title: Společná vízová omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 23. října 2012 týkající se zavedení společných vízových omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               CE 68/13

         Úterý, 23. října 2012Společná vízová omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského
   P7_TA(2012)0369
   Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 23. října 2012 týkající se zavedení společných vízových omezení pro ruské státní úředníky zapojené do případu Sergeje Magnitského (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na článek 215 SFEU,

               —

               s ohledem na návrh doporučení Radě, které předložili Guy Verhofstadt a Kristiina Ojulandová za skupinu ALDE (B7-0196/2012),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 o právním státě v Rusku (1),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a politice Evropské unie v této oblasti (2),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2011 o nadcházejícím summitu EU–Rusko konaném dne 15. prosince 2011 a o výsledcích voleb do Státní dumy, které proběhly dne 4. prosince 2011 (3),

               —

               s ohledem na své doporučení Radě ze dne 2. února 2012 týkající se konzistentní politiky uplatňované vůči režimům, proti nimž EU zavedla restriktivní opatření (4),

               —

               s ohledem na to, že Výbor pro vnější vztahy amerického Senátu dne 26. června 2012 přijal zákon nazvaný „Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act“, který uvaluje vízová omezení a zmrazuje aktiva ruských státních úředníků údajně odpovědných za zadržení, týrání a smrt Sergeje Magnitského,

               —

               s ohledem na návrh usnesení nazvaný „Právní stát v Rusku: případ Sergeje Magnitského“, který byl předložen na výročním zasedání Parlamentního shromáždění OBSE pro rok 2012 a v němž jsou vnitrostátní parlamenty vyzvány k tomu, aby učinily kroky s cílem uvalit vízová omezení a zmrazit aktiva;

               —

               s ohledem na čl. 121 odst. 3 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0285/2012),

               A.

               vzhledem k tomu, že zatčení, vazební podmínky a následná smrt Sergeje Magnitského ve vazbě představují dobře zdokumentovaný a závažný případ nedodržování základních lidských práv;

               B.

               vzhledem k tomu, že posmrtné stíhání Sergeje Magnitského porušuje mezinárodní i vnitrostátní právní normy a jednoznačně prokazuje selhání ruského systému trestněprávní justice;

               C.

               vzhledem k tomu, že Ruská federace jakožto člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě se zavázala k plnému dodržování základních práv a zásad právního státu, a vzhledem k tomu, že Evropská unie opakovaně nabídla Ruské federaci další pomoc a odborné poradenství při modernizaci ústavního a právního řádu i při jeho dodržování;

               D.

               vzhledem k tomu, že navzdory závěrům vyšetřování, které v roce 2011 provedla Rada pro lidská práva ruského prezidenta ohledně nezákonnosti zatčení, zadržování a odmítnutí přístupu ke spravedlnosti v případě Sergeje Magnitského, je vyšetřování pozastaveno a úředníci, kteří se na něm podíleli, byli zproštěni obvinění a dokonce jim bylo svěřeno posmrtné vyšetřování případu; vzhledem k tomu, že tyto kroky ze strany úřadů ukazují, že stíhání S. Magnitského bylo vedeno z politických důvodů;

               E.

               vzhledem k tomu, že Evropská unie při mnoha příležitostech a na různých úrovních, od pravidelných lidskoprávních konzultací až po vrcholné schůzky, naléhavě vybízela ruské úřady, aby zahájily důkladné nezávislé vyšetřování tohoto konkrétního, dobře zdokumentovaného případu a aby ukončily současnou atmosféru beztrestnosti;

               F.

               vzhledem k tomu, že případ Sergeje Magnitského je jen jedním – avšak nejznámějším a dobře zdokumentovaným – případem zneužívání pravomoci ze strany ruských donucovacích orgánů, které závažným způsobem porušují zásady právního státu; vzhledem k tomu, že existuje mnoho dalších případů stíhání, kdy byla systematicky využívána záminka hospodářské trestné činnosti a údajné korupce s cílem odstranit hospodářské konkurenty nebo politické rivaly;

               G.

               vzhledem k tomu, že vízová omezení a další restriktivní opatření nepatří sama o sobě k tradičním soudním sankcím, ale jsou politickým signálem EU, kterým dává široké veřejnosti najevo své obavy, a jsou tak nadále nezbytným a legitimním nástrojem zahraniční politiky;

               H.

               vzhledem k tomu, že sankce EU spojené s případem S. Magnitského by mohly ruské úřady podnítit k tomu, aby skutečně vyvinuly nové úsilí o konkrétnější a přesvědčivější vyřešení otázky právního státu v Rusku a odstranění současné atmosféry beztrestnosti;

               I.

               vzhledem k tomu, že národní parlamenty několika členských států EU, mezi nimiž je Nizozemsko, Spojené království, Švédsko a Polsko, již přijaly usnesení vybízející svou vládu k tomu, aby ve věci Magnitský zavedla sankce, a že několik dalších parlamentů, jako např. v Portugalsku, Francii, Španělsku a Lotyšsku, se v současnosti nachází ve stádiu příprav návrhu takového usnesení;

               1.

               předkládá Radě tato doporučení:

                           a)

                           aby vytvořila společný seznam EU, v němž budou uvedena jména úředníků odpovědných za smrt Sergeje Magnitského, následné zastírání skutečností ze strany soudů a za pokračující a nepřetržité obtěžování jeho matky a pozůstalé manželky;

                           b)

                           aby uvalila a uplatňovala v rámci celé EU zákaz udělování víz pro tyto úředníky a zmrazila veškeré finanční prostředky, které tyto osoby či jejich nejbližší příbuzní mohou mít v Evropské unii;

                           c)

                           aby vyzvala Rusko k provedení důvěryhodného a nezávislého vyšetřování, které by se zabývalo veškerými aspekty tohoto tragického případu, a postavilo všechny viníky před soud;

                           d)

                           aby naléhavě vybídla ruské úřady, aby odstranily široce rozšířenou korupci a provedly reformy soudnictví a uvedly jej v soulad s mezinárodními standardy prostřednictvím vytvoření nezávislého, spravedlivého a transparentního systému, který by nemohl být za žádných okolností zneužit k dosahování politických cílů;

                           e)

                           aby tuto otázku zařadila na pořad jednání dvoustranných schůzek s ruskými orgány, a to odhodlanějším a rozhodnějším způsobem zaměřeným na výsledky, a aby tak učinila také u otázky zastrašování a beztrestnosti v případech týkajících se obránců lidských práv, novinářů a právníků;

               2.

               vyzývá Radu, aby zaujala jednotný a aktivní postoj vůči dalším závažným případům porušování lidských práv v Rusku na základě dobře zdokumentovaných, stejně zaměřených a nezávislých zdrojů a přesvědčivých důkazů, a aby proti odpovědným osobám zavedla jako poslední možnost podobná restriktivní opatření;

               3.

               zdůrazňuje, že odhodlání ruských úřadů dodržovat základní hodnoty, jako je existence právního státu či dodržování lidských práv a základních svobod, je i nadále hlavním předpokladem pro vztahy mezi EU a Ruskem a pro rozvoj stabilního a spolehlivého partnerství mezi oběma stranami;

               4.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci Komisi, členským státům a Státní dumě a vládě Ruské federace.

