title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/8

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2020
      (2020/C 282/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Bulharsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Bulharsko se již s makroekonomickou nerovnováhou nepotýká. V minulých letech byla zranitelnost ve finančním sektoru spojