před uvedenými volbami a před zahájením volební kampaně veřejně oznámit, zda mají afiliaci k některé evropské politické straně a ke které a kterého volebního lídra podporují.
               Vnitrostátní politické strany by v co největším rozsahu měly tyto informace, případně včetně loga dané evropské politické strany, jasně uvést ve všech materiálech souvisejících s kampaní, ve svých sděleních a mediálních vystoupeních.
               Evropské politické strany se vyzývají, aby před zahájením kampaně, a nejlépe při oznámení svého kandidáta na funkci předsedy Komise, oznámily, ke které politické skupině v Evropském parlamentu se hodlají připojit nebo jakou politickou skupinu tam hodlají během nastávajícího funkčního období vytvořit.

      Podpora a snadnější poskytování informací voličům o afiliaci vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám

               4.

               Členské státy by měly podporovat a usnadňovat poskytování informací voličům o afiliaci vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám a o svých volebních lídrech před volbami a během voleb do Evropského parlamentu, např. tak, že umožní a podpoří uvedení této afiliace v materiálech pro volební kampaň, na internetových stránkách vnitrostátních i regionálních členských stran a, kde je to možné, na hlasovacích lístcích použitých v těchto volbách.

      Efektivní provedení

               5.

               Příslušné orgány členských států se vybízejí, aby se setkaly na jaře 2018 a s podporou Komise si vyměnily názory ohledně osvědčených postupů a praktických opatření s cílem zajistit, aby evropští občané s bydlištěm v jiném členském státě mohli využít své právo volit v uvedeném členském státě, a na podporu výkonu volebních práv příslušníků nedostatečně zastoupených skupin, včetně osob se zdravotním postižením, a celkově na podporu demokratického průběhu voleb a vysoké účasti voličů.
               Příslušné orgány členských států se rovněž vyzývají, aby na základě zkušeností členských států určily osvědčené postupy při identifikaci, zmírňování a zvládání rizik pro průběh voleb hrozících z kybernetických útoků a na základě dezinformací.

      Toto doporučení je určeno členským státům a evropským a vnitrostátním politickým stranám.
      V Bruselu dne 14. února 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Doporučení Komise 2013/142/EU ze dne 12. března 2013 o posílení demokratického a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu (Úř. věst. L 79, 21.3.2013, s. 29).

      (2)  Rozhodnutí Komise ze dne 31. ledna 2018 o kodexu chování pro členy Evropské komise (C(2018) 700 final).

      (3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. února 2018 o revizi Rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2017/2233(ACI)).

      (4)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací – COM(2017) 481 ze dne 13. září 2017.

      (5)  Směrnice Rady 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (Úř. věst. L 329, 30.12.1993, p. 34).


title: Doporučení Rady ze dne 20. února 2018 o jmenování viceprezidenta/viceprezidentky Evropské centrální banky

text:
               22.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 67/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 20. února 2018
   o jmenování viceprezidenta/viceprezidentky Evropské centrální banky
   (2018/C 67/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 a čl. 139 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Protokol č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.2 uvedeného protokolu,
   DOPORUČUJE EVROPSKÉ RADĚ:
   jmenovat pana Luise DE GUINDOS JURADA viceprezidentem Evropské centrální banky na osmileté funkční období začínající dne 1. června 2018.

      V Bruselu dne 20. února 2018.

            Za Radu

            předseda

         V. GORANOV


title: Doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o podpoře společných hodnot, inkluzivního vzdělávání a evropského rozměru ve výuce

text:
               7.6.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 195/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 22. května 2018
   o podpoře společných hodnot, inkluzivního vzdělávání a evropského rozměru ve výuce
   (2018/C 195/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Unie je založena na společných hodnotách a obecných zásadách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, stanovených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii. Podle článku 3 uvedené smlouvy je cílem Unie zastávat a podporovat své hodnoty.

               (2)

               Unie inspirovaná těmito hodnotami dokázala spojit země, společenství a lidi v jedinečném politickém projektu, který Evropě zajistil nejdelší období míru, jež v konečném důsledku přispělo k sociální stabilitě a hospodářské prosperitě. Skutečnost, že členské státy přijaly hodnoty stanovené ve Smlouvě, vytváří společný základ, z nějž vyplývá specifický charakter evropského způsobu života a identity a díky němuž má Unie svoje místo na světové scéně.