      (1)  Úř. věst. C 188 E, 28.6.2012, s. 37.

      (2)  Úř. věst. C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

      (3)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0018.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/56

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2015 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2015
   (2015/C 272/15)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise přijala na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Chorvatsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených specifických doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že se Chorvatsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rázná politická opatření a zvláštní monitorování. Kvůli pomalému růstu, zpožděné restrukturalizaci podniků a špatným výsledkům v oblasti zaměstnanosti se zejména významně zvýšila rizika spojená se slabou konkurenceschopností, značnými vnějšími závazky a rostoucím veřejným dluhem i slabou veřejnou správou.

               (7)

               V březnu 2015, v návaznosti na zveřejnění zprávy o Chorvatsku, se chorvatské orgány zapojily do dialogu s útvary Komise o reformách, které jsou k řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy nejpotřebnější. Chorvatské orgány se k dialogu postavily konstruktivně a oznámily řadu relevantních opatření, včetně snížení parafiskálních poplatků v letech 2016 a 2017, racionalizace systému státních agentur a regionálních jednotek ústřední státní správy, stimulace dobrovolného slučování jednotek místní samosprávy, snížení právní nejistoty a posílení Státního kontrolního úřadu. Podrobněji také objasnily plány reforem v několika dalších oblastech, jako je snížení administrativní zátěže podniků a zlepšení správy státních podniků. Úroveň ambicióznosti těchto opatření však zůstává v řadě oblastí za očekáváním, zejména pokud jde o zpřísnění pravidel pro předčasný odchod do důchodu a zveřejňování a provádění zjištění přezkumu výdajů, třebaže některá další předložená opatření tento nedostatek částečně kompenzují.

               (8)

               Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje jeho vláda odstranit nadměrný schodek do roku 2017, což není v souladu s lhůtou roku 2016 doporučenou Radou. Vláda plánuje postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 5,0 % HDP v roce 2015, 3,9 % v roce 2016 a dále na 2,7 % HDP v roce 2017. Podle konvergenčního programu má poměr veřejného dluhu k HDP dosáhnout vrcholu na úrovni 92,5 % v roce 2017 a v roce 2018 se má celkově stabilizovat na úrovni 92,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, se jeví poněkud optimistický, jelikož růst je v konvergenčním programu srovnatelný, ale konsolidační úsilí, z něhož se vychází, je vyšší než v prognóze Komise. Opatření, která mají podpořit plnění cílů pro celkový schodek státního rozpočtu po roce 2015, jsou specifikována jen částečně. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do roku 2016 nedá očekávat včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Pokud jde o objem přijatých diskrečních opatření, bylo v roce 2014 fiskální úsilí v souladu s doporučením Komise. To platí i kumulativně pro roky 2014 a 2015, navzdory předpokládanému schodku v roce 2015. (Upravená) změna strukturálního salda za roky 2014–2015 však nedosahuje doporučené hodnoty. Fiskální úsilí pro rok 2016 nedosahuje úrovně uvedené v doporučení Rady. Je proto nezbytné přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Chorvatsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)

               Dne 23. dubna 2015 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 pak svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Chorvatsko v současnosti provádí přezkum svých výdajů s cílem zvýšit efektivnost, zejména v oblasti mezd, sociálního zabezpečení a dotací, a vytvořit dostatečný fiskální prostor pro upřednostňování výdajů podporujících růst a investice. Příjmy Chorvatska z periodické daně z nemovitostí jako podíl HDP patří k nejnižším v Unii. Během minulého roku byla přijata opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů, včetně opatření proti podvodům v oblasti DPH; tato opatření je třeba nyní provést. Nedávné reformy posílily fiskální rámec Chorvatska, významné problémy však zůstávají. Nedostatky v účinné kontrole výdajů a konzistentním uplatňování rozpočtových omezení se nepříznivě projevují v tvorbě fiskální politiky a ve zjištěních auditů. Vzhledem k rychlému růstu veřejného dluhu je nutný mnohem aktivnější přístup k jeho správě.

               (11)

               Důchodový systém je zatížen velkým počtem předčasných odchodů do důchodu, příliš velkorysým systémem předčasných důchodů u některých povolání a řadou zvláštních důchodových režimů. Předčasný odchod do důchodu je usnadněn tím, že snížení důchodu je relativně malé, popřípadě pro některé pracovníky nulové. Rozdíl mezi minimálním věkem pro předčasný odchod do důchodu a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu je – v porovnání s průměrem EU, kde je méně než tři roky – vysoký. Důchodový systém je navíc velmi roztříštěný, což omezuje výdaje na standardní důchody. V důsledku toho je navzdory srovnatelným výdajům efektivnost důchodového systému nižší než ve většině členských států. Ve zdravotnictví jsou i nadále fiskálním rizikem opakované nedoplatky. Byly zahájeny kroky k racionalizaci financování nemocnic, ale jejich provádění má určitá rizika. Schválené 10 % navýšení rozpočtu pokrývá finanční potřeby v této oblasti pouze částečně; je třeba dosáhnout dalších úspor pomocí zvýšení efektivnosti, aby byly nedoplatky do roku 2017 zcela odstraněny.

               (12)

               Nízká úprava mezd v období po krizi zhoršila její nepříznivý dopad na zaměstnanost. Při komplexní analýze postupů stanovování mezd dokončené v roce 2014 bylo zjištěno, že systém se nedokáže flexibilně přizpůsobovat změnám makroekonomického prostředí. Nedostatky se týkají zejména velkých rozdílů mezi soukromým a veřejným sektorem, včetně státních podniků, rozšíření kolektivních smluv na subjekty, které nejsou jejich stranami, jakož i obtížného rušení zastaralých smluv. Po této analýze musí následovat konkrétní politická opatření. Je rovněž důležité sledovat účinky reformy trhu práce z let 2013–2014.