               (3)

               Unie a její členské státy čelí mnoha výzvám, jako je populismus, xenofobie, nacionalismus rozdělující společnost, diskriminace, šíření falešných zpráv a dezinformací, jakož i výzvě, kterou představuje radikalizace vedoucí k násilnému extremismu. Tyto jevy by mohly představovat závažnou hrozbu pro základy našich demokracií, narušit důvěru v právní stát a demokratické instituce a bránit pocitu sounáležitosti v rámci našich evropských společností a mezi nimi.

               (4)

               Nedostatek informovanosti o vzniku, důvodech vytvoření a základním fungování EU přispívá k dezinformacím a brání vytváření informovaných názorů na její činnost. Povědomí o rozmanitosti Unie a jejích členských států podporuje vzájemný respekt, porozumění a spolupráci v rámci členských států a mezi nimi.

               (5)

               Rozhodující úlohu při prosazování společných hodnot hraje vzdělávání ve všech formách a na všech úrovních, již od raného věku. Pomáhá zajistit sociální začlenění tím, že všem dětem poskytuje spravedlivou šanci a rovné příležitosti k dosažení úspěchu. Umožňuje jim stát se aktivními občany s kritickým přístupem a zlepšuje chápání evropské identity.

               (6)

               Na zasedání v rámci agendy lídrů, které se konalo v listopadu 2017 v Göteborgu, jednali evropští vedoucí představitelé o důležitosti vzdělávání a kultury pro budoucnost Evropy. Jako příspěvek k této rozpravě prezentovala Komise svou vizi evropského prostoru vzdělávání a navrhla řadu iniciativ ve svém sdělení s názvem „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury (1)“, v němž se uvádí, že „posilování naší evropské identity zůstává stále naším základním úkolem a vzdělávání a kultura představují to nejlepší řešení pro jeho splnění“.

               (7)

               V návaznosti na zasedání vedoucích představitelů v Göteborgu Evropská rada ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017 zdůraznila, že vzdělávání a kultura mají zásadní význam při budování inkluzivních a soudržných společností a k udržení naší konkurenceschopnosti (2).

               (8)

               Jeden z cílů strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (3), a to podpora rovnosti, sociální soudržnosti a aktivního občanství, byl stanoven s ohledem na zásadu, že vzdělávání by mělo podporovat mezikulturní kompetence, demokratické hodnoty a respektování základních práv, předcházet všem formám diskriminace a rasismu a bojovat proti nim a připravit děti, mladé lidi i dospělé tak, aby byli schopni pozitivně komunikovat se svými vrstevníky pocházejícími z různých prostředí.

               (9)

               V pařížském prohlášení, které dne 17. března 2015 přijali evropští ministři školství, se členské státy zavázaly podporovat společné hodnoty a posilovat kritické myšlení a mediální gramotnost, inkluzivní vzdělávání a mezikulturní dialog. Reakce na celounijní veřejnou konzultaci (4) jasně ukazují, že inkluzivní vzdělávání by se mělo podporovat. Pouze 16 % respondentů se domnívá, že vzdělávání již tohoto cíle dosahuje; 95 % respondentů pak zastává názor, že vzdělávání by mělo mladým lidem pomoci pochopit význam společných hodnot a že Unie by měla být členským státům nápomocna při plnění tohoto úkolu (98 %).

               (10)

               Průzkum Eurydice z roku 2017 týkající se výchovy k občanství na školách v Evropě ukazuje, že tato výchova je v současné době středem pozornosti v řadě evropských zemí. Téměř polovina zemí však stále ještě nemá vypracované žádné politiky, pokud jde o začlenění výchovy k občanství do počátečního vzdělávání učitelů. Proto je třeba učitele podporovat a posilovat jejich postavení prostřednictvím opatření, která jim pomohou při vytváření kultury a prostředí otevřeného vzdělávání a při zacházení s různými studijními skupinami, aby mohli vyučovat občanské kompetence, předávat sdílené dědictví Evropy, prosazovat společné hodnoty a být vzorem pro účastníky vzdělávání.

               (11)

               V několika členských státech je nadále akutním problémem radikalizace vedoucí k násilnému extremismu. Nedílnou součástí řešení tohoto problému je prosazování společných hodnot jako prostředku pro dosažení sociální soudržnosti a integrace, mimo jiné i prostřednictvím politik v oblasti vzdělávání. Aby podpořila členské státy v jejich úsilí, zřídila Evropská komise v červenci 2017 skupinu na vysoké úrovni zabývající se radikalizací (5), která má identifikovat podpůrná opatření, a to i ve vzdělávání.