               (13)

               Pracovní sílu negativně ovlivňuje rychlé stárnutí obyvatelstva spolu s nízkou mírou ekonomické aktivity, zejména mladých lidí a pracovníků nad 50 let. Navzdory zvýšení rozsahu a výdajů aktivní politiky na trhu práce zůstává její dosah nedostačující, pokud jde o dlouhodobě nezaměstnané, starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Míra terciárního vzdělání je jedna z nejnižších v Unii. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatky v systému vzdělávání a odborné přípravy odrazují od absolvování vysokoškolského vzdělání. Trvalým problémem je rozsáhlá stínová ekonomika, která způsobuje vysoký výskyt nehlášené práce. Komise určila na konci roku 2014 opatření pro boj proti nehlášené práci, která je nyní třeba provést. V současné době existuje více než 80 různých sociálních dávek a programů. Byla zahájena konsolidace dávek, ale ke zlepšení rozsahu a přiměřenosti dávek je v roce 2015 zapotřebí další reformní úsilí.

               (14)

               Rozdělení pravomocí mezi vnitrostátní a místní úrovní je složité a roztříštěné, což má nepříznivé důsledky pro řízení veřejných financí a efektivní vynakládání veřejných prostředků. Současné rozdělení politických funkcí a administrativní nedostatky v místních orgánech přímo ovlivňují řadu oblastí, jako je výběr daní, poskytování sociálních dávek, řízení evropských strukturálních a investičních fondů, zadávání veřejných zakázek a poskytování veřejných služeb. Jako krátkodobé opatření plánují chorvatské orgány zavést mechanismy na podporu dobrovolného slučování nebo koordinace jednotek místní samosprávy. Na úrovni ústřední státní správy byl na základě analýzy dokončené v roce 2014 oznámen program reformy a racionalizace systému státních agentur.

               (15)

               Podnikatelské prostředí Chorvatska trpí závažnými institucionálními nedostatky, včetně regulační nestability, nedostatečné kontroly kvality právních předpisů, vysokých nákladů na dodržování předpisů, diskriminačních postupů a nadměrných překážek pro poskytovatele služeb, vysoké administrativní zátěže, velkého množství parafiskálních poplatků, nízké transparentnosti a předvídatelnosti činnosti správních orgánů (zejména na místní úrovni), nerovnoměrně rozvinutých kanálů elektronické komunikace a zdlouhavých soudních řízení, zejména u obchodních soudů, kde je zapotřebí modernizace správy případů. Nová protikorupční strategie není dostatečně zacílená a podrobná; tato otázka by měla být řešena v rámci akčního plánu pro její provádění.

               (16)

               Dohled nad veřejnými podniky, konkrétně nad společnostmi založenými na místní úrovni a dceřinými společnostmi velkých státních podniků, je neúplný. Chorvatské orgány mají v plánu snížit počet „strategických“ podniků a pokročit v programu privatizace. Je nutné učinit další pokrok v kvalitě správy podniků, mj. posílit a harmonizovat dohled nad různými státem vlastněnými podniky. Jmenování členů správních rad není dostatečně transparentní a požadavky na jejich odbornou způsobilost jsou poměrně nízké, což neumožňuje řádnou správu veřejného majetku.

               (17)

               Klíčovým předpokladem pro zmírnění značného tlaku na snižování finanční páky u chorvatských podniků je zavedení efektivního a transparentního rámce pro postupy při hrozbě úpadku a úpadková řízení, jež podpoří kulturu včasné restrukturalizace a „druhé šance“. Posouzení předúpadkových právních předpisů ukazuje, že účinnost ex ante stávajícího legislativního rámce patří mezi nejnižší v Unii. Byla zahájena reforma rámce pro úpadková řízení; její přijetí parlamentem se plánuje na první polovinu roku 2015. V hospodářském oživení Chorvatska by mohla hrát klíčovou úlohu Chorvatská banka pro obnovu a rozvoj. Banka je přímo vystavena úvěrovému riziku, což by mohlo mít dopad na veřejné finance. Je důležité, aby byla podrobena obezřetnostnímu dohledu a měla silné vedení. Bylo by rovněž možné zlepšit strukturu a transparentnost mechanismů odpovědnosti jejích vedoucích pracovníků. V souvislosti s výskytem měnového rizika a souvisejícího úvěrového rizika je zapotřebí nalézt dlouhodobé řešení, které bude přiměřené a spravedlivé, bude mít pevný právní základ a zaměří se na pomoc dlužníkům v nejobtížnější situaci.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku na rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chorvatsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada konvergenční program, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada projednala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6,

         DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2015–2016:

               1.

               Zajistit do roku 2016 trvalé odstranění nadměrného schodku přijetím nezbytných opatření v roce 2015 a posílením rozpočtové strategie pro rok 2016. Zveřejnit a provádět závěry přezkumu výdajů. Zlepšit kontrolu výdajů na centrální a místní úrovni, zejména zřízením mechanismu sankcí pro subjekty, které překračují strop rozpočtových prostředků. Přijmout zákon o fiskální odpovědnosti a posílit kapacitu a úlohu Státního kontrolního úřadu. Zavést periodickou daň z nemovitostí a zlepšit dodržování předpisů o DPH. Posílit řízení veřejného dluhu, zejména každoročním zveřejňováním strategie řízení dluhu a zajištěním patřičných zdrojů.

               2.

               Odrazovat od předčasného odchodu do důchodu pomocí zvýšení jeho postihu. Zlepšit přiměřenost a účinnost výdajů na důchody zpřísněním definice náročných a riskantních povolání. Vyřešit fiskální rizika v oblasti zdravotní péče.

               3.

               V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy vyřešit nedostatky rámce stanovování mezd s cílem podpořit soulad mezd s produktivitou a makroekonomickými podmínkami. Posílit pobídky pro nezaměstnané a neaktivní osoby k vykonávání placeného zaměstnání. Na základě přezkumu z roku 2014 provést reformu systému sociální ochrany a dále konsolidovat sociální dávky jejich lepším zacílením a odstraněním jejich překrývání.

               4.

               Omezit roztříštěnost a překrývání různých úrovní státní a místní správy tím, že bude vypracován nový model funkčního rozdělení pravomocí a racionalizuje se systém státních agentur. Zvýšit transparentnost a odpovědnost státních podniků, zejména pokud jde o jmenování vedoucích pracovníků a požadavky na jejich odbornou způsobilost. Pokročit s kotací balíků menšinových podílů státních podniků a s jejich privatizací.