               (12)

               Nejnovější výsledky průzkumu PISA a Monitoru vzdělávání a odborné přípravy (2017) poukazují na souvislost mezi nerovností v oblasti vzdělávání a socioekonomickým zázemím studentů. Údaje PISA ukazují, že u studentů z chudších domácností je třikrát vyšší pravděpodobnost horších výsledků než u jejich lépe ekonomicky situovaných spolužáků a že u studentů z rodin migrantů je dvakrát vyšší pravděpodobnost slabých výsledků než u jiných studentů. Aby se zamezilo marginalizaci mladých lidí, je nesmírně důležité disponovat inkluzivními a spravedlivými systémy vzdělávání, které podporují soudržné společnosti, kladou základy pro aktivní občanství a zvyšují zaměstnatelnost.

               (13)

               Z mezinárodní studie o občanské výchově a výchově k občanství z roku 2016, kterou provedla Mezinárodní asociace pro hodnocení výsledků v oblasti vzdělávání, vyplývá, že národní a evropská identita mohou pozitivním způsobem existovat vedle sebe a že nejsou ve vzájemném rozporu. Ze studie rovněž vyplývá, že studenti s větší mírou občanských znalostí jsou také často studenti, kteří vyjadřují tolerantnější postoje.

               (14)

               Průzkumy Eurobarometr odhalují pozoruhodně nízkou úroveň vědomostí o Unii. Podle průzkumu veřejného mínění z roku 2014 má 44 % dotázaných za to, že mají omezené znalosti o fungování Unie, a v průzkumu z roku 2011 poměrná většina respondentů uvedla, že nemá o Evropské unii dostatek informací. Stejná studie rovněž ukázala, že třetina lidí nezná přesný počet členských států Unie. Průzkum Eurobarometr z roku 2017 ukázal, že 89 % mladých Evropanů souhlasí s tím, že by vlády jednotlivých států měly zlepšit vzdělávání ve školách, pokud jde o jejich práva a povinnosti jako občanů Unie. Z nejnovějšího průzkumu Eurobarometr pak vyplývá, že 35 % respondentů má za to, že pro budoucnost Evropy by byly velmi užitečné srovnatelné standardy vzdělávání.

               (15)

               V této souvislosti je nezbytné, aby členské státy zvýšily své úsilí v dalším plnění všech cílů pařížského prohlášení z roku 2015. Je obzvláště důležité pokračovat v prosazování společných hodnot coby prostředku k dosažení soudržnosti a inkluze, podporovat vytváření prostředí participativního učení na všech úrovních vzdělávání, zlepšovat odbornou přípravu pro učitele v oblasti občanství a rozmanitosti a zvyšovat mediální gramotnost a schopnost kritického myšlení všech účastníků vzdělávání.

               (16)

               Pro dosažení soudržnějších společností je třeba zajistit skutečně rovný přístup ke kvalitnímu inkluzivnímu vzdělávání pro všechny účastníky vzdělávání, včetně těch, kteří jsou z rodin migrantů, pocházejí ze znevýhodněného socioekonomického prostředí nebo mají zvláštní potřeby či postižení, a to v souladu s Úmluvou o právech osob se zdravotním postižením. Členské státy by při tomto úsilí mohly využívat existujících nástrojů Unie, zejména programu Erasmus+, evropských strukturálních a investičních fondů, programů Kreativní Evropa, Evropa pro občany a Práva, rovnost a občanství, Evropského sboru solidarity a programu Horizont 2020, jakož i pokynů a odborných poznatků Evropské agentury pro speciální a inkluzivní vzdělávání.

               (17)

               Program Erasmus+ ukazuje, že mobilita a přeshraniční kontakty jsou efektivním způsobem poznání evropské identity. Je důležité, aby příležitostí nabízených v rámci tohoto programu mohly stejným způsobem využívat všechny kategorie účastníků vzdělávání v celé Evropě, zejména pokud jde o školní výměnné pobyty mezi členskými státy. Vynikajícím nástrojem umožňujícím přímý kontakt mezi žáky je virtuální mobilita, především prostřednictvím sítě e-Twinning, která se bude v nadcházejících letech využívat ve větším rozsahu a v kombinaci s fyzickou mobilitou.