               5.

               Významně snížit parafiskální poplatky a odstranit neúměrné překážky pro poskytovatele služeb. Určit a zavést opatření ke zlepšení efektivnosti a kvality justičního systému, zejména obchodních soudů.

               6.

               Posílit rámec pro postup při hrozbě úpadku a úpadková řízení pro podniky s cílem usnadnit restrukturalizaci dluhu a zavést úpadková řízení fyzických osob. V zájmu podpory oživení posílit kapacitu finančního sektoru vzhledem k problémům, které způsobují vysoké objemy nesplácených podnikových úvěrů a hypoteční úvěry v cizích měnách, jakož i nedostatečné metody řízení některých orgánů.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 50).

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 14. července 2016 Radě Evropské unie o externím auditorovi Eesti Pank (ECB/2016/20)

text:
               22.7.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 266/1

         DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 14. července 2016
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Eesti Pank
   (ECB/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Eesti Pank, společnosti AS Deloitte Audit Eesti, skončil po provedení auditu za účetní rok 2015. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2016.

               (3)

               Eesti Pank vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2016 až 2020 společnost KPMG Baltics OÜ,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost KPMG Baltics OÜ byla jmenována externím auditorem Eesti Pank pro účetní roky 2016 až 2020.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. července 2016.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2016

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/10

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2016
   2013/C 217/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2012 a stanovisko ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu Bulharska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vedla k závěru, že Bulharsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si žádá sledování a politické kroky. Zejména je třeba nadále věnovat pozornost dopadu snižování páky v podnikovém sektoru, jakož i průběžné úpravě vnějších pozic, konkurenceschopnosti a trhu práce.

               (9)

               Dne 19. dubna 2013 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2013 a konvergenční program na období 2012–2016. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že veřejné finance v Bulharsku byly v zásadě zdravé. V roce 2012 bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, je pro období 2013–2014 realistický, když se očekává, že roční růst v roce 2013 dosáhne 1,0 % a v roce 2014 pak 1,8 %. Prognóza útvarů Komise z jara 2013 očekává růst HDP v roce 2013 ve výši 0,9 % a v roce 2014 ve výši 1,7 %. Cílem rozpočtové strategie popsané v konvergenčním programu je udržet strukturální saldo rozpočtu po celé programové období v blízkosti střednědobého rozpočtového cíle. Konvergenční program potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl ve výši –0,5 % HDP, tedy ambicióznější cíl, než jaký vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda, které by se mělo mírně zhoršit z deficitu ve výši 0,4 % HDP v roce 2012 na 0,7–0,8 % HDP v období 2013–2016, se Bulharsko během období konvergenčního programu dostane lehce pod svůj střednědobý rozpočtový cíl. Při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů by míra růstu veřejných výdajů v období 2013–2015 výdajové kritérium Paktu o stabilitě a růstu dodržela, v roce 2016 však nikoli. Míra zadlužení je pod 60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává, že v roce 2014 dosáhne maximální úrovně přibližně 20,4 % HDP, načež bude během programového období klesat. Podobně i prognóza útvarů Komise z jara 2013 očekává, že míra zadlužení dosáhne v roce 2014 výše 20,3 % HDP.

               (11)

               Bulharsko v posledních letech výrazně posílilo svůj fiskální rámec, což přispělo k udržení fiskální kázně a větší věrohodnosti fiskální politiky. Nový zákon o veřejných financích, který vstoupí v platnost v roce 2014, zachovává stávající numerická fiskální pravidla, zavádí nová numerická fiskální pravidla, rozšiřuje svou působnost na všechny subsektory vládních institucí a dále zpřísňuje požadavky na úrovni rozpočtů obcí a reformuje tříletý střednědobý rozpočtový rámec. Je důležité, aby státní orgány udržely tempo reforem a připravily půdu pro provádění nového zákona o veřejných financích, zejména zřízením plánované nezávislé fiskální instituce, které poskytnou jasný mandát, funkční autonomii a přiměřené prostředky. V oblasti míry dodržování daňových předpisů je značný prostor pro zlepšení a pokrok v této oblasti by Bulharsku umožnil vyšší prorůstové výdaje. Přestože Bulharsko učinilo znatelná opatření s cílem snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit výběr daní, daňový systém se nadále vyznačuje výraznými daňovými úniky a nízkou efektivitou správy. Správní náklady na výběr daní jsou vysoké, stejně jako náklady pro podniky související s placením daní. Navzdory přijatým opatřením pro zlepšení dodržování daňových předpisů je odhadovaný podíl šedé ekonomiky stále vysoký a jeho snížení vyžaduje nepolevující dlouhodobé úsilí.

               (12)

               Hlavní výzvou pro zlepšení přiměřenosti důchodového systému, jakož i nabídky práce, je omezit předčasné odchody do důchodu. Míra zaměstnanosti starších pracovníků a zejména pracovnic je pod evropským průměrem a vede u velké části příjemců k nedostatečným důchodovým nárokům. Zatímco v této oblasti již probíhají významné reformy, zbývající zvláštní důchodové režimy pro některé profese jsou jedním z faktorů, které přispívají ke snižování skutečného věku odchodu do důchodu. Bulharsko by mělo pokračovat ve zvyšování věku odchodu do důchodu a rovněž by mělo připravit stejný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy, kteří po celý pracovní život platili pojistné, a stanovit datum pro jeho zavedení. Důležitým příspěvkem, který účinně omezí zneužívání, by byl přezkum kritérií a kontrol pro udělování invalidních důchodů (například zavedením kritéria práceschopnosti).

               (13)

               Bulharsko se potýká s podprůměrnou a stále klesající zaměstnaností a také s velkými rozdíly v nezaměstnanosti mezi jednotlivými regiony a skupinami obyvatel. Krize měla obzvlášť tvrdý dopad na pracovníky s nízkou kvalifikací a podstatně zvýšila nezaměstnanost mladých lidí. Dlouhodobá nezaměstnanost je vyšší, než je průměr EU. Reformovaný úřad práce by měl mít potenciál, aby hrál při slaďování nabídky a poptávky na bulharském trhu práce prvořadou úlohu, a to prostřednictvím účinnějšího poradenství, cílených opatření pro zaměstnanost a lepší identifikace budoucích kvalifikačních požadavků. Včasné hodnocení probíhající iniciativy zaměřené na zaměstnanost mladých lidí by mohlo pomoci zajistit, aby zdroje směřovaly na podporu těch opatření, která mají nejlepší výsledky ve smyslu vytváření pracovních míst. Nadále je problematické zajistit, aby systém minimálních odvodů na sociální zabezpečení dosáhl cíle omezit šedou ekonomiku a zároveň nevylučoval pracovníky s nízkou kvalifikací z trhu práce. Občané Bulharska čelí nejvyššímu riziku chudoby či sociálního vyloučení v celé Unii. Provádění národní strategie pro boj proti chudobě a pro podporu sociálního začlenění 2020 by se mělo stát prioritou. Je třeba zlepšit dostupnost a účelnost sociálních transferů a posílit účinnost sociálních služeb a přístup k nim zejména pro děti a seniory. Akční plán pro národní strategii pro integraci Romů by měl stanovit konkrétní opatření, dostatečné financování a zřízení mechanismu sledování, aby bylo možné měřit dopad jednotlivých opatření.

               (14)

               Bulharsko se potýká s problémem, jak zlepšit celkovou kvalitu a účinnost vzdělávacího systému. Konečné přijetí zákona o školním a předškolním vzdělávání do konce roku 2013 by přineslo rámec pro pokrok v nezbytných reformách, včetně modernizace osnov a zlepšení vzdělávání učitelů a pobídek pro ně. Reformy v oblasti vysokoškolského vzdělávání příliš nepokročily. Existence výrazných rozdílů mezi výstupy vysokoškolského vzdělávání a požadavky trhu práce zhoršuje strukturální nezaměstnanost a brání rozvoji inovativních odvětví s vysokou hodnotou. Špatné výsledky vysokoškolského vzdělávání souvisí s nedostatečnou motivací na institucionální úrovni i se standardem jednotlivých výzkumných pracovníků a vyučujících. Dlouhodobou výzvou je pro Bulharsko zlepšit kvalitu a rozsah zdravotní péče. K růstu a konkurenceschopnosti tohoto odvětví by přispělo transparentnější financování zdravotní péče. Podíl výdajů na ambulantní péči je nízký, což omezuje přístup k nákladově efektivním zdravotnickým službám. Vysoká míra finanční spoluúčasti určitým složkám obyvatelstva v podstatě znemožňuje přístup ke zdravotní péči. Bulharsko se potýká se značnými problémy v oblasti racionalizace a řízení odvětví nemocniční péče.

               (15)

               Konkurenceschopnosti domácích firem i získávání zahraničních investic by velmi prospělo zlepšení podnikatelského prostředí v Bulharsku včetně vyšší efektivity veřejných služeb. Značný potenciál má rychlejší a systematické zavádění nabídek elektronické veřejné správy, které by mohlo mimo jiné snížit náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž podniků. Plné provedení a prosazování právních předpisů v oblasti obchodních společností, včetně postupů v případě pozdních plateb a úpadkového řízení, by rovněž značně zlepšilo rámcové podmínky, v neposlední řadě pro malé a střední podniky. Rozvoj malých a středních podniků i nadále brzdí nedostatečný přístup k finančním prostředkům. Bulharsko má rezervy ve využívání prostředků z programů Unie na podporu malých a středních podniků. Základní podmínkou udržitelného hospodářského růstu je fungující a nezávislý soudní systém. Bulharsko v posledních letech dosáhlo v reformě soudnictví jistého pokroku, zejména pokud jde o modernizaci právního a institucionálního rámce. Zároveň však ještě zbývá značný prostor pro plné využití tohoto rámce, zabezpečení udržitelnosti výsledků a posílení podpory pro reformy na všech úrovních. Pozitivním krokem ke zlepšení podnikatelského prostředí by bylo také intenzivnější úsilí v boji s korupcí.

               (16)

               Pro nezbytné veřejné investice má stále zásadní význam účinné využívání fondů Unie. Reforma právních předpisů o zadávání veřejných zakázek z roku 2011 představovala významný krok směrem ke sledování, prevenci a postihu nesrovnalostí. Již vstoupila v platnost nová pravidla, která se mimo jiné vztahují na projekty spolufinancované EU, a účinnost kontrol ex ante by se dále posílila, kdyby Úřad pro veřejné zakázky získal širší pravomoci.

               (17)

               Důležitými rámcovými podmínkami pro konkurenceschopnost jsou kapacity a nezávislost regulátorů v klíčových hospodářských odvětvích. Dopravní infrastruktura v Bulharsku doznala v posledních letech jistého zlepšení, avšak zůstává zde značný prostor pro dosažení dostatečné efektivity v oblasti poskytování služeb a údržby. Bulharsko musí stále ještě plně provést své závazky týkající se vnitřního trhu s energií. Na velkoobchodní i maloobchodní úrovni nadále přetrvávají značné problémy. Obzvláštní znepokojení vyvolávají přetrvávající překážky na trhu, dohody o zaručeném zisku a regulované ceny, jakož i chybějící velkoobchodní trh s elektřinou a zemním plynem. Vzhledem ke značné závislosti na jediné cestě zásobování energií je Bulharsko vystaveno výraznému riziku výkyvů v dodávkách. Mělo by se urychlit provádění projektů propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu, aby se zvýšila diverzifikace a bezpečnost dodávek energie. Nízká energetická účinnost nadále značně hospodářsky zatěžuje podniky i soukromé spotřebitele. Velký potenciál pro zlepšení je zejména v oblasti energetické účinnosti budov, a to veřejných i soukromých.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska. Posoudila národní program reforem a konvergenční program a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že členské státy získají pro své budoucí rozhodování vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta v níže uvedených doporučeních č. 1 až 7.

               (19)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména v níže uvedených doporučeních č. 3, 4 a 5,

         DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Udržet zdravou fiskální situaci zajištěním dodržování střednědobého rozpočtového cíle a provádět fiskální politiku podporující růst, jak je uvedeno v konvergenčním programu. Provést komplexní daňovou strategii s cílem posílit všechny aspekty daňových předpisů a postupů pro výběr daní tak, aby se zvýšily příjmy, zejména díky zlepšení výběru daní, boji s šedou ekonomikou a snížení nákladů na dodržování předpisů. Zřídit nezávislou instituci, která bude sledovat fiskální politiku a poskytovat analýzy a poradenství.

               2.