               (18)

               Cílem zavedení evropského rozměru výuky by mělo být pomoci účastníkům vzdělávání poznávat evropskou identitu v celé její rozmanitosti a posilovat evropský pozitivní a inkluzivní pocit sounáležitosti, a to jako doplnění jejich místních, regionálních a národních identit a tradic. Je to důležité i v zájmu lepšího porozumění Unii a jejím členským státům.

               (19)

               Toto doporučení plně dodržuje zásady subsidiarity a proporcionality. Obsahem tohoto doporučení nejsou dotčeny existující vnitrostátní iniciativy v těchto oblastech, zejména v oblasti vnitrostátní občanské výchovy,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

      Členské státy by měly:

      Podpora společných hodnot

               1.

               Posilovat sdílení společných hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii od raného věku a na všech úrovních a ve všech formách vzdělávání a odborné přípravy v celoživotní perspektivě s cílem posílit sociální soudržnost a pozitivní a inkluzivní pocit sounáležitosti na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni.

               2.

               Pokračovat v plnění závazků pařížského prohlášení, zejména prostřednictvím:

                           a)

                           prosazování vzdělávání v oblasti aktivního občanství a etiky, jakož i otevřené atmosféry v učebnách, aby se podpořily tolerantní a demokratické postoje a sociální, občanské a mezikulturní kompetence;

                           b)

                           prohloubení kritického myšlení a mediální gramotnosti, zejména při používání internetu a sociálních médií, s cílem posílit informovanost o rizicích souvisejících se spolehlivostí informačních zdrojů a pomoci uplatňovat zdravý úsudek;

                           c)

                           využívání stávajících struktur, či v případě potřeby vytvoření nových struktur, které podporují aktivní účast učitelů, rodičů, studentů a širšího společenství na životě škol; a

                           d)

                           podpory příležitostí pro demokratickou účast mladých lidí, jakož i aktivní, kritickou a odpovědnou společenskou angažovanost.

               3.

               Účinně využívat existujících nástrojů na podporu výchovy k občanství, jako je rámec kompetencí pro demokratickou kulturu vypracovaný Radou Evropy.

      Zajišťování inkluzivního vzdělávání

               4.

               Podporovat inkluzivní vzdělávání pro všechny účastníky vzdělávání, především:

                           a)

                           začleněním všech účastníků vzdělávání do kvalitního vzdělávání od raného dětství a v průběhu celého života;

                           b)

                           poskytováním nezbytné podpory všem účastníkům vzdělávání v souladu s jejich konkrétními potřebami, včetně studentů pocházejících ze znevýhodněného socioekonomického prostředí či z rodin migrantů, osob se zvláštními potřebami a nejnadanějších studentů;

                           c)

                           usnadněním přechodu mezi různými směry a úrovněmi vzdělávání a umožněním poskytování náležitého poradenství pro volbu školy a povolání.

               5.

               Účinně a na dobrovolném základě využívat Evropskou agenturu pro speciální a inkluzivní vzdělávání s cílem uplatňovat a monitorovat úspěšné inkluzivní přístupy ve svých systémech vzdělávání.

      Podpora evropského rozměru ve výuce

               6.

               Prosazovat evropský rozměr ve výuce podporou:

                           a)

                           porozumění evropským souvislostem a společnému dědictví a hodnotám a povědomí o jednotě a sociální, kulturní i historické rozmanitosti Unie a jejích členských států;

                           b)

                           porozumění počátkům, hodnotám a fungování Unie;

                           c)

                           účasti žáků a učitelů v síti e-Twinning, přeshraniční mobilitě a nadnárodních projektech, zejména v případě škol;

                           d)

                           projektů na místní úrovni za účelem zvýšení informovanosti o Evropské unii a zlepšení jejího chápání ve vzdělávacích zařízeních, především prostřednictvím přímé interakce s mladými lidmi, jako jsou každoroční dobrovolné oslavy „Dne Evropské unie“ ve vzdělávacích zařízeních.

      Podpora pedagogických pracovníků a výuky

               7.