               Postupně ukončit možnosti předčasného odchodu do důchodu, zavést stejný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy a provádět aktivní politiky v oblasti trhu práce, které umožní starším pracovníků, aby mohli setrvat na trhu déle. Zpřísnit kritéria způsobilosti a kontroly udělování invalidních důchodů, aby se účinně zabránilo jejich zneužívání.

               3.

               Zrychlit vnitrostátní iniciativu zaměřenou na zaměstnanost mladých, například pomocí záruk pro mladé lidi (6). Dále posílit kapacity úřadu práce tak, aby uchazečům poskytoval efektivní poradenství a rozvíjel své kapacity pro identifikaci a slaďování kvalifikačních potřeb. Posílit aktivní politiky na trhu práce, zejména pokud jde o vnitrostátní programy zaměstnání. Provést přezkum minimálních limitů pro odvody na sociální zabezpečení s cílem zajistit, aby systém nevylučoval nekvalifikované pracovníky z trhu práce. Zajistit realizaci konkrétních opatření národní strategie pro boj proti chudobě a pro podporu sociálního začlenění 2020 a v rámci národní strategie pro integraci Romů. Zlepšit dostupnost a účelnost sociálních transferů a služeb, zejména pro děti a seniory.

               4.

               Přijmout zákon o školním vzdělávání a pokračovat v reformě vysokoškolského vzdělávání, zejména lepším sladěním výstupů s potřebami trhu práce a posílením spolupráce mezi vzděláváním, výzkumem a podnikovou sférou. Zlepšit přístup k inkluzivnímu vzdělávání pro znevýhodněné děti, především romského původu. Zajistit účinný přístup k zdravotní péči a zlepšit ceny zdravotnických služeb tím, že se prováže financování nemocnic s jejich výsledky a bude se rozvíjet ambulantní péče.

               5.

               Učinit další kroky pro zlepšení podnikatelského prostředí omezením byrokracie, zavedením strategie pro elektronickou státní správu a prováděním právních předpisů týkajících se pozdních plateb. Zlepšit kvalitu a nezávislost soudnictví a účinně bojovat s korupcí. Zlepšit dostupnost finančních prostředků pro malé a střední podniky a začínající podniky.

               6.

               Zrychlit čerpání fondů EU. Zajistit řádné provádění právních předpisů o zadávání veřejných zakázek tím, že se rozšíří kontroly ex ante prováděné Úřadem pro veřejné zakázky, aby se zabránilo nesrovnalostem.

               7.

               Posílit nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a administrativní kapacitu zejména v odvětvích energetiky a dopravy, jakož i v oblasti nakládání s odpady a vodního hospodářství. Odstranit překážky na trhu, kvóty, územní omezení a regulované ceny a dokončit uspořádání trhu zřízením transparentního velkoobchodního trhu s elektřinou a zemním plynem. Urychlit projekty propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu a zvýšit kapacitu pro zvládání výpadků zásobování. Zintenzivnit úsilí o zlepšení energetické účinnosti.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 9.

      (5)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Podle doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 (Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1).