               Umožnit, aby pedagogičtí pracovníci prosazovali společné hodnoty a poskytovali inkluzivní vzdělávání, a to prostřednictvím:

                           a)

                           opatření, jež mají pomoci pedagogickým pracovníkům a zlepšit jejich schopnost šířit společné hodnoty a propagovat aktivní občanství a současně vzbuzovat pocit sounáležitosti a reagovat na různé potřeby účastníků vzdělávání; a

                           b)

                           prosazování počátečního i dalšího vzdělávání, výměn a aktivit vzájemného učení a vzájemného poradenství, jakož i odborného vedení a mentorování pro pedagogické pracovníky.

      Prováděcí opatření

               8.

               Přezkoumat a v případě potřeby zlepšit existující politiky a postupy v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a neformálního učení za účelem plnění těchto doporučení.

               9.

               Identifikovat potřeby a zvýšit zapojení veřejnosti, a to s pomocí existujících údajů či v případě potřeby sběru nových údajů s cílem zlepšit fakticky podloženou tvorbu politik zaměřených na sociální a občanský rozměr vzdělávání a odborné přípravy.

               10.

               Nadále spolupracovat v mezích strategických rámců EU pro spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, mládeže, sportu a kultury prostřednictvím vzájemného učení, vzájemného poradenství a výměny osvědčených postupů v zájmu prosazování společných hodnot.

               11.

               Za účelem provádění těchto doporučení účinně využívat nástroje financování EU, zejména program Erasmus+, evropské strukturální a investiční fondy a programy Kreativní Evropa, Evropa pro občany, Práva, rovnost a občanství a Horizont 2020.

         VÍTÁ ZÁMĚR KOMISE:

               12.

               Podporovat členské státy v provádění ustanovení tohoto doporučení za pomoci dostupných prostředků a finančních nástrojů, jako je program Erasmus+, zvláště prostřednictvím mobility ve vzdělávání na všech úrovních vzdělávání, se zaměřením na školy, nadnárodní projekty, síť e-Twinning, jakož i činnosti programu Jean Monnet.

               13.

               Podporovat celostátní a regionální politické reformy a zlepšení postupů prostřednictvím strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) a všech navazujících rámců.

               14.

               V případě potřeby vytvářet a pravidelně přezkoumávat praktické referenční nástroje a pokyny pro tvůrce politik a odborníky z praxe a podpořit výzkum a zapojení zúčastněných stran s cílem reagovat na potřeby v oblasti znalostí.

               15.

               Posuzovat a vyhodnocovat opatření přijatá v reakci na toto doporučení, zejména prostřednictvím rámce ET 2020, včetně Monitoru vzdělávání a odborné přípravy.

      V Bruselu dne 22. května 2018.

            Za Radu

            předseda

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  Dokument EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) – Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 25).

      (4)  Dokument SWD(2018)13 final.

      (5)  Rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2017, kterým se zřizuje expertní skupina Komise na vysoké úrovni pro radikalizaci. (Úř. věst. C 252, 3.8.2017, s. 3).


title: Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku

text:
               27.6.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 223/1

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 22. června 2018
   k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku
   (2018/C 223/01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstac uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 121 Smlouvy mají členské státy prosazovat zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

               (3)

               Dne 12. července 2016 doporučila Rada Maďarsku, aby v roce 2017 zajistilo fiskální korekci ve výši 0,6 % HDP, pokud by střednědobého rozpočtového cíle nebylo dosaženo s nižším úsilím (2).

               (4)

               Na základě prognózy Komise z jara 2018 a údajů o výsledcích za rok 2017 potvrzených Eurostatem byl růst výdajů vládního sektoru, očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových opatření, v roce 2017 značně nad platnou prahovou hodnotou výdajového kritéria, což ukazuje na významné odchýlení od požadované strukturální korekce (totiž odchýlení ve výši 2,4 % HDP). Strukturální saldo se zhoršilo z hodnoty –1,8 % potenciálního HDP v roce 2016 na –3,1 % HDP v roce 2017, což rovněž ukazuje na významné odchýlení (totiž odchýlení ve výši 1,4 % HDP). Z celkového posouzení vyplývalo, že výdajové kritérium bylo negativně ovlivněno třemi prvky, totiž příliš nízkým střednědobým potenciálním tempem růstu a deflátorem HDP, na nichž je toto kritérium založeno, jakož i trvalým účinkem příjmů. Po úpravě o tyto faktory se zdá, že výdajové kritérium odráží fiskální úsilí adekvátně a poukazuje na významné odchýlení. Tento závěr potvrdilo i posouzení strukturálního salda, které po zohlednění dopadů klesajících úrokových výdajů, volatility investic a neočekávaných příjmů stále signalizuje významnou odchylku. Celkové posouzení tedy vede k závěru, že zjištěné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 je významné.

               (5)

               Dne 23. května 2018 dospěla Komise po celkovém posouzení k závěru, že v Maďarsku existuje zjištěné závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy a s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1466/97 adresovala Maďarsku varování.

               (6)

               Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se k nápravě odchýlení jako přiměřená jeví lhůta do 15. října 2018. V uvedené lhůtě by Maďarsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               (7)

               Strukturální saldo Maďarska se v roce 2017 podle odhadů odchýlilo o 1,6 % HDP od střednědobého rozpočtového cíle, kterým je strukturální schodek ve výši –1,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2018 ohledně produkční mezery je hospodářská situace Maďarska v roce 2018 dobrá. Míra veřejného zadlužení v Maďarsku převyšuje prahovou hodnotu 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a podle korekční matice společně dohdnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, pro rok 2018 činí nejméně 1 % HDP. Komise ve své prognóze z jara 2018 předpokládá, že v roce 2018 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 0,5 % HDP. Minimální strukturální zlepšení na úrovni 1 % HDP v roce 2018 se proto promítá do potřeby přijmout opatření v celkové výši 1,5 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z jara 2018. Vzhledem ke značnému rozsahu nezbytného strukturálního konsolidačního úsilí vyplývajícího z minimální požadované korekce je vhodné nepožadovat vedle minimálního požadavku ve výši 1 % HDP žádnou další potřebnou korekci.

               (8)

               Požadované zlepšení strukturálního salda o 1 % HDP v roce 2018 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která v roce 2018 nepřekročí 2,8 %.

               (9)

               Je vhodné toto doporučení zveřejnit.

               (10)

               Aby Maďarsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, má zásadní význam přijetí a důsledné provedení nezbytných opatření a pozorné sledování vývoje běžných výdajů,

         DOPORUČUJE, ABY MAĎARSKO:

               1)

               přijalo nezbytná opatření, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročí v roce 2018 hodnotu 2,8 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1 % HDP, a tím se dostalo na vhodnou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

               2)

               ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

               3)

               podalo Radě do 15. října 2018 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zpráva by měla obsahovat dostatečně konkrétní a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2018.

      Toto doporučení je určeno Maďarsku.
      V Lucemburku dne 22. června 2018.

            Za Radu

            předseda

         V. GORANOV

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2016 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2016 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2016 (Úř. věst. C 299, 18.8.2016, s. 49).


title: Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku

text:
               27.6.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 223/3

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 22. června 2018
   k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
   (2018/C 223/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 121 Smlouvy mají členské státy prosazovat zdravé veřejné finance ve střednědobém výhledu prostřednictvím koordinace hospodářských politik a mnohostranného dohledu tak, aby se zabránilo vzniku nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

               (3)

               Dne 16. června 2017 Rada Rumunsku doporučila (2) přijmout nezbytná opatření, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru (3) nepřekročí v roce 2017 hodnotu 3,3 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP, a tím se tato země dostane na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Dne 5. prosince 2017 dospěla Rada k závěru, že Rumunsko v reakci na doporučení Rady ze dne 16. června 2017 účinná opatření nepřijalo. Na uvedeném základě vydala Rada dne 5. prosince 2017 pro Rumunsko revidované doporučení (4), aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP.

               (4)

               V roce 2017 byl podle prognózy Komise z jara 2018 a výstupních údajů z roku 2017 potvrzených Eurostatem růst čistých primárních výdajů vládního sektoru značně nad výdajovým kritériem, což naznačuje výrazné odchýlení v rozsáhlé míře (totiž odchýlení ve výši 3,3 % HDP). Strukturální saldo se zhoršilo z –2,1 % HDP v roce 2016 na –3,3 % HDP, což rovněž naznačuje výrazné odchýlení v rozsáhlé míře od doporučené strukturální korekce (totiž odchýlení ve výši 1,7 % HDP). Rozsah odchýlení pozorovaného ve strukturálním saldu je negativně ovlivněn vyšším bodovým odhadem potenciálního růstu HDP ve srovnání se střednědobým průměrem, z něhož vychází výdajové kritérium, jakož i poklesem veřejných investic, jenž je ve výdajovém kritériu vyrovnán. Bez ohledu na tento rozdíl oba ukazatele potvrzují významné odchýlení od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2017.