Důležité právní upozornění

|

52007SC0141

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009  /* SEK/2007/0141 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.2.2007SEK(2007) 141 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Polska byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala poslední aktualizaci konvergenčního programu Polska předloženou dne 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v konvergenčním programu vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let,2.  pozice Polska podle nápravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku),3.  nejnovější vyhodnocení pozice Polska podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu),4.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledkyPolsko je země s vysokým hospodářským růstem, která dohání v životní úrovni země EU 25. Přes nedostatek pracovních sil v některých odvětvích je míra nezaměstnanosti vysoká, míra zaměstnanosti, zejména žen, je podle měřítek EU nízká. Důvodem rychlého růstu vývozu jsou přímé zahraniční investice, které dosud využívaly relativně nízkých nákladů na pracovní sílu, ačkoli se zlepšilo i technologické know-how. Polsko vykázalo tradičně značné schodky převyšující 3 % HDP. Obavy způsobuje struktura veřejných výdajů, protože vysoké sociální výdaje a s nimi spojené nesprávné pobídky by mohly mít negativní dopad na výkonnost trhu práce. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost, Polsko je zemí s nízkým rizikem. Udržení tohoto trendu však bude vyžadovat udržení klíčových prvků důchodové reformy, jako je jednotnost pravidel pro všechny sociální skupiny.Postup při nadměrném schodku proti PolskuDne 5. července 2004 Rada přijala v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodnutí o nadměrném schodku Polska. Rada zároveň vyslovila doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž upřesnila, že nadměrný schodek musí být odstraněn do roku 2007, a to s následujícími ročními cíli pro celkový schodek veřejných financí: 5,7 % HDP v roce 2004, 4,2 % HDP v roce 2005, 3,3 % HDP v roce 2006 a 1,5 % HDP v roce 2007. Tyto cíle nezahrnují rozpočtové náklady důchodové reformy z roku 1999, které byly v té době odhadovány na 1,5 % HDP ročně. Polsko zejména využívalo (a stále ještě využívá) přechodného období (které skončí na jaře 2007) pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci fondových důchodových systémů[2].Dne 28. listopadu 2006 Rada přijala rozhodnutí v souladu s čl. 104 odst. 8, jež stanoví, že „opatření přijatá Polskem na základě doporučení Rady ze dne 5. července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečná k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené v doporučení“. To vycházelo z předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006, z níž vyplynulo, že schodek v roce 2007, včetně přehodnocených nákladů na důchodovou reformu (přibližně do 2 % HDP ročně) dosáhne pravděpodobně 4 % HDP.Podle postupu při nadměrném schodku je dalším krokem pro členské státy, které dosud nepřijaly jednotnou měnu, jako např. Polsko, nové doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Komise přijímá doporučení pro toto doporučení Rady, které zohledňuje i novou aktualizaci polského konvergenčního programu a přiložené doporučení pro stanovisko Rady k tomuto novému programu.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada konstatovala, že „konvergenční program předpokládá určitý pokrok, nikoli však účinnou nápravu nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004, a že Komise hodlá doporučit další kroky podle postupu při nadměrném schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu.“ Rada vyzvala Polsko, aby „i) posílilo své úsilí o nápravu v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů nebo nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku; ii) zajistilo výsledky důchodové reformy; iii) zlepšilo institucionální rámec veřejných financí dokončením nominálního ukotvení s ostatními opatřeními, jako jsou například střednědobá pravidla výdajů.“Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Polska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 31. října 2006. Národní program reforem Polska uvádí jako hlavní problémy/priority: konsolidaci a lepší správu veřejných financí, rozvoj podnikání a inovací, rozvoj infrastruktury, zajištění konkurenčního prostředí v síťových odvětvích, vytváření a udržení pracovních míst a snižování nezaměstnanosti a zvyšování přizpůsobivosti pracovníků a podniků investováním do lidského kapitálu.Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[3]) konstatovala, že Polsko dosahuje při provádění svého národního programu reforem částečného pokroku. Existují signály, že se Polsko v mikroekonomické oblasti začíná pohybovat rychle kupředu, a to i přes to, že mnoho opatření je ještě v počáteční fázi. Provádění makroekonomické reformy a reformy zaměstnanosti je zatím nedostatečné.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[4]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 9 odst. 3 (pro KP) uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:5.  Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2006–2009.6.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2006 5,4 % a ve zbývající části programového období se bude víceméně stabilizovat (v průměru přibližně 5,4 %). Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na předpokladech růstu, které jsou pro rok 2007 pravděpodobné a v dalších letech příznivé, protože situace na trhu práce se nemůže zlepšovat tak rychle, jak je předpokládáno v programu. Inflace předpokládaná v programu se jeví reálně, má tendenci se ke konci programového období snižovat, a to zejména kvůli rostoucím tlakům na mzdy na zužujícím se trhu práce.7.  V konvergenčním programu z ledna roku 2006 byla pro rok 2006 stanovena cílová hodnota schodku veřejných financí na -2,6 % HDP, v prognóze útvarů Komise z podzimu na – 2,2 % HDP a v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 se výsledný schodek v roce 2006 odhaduje na -1,9 % HDP. Lepší výsledek než očekávaný byl způsoben neúplným provedením plánů výdajů (zvláště sociální transfery a veřejné investice), přičemž nárůst příjmů byl způsoben především silnějším růstem, než se očekávalo. Výše uvedené údaje o schodku nezahrnují náklady na důchodovou reformu, které se odhadují na 2 % HDP v roce 2006, v souladu s přechodným obdobím pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2007 o klasifikaci fondových důchodových systémů[7], které skončí na jaře 2007. Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizaci z listopadu 2006 je náprava nadměrného schodku do roku 2007 využitím ustanovení reformovaného paktu, který umožňuje odečtení části výdajů na důchodovou reformu. Na další roky program plánuje postupné snížení schodku tak, aby v roce 2009 dosáhl referenční hodnoty 3 % HDP.8.  Plánuje se, že schodek by se měl snižovat o 0,4 procentního bodu HDP ročně (0,3 procentního bodu, pokud budou zahrnuty náklady na důchodovou reformu) z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,6 % HDP v roce 2009. Primární přebytek by se měl zlepšit z 0,5 % HDP v roce 2006 na 1,7 % v roce 2009. Pokud zahrneme dopad výše zmíněného rozhodnuti Eurostatu, zlepšil by se schodek v aktualizovaném programu z 3,9 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009. Podle plánu bude náprava v roce 2007 založena na příjmech (podíl příjmů vzroste o 0,6 procentního bodu HDP s téměř konstantním podílem výdajů) a v období 2008–2009 se bude ve velké míře zakládat na výdajích, aby se více než vyrovnal velký pokles podílu příjmů (průměrné roční snížení míry příjmů o 1,6 procentního bodu, zejména v důsledku spotřeby a sociálních transferů, s podílem příjmů klesajícím průměrně o 1,2 % procentního bodu, odráží zejména škrty v sociálních příspěvcích a různé změny v daňovém systému, které nejsou vždy plně specifikovány). Ve srovnání s předchozím programem byly cíle schodku upraveny směrem dolu s ohledem na mnohem silnější růst a lepší výsledek v roce 2006, než se očekávalo.9.  Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo na konci programového období zlepšit ze schodku ve výši -2 % HDP v roce 2006 na -0,25 % HDP v roce 2009 (náklady na důchodovou reformu nejsou zahrnuty). Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturální schodek ve výši 1 % HDP, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný při schodku kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Do střednědobého cíle programu se přiměřeně promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.10.  Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program. Rizika vyplývají zejména z příznivého makroekonomického scénáře pro období 2008–2009, značných nejistot ohledně účinného provádění plánovaných reforem a nedostatku informací o opatřeních na podporu plánovaných omezení výdajů, u nichž se zdá, že jsou v počáteční koncepční fázi. V důsledku toho se dosud přijatá opatření nezdají být přiměřená a na dosažení toho výsledku by se měla posílit plánovaná opatření.11.  S ohledem na takové posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu v rámci programu není slučitelný s nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak bylo doporučeno Radou. Rozpočtové cíle navíc neposkytují dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by mělo být tempo strukturální úpravy vůči střednědobému cíli uvedenému v programu posíleno využitím příhodných hospodářských podmínek a mělo by být podpořeno opatřeními.12.  Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhne hodnoty 42,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v programovém období dojde k poklesu míry dluhu o 1,4 procentního bodu. Při zahrnutí dopadu výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu by celkový státní dluh vzrostl z 48,9 % v roce 2006 na 50,2 % v roce 2009.13.  Dlouhodobý dopad stárnoucí populace v Polsku na rozpočet je nejnižší v EU, výdaje související se stárnutím obyvatelstva budou podle předpovědí klesat, částečně také jako výsledek značného snížení výdajů plynoucího z reformy důchodového systému – za předpokladu, že důchodové reformy budou plně provedeny. Výchozí rozpočtová pozice se sice ve srovnání s rokem 2005 mírně zlepšila, stále však představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí před zvážením dlouhodobého dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet a další konsolidace rozpočtu by přispěla k odstranění rizika udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je v Polsku vystavena střednímu riziku.14.  Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu reforem uvedených ve zprávě o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu reforem a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního systému sociálního zabezpečení zemědělců s všeobecným vnitrostátním systémem, postupnou harmonizaci dávek v pracovní neschopnosti s reformovaným důchodovým systémem a provádění balíčku garantovaných lékařských služeb.15.  Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Zejména opatření k nápravě nadměrného schodku se nezdají přiměřená.16.  Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[8].Celkově lze konstatovat, že program předpokládá odstranění nadměrného schodku do roku 2007, ale přijatá opatření se dosud nezdají být přiměřená a plánovaná opatření jsou k dosažení výsledku nedostatečná. Zatímco v následujících letech program předpokládá přiměřený pokrok směrem ke střednědobému cíli v souvislosti se silnými předpoklady růstu, je dosažení rozpočtových cílů a trvalé odstranění nadměrného schodku ohroženo značnými riziky.S ohledem na výše uvedené posouzení a při zohlednění nového doporučení určeného Polsku pro nápravu nadměrného schodku přijatého Radou dne [27. února 2007] podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy, by Polsko mělo:-  i) posílit úpravu k zajištění odstranění nadměrného schodku do roku 2007 v souladu s novým doporučením podle čl. 104 odst. 7,-  ii) využít příznivého hospodářského období, posílit rychlost úpravy ke střednědobému cíli po plánované nápravě nadměrného schodku, specifikováním a provedením dodatečných opatření, zejména na straně výdajů, která jsou potřebná k dosažení plánované úpravy. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |(Reálný HDP) (změna v %) | KP list. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM list. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuvedeno |KP leden 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | neuvedeno |Inflace podle HISC SP (%) | KP list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |KOM list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | neuvedeno |KP leden 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP list. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM list. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuvedeno |KP leden 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | KP list. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM list. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | neuvedeno |KP leden 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | KP list. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM list. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuvedeno |KP leden 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP list. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM list. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuvedeno |KP leden 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | neuvedeno |Strukturální saldo3 (% HDP) | KP list. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM list. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuvedeno |KP leden 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | neuvedeno |Hrubý státní dluh (% HDP) | KP list. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |KOM list. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | neuvedeno |KP leden 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | neuvedeno |Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci fondových důchodových systémů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by bylo -4,3 % HDP v roce 2005, -3,9 % HDP v roce 2006, -3,4 % v roce 2007, -3,1 % v roce 2008 a -2,9 % v roce 2009, zatímco hrubý státní dluh by byl 47,3 % HDP v roce 2005, 48,9 % v roce 2006, 50,0 % v roce 2007, 50,3 % v roce 2008 a 50,2 % v roce 2009. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z listopadu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2005–2008 ve výši 4,1 %, 4,8 %, 4,4 % a 5,0 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[8] Zejména nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. Chybí také příspěvky k potenciálnímu růstu.


				|

		52013PC0387

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/588/ES o existenci nadměrného schodku v Litvě /* COM/2013/0387 final - 2013/ () */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/588/ES o
existenci nadměrného schodku v Litvě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu
o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12
této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2009/588/ES
ze dne 7. července 2009[1]
bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodnuto, že v
Litvě existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek
veřejných financí dosáhl v roce 2008 výše 3,2 % HDP, což je nad
úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou a podle
prognózy útvarů Komise z jara 2009 se v roce 2009 měl
zvýšit na 5,4 % HDP a dále v roce 2010 na 8 %
HDP. Hrubý veřejný dluh činil 15,6 % HDP v roce 2008, což
je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou
Smlouvou.
(2)       Dne
7. července 2009 vydala Rada v souladu s čl. 104
odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění
postupu při nadměrném schodku[2]
doporučení založené na doporučení Komise a určené Litvě,
aby nejpozději do roku 2011 nadměrný schodek odstranila.
Doporučení bylo zveřejněno.
(3)       Dne 9. února 2010
v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování
Evropské unie a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení
a vyjasnění postupu při nadměrném schodku Rada
na základě doporučení Komise uznala, že litevské orgány
přijaly účinná opatření v souladu s doporučením
Rady ze dne 7. července 2009 a že v Litvě nastaly
nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní
negativní důsledky pro veřejné finance, a vydala revidované
doporučení pro Litvu s cílem odstranit nadměrný schodek
nejpozději do roku 2012. Toto doporučení bylo
zveřejněno.
(4)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy
oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a
další související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o
použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného
ke Smlouvě o založení Evropského společenství[3].
(5)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Kromě toho by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být
zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz útvarů Komise vyplývá, že v horizontu
prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP[4].
(6)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Litvou před 1.
dubnem 2013 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 jsou
oprávněné následující závěry:
–
V roce 2009 dosáhl schodek veřejných
financí v Litvě nejvyšší hodnoty 9,4 % HDP, v roce 2010 byl
snížen na 7,2 % HDP a poté na 5,5 % HDP v roce
2011 a na 3,2 % HDP v roce 2012. Toto zlepšení
způsobila konsolidační opatření na straně výdajů,
zejména pokračující restrikce růstu výdajů v souladu s
litevským zákonem o fiskální disciplíně, a příznivé
cyklické podmínky.
–
Vzhledem k tomu, že schodek ve výši
3,2 % HDP lze považovat za blížící se referenční hodnotě
a poměr dluhu k HDP je v Litvě
pod referenční hodnotou 60 % HDP a je udržitelný, je Litva způsobilá
dodržet ustanovení Paktu o stabilitě a růstu
v nařízení č. 1467/97, pokud jde o systémové důchodové
reformy. Proto by se při posuzování nápravy nadměrného schodku
měly vzít v úvahu přímé čisté náklady důchodové reformy.
Protože čisté náklady na litevskou systémovou důchodovou reformu
činily 0,2 % HDP v roce 2012, jak bylo potvrzeno Komisí
(Eurostatem), lze jimi vysvětlit překročení referenční
hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou v roce 2012.
–
Konvergenční program Litvy na rok 2013
předpokládá, že se schodek veřejných financí bude nadále snižovat
na 2,5 % HDP v roce 2013 a 1,5 % HDP v roce 2014,
zatímco útvary Komise ve své prognóze z jara 2013 projektují zlepšení,
i když pomalejší, kdy schodek veřejných financí bude ve výši
2,9 % HDP v roce 2013 a 2,4 % HDP v roce 2014,
za předpokladu nezměněné politiky. Schodek tedy nadále zůstane
pod referenční hodnotu 3 % HDP po celé posuzované období.
–
Prognóza útvarů Komise z jara 2013
předpokládá mírné snížení hrubého veřejného dluhu z 40,7 % HDP v roce
2013 na 40,1 % HDP v roce 2014.
(7)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2013, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, by Litva měla přiměřeným tempem
směrovat k dosažení svého střednědobého cíle,
včetně dodržení výdajového kritéria.
(8)       V souladu
s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady
o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady
nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(9)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v Litvě napraven a rozhodnutí 2009/588/ES by proto
mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že
nadměrný schodek byl v Litvě napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2009/588/ES se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Litevské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 202,
4.8.2009, s. 44.
[2]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[4]               „Technické podmínky provádění Paktu o
stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah
programů stability a konvergenčních programů“ ze dne 3.
září 2012. Viz:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.