               (5)

               Dne 23. května 2018 dospěla Komise po celkovém posouzení k závěru, že v Rumunsku existuje zjištěné závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a adresovala Rumunsku varování v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy a s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1466/97.

               (6)

               Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se pro Rumunsko jako přiměřená jeví lhůta do 15. října 2018. V uvedené lhůtě by Rumunsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.

               (7)

               Na základě prognózy Komise z jara 2017 o mezeře výstupu zůstane hospodářská situace Rumunska v letech 2018 a 2019 standardní. Míra veřejného zadlužení v Rumunsku nedosahuje prahové hodnoty 60 % HDP. Minimální požadované strukturální úsilí stanovené v nařízení (ES) č. 1466/97 a podle korekční matice společně dohdnuté v rámci Paktu o stabilitě a růstu, v níž se zohledňují panující hospodářské podmínky a případné obavy o udržitelnost, pro léta 2018 a 2019 nyní činí 0,5 % HDP.

               (8)

               Strukturální schodek Rumunska se v roce 2016 zvýšil o 2,1 % HDP a v roce 2017 o 1,2 % HDP na 3,3 % HDP v roce 2017. Minimální požadovanou korekci by mělo doplňovat další a vytrvalé úsilí potřebné ke korekci kumulovaného odchýlení a k návratu Rumunska po propadech v letech 2016 a 2017 zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů. S ohledem na rozsah zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle se další úsilí o snížení schodku o 0,3 % HDP jeví jako dostatečné a zrychlí korekci požadovanou k dosažení daného cíle.

               (9)

               Požadované zlepšení strukturálního salda o 0,8 % HDP v letech 2018 a 2019 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru, která nepřekračuje v roce 2018 3,3 % HDP a 5,1 % v roce 2019.

               (10)

               Komise ve své prognóze z jara 2018 předpokládá, že v roce 2018 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 0,4 % HDP a o dalších 0,4 % HDP v roce 2019. S ohledem na požadované strukturální zlepšení na úrovni 0,8 % HDP v letech 2018 i 2019 je proto zapotřebí, aby v roce 2018 byla přijata strukturální opatření v celkové výši 1,2 % HDP a v roce 2019 v celkové výši 1,2 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z jara 2018.

               (11)

               Komise ve své prognóze z jara 2018 předpokládá schodek sektoru vládních institucí ve výši 3,4 % HDP v roce 2018 a 3,8 % HDP v roce 2019, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Zdá se, že požadovaná strukturální korekce je rovněž přiměřená, aby se zajistilo, že Rumunsko v letech 2018 a 2019 bez problému dodrží referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

               (12)

               Nereagování na dřívější doporučení ke korekci zjištěného značného odchýlení a nebezpečí překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou vyžaduje, aby Rumunsko bezodkladně přijalo opatření, jejichž prostřednictvím se jeho fiskální politika vrátí zpět na obezřetnou cestu.

               (13)

               Je vhodné toto doporučení zveřejnit.

               (14)

               Aby Rumunsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, má zásadní význam přijetí a důsledné provedení nezbytných opatření a pozorné sledování vývoje běžných výdajů,

         DOPORUČUJE, ABY RUMUNSKO:

               1)

               přijalo nezbytná opatření, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročí v roce 2018 hodnotu 3,3 % HDP a 5,1 % HDP v roce 2019, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP v každém z uvedených roků, a tím se dostalo na vhodnou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

               2)

               ke snížení schodku využilo všech neočekávaných příjmů; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

               3)

               podalo Radě do 15. října 2018 zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo; zpráva by měla obsahovat dostatečně podrobná a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na roky 2018–2019.

      Toto doporučení je určeno Rumunsku.
      V Lucemburku dne 22. června 2018.

            Za Radu

            předseda

         V. GORANOV

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 216, 6.7.2018, s. 1).

      (3)  Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Rumunskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

      (4)  Doporučení Rady ze dne 5. prosince 2017 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 439, 20.12.2017, s. 1).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 6. července 2018 – Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 260/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
      ze dne 6. července 2018
      Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

                  (2)

                  Mandát stávajícího externího auditora Banka Slovenije, společnosti Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., skončil po provedení auditu za účetní rok 2017. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2018 až 2020 společnost Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. byla jmenována externím auditorem Banka Slovenije pro účetní roky 2018 až 2020.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 6. července 2018.

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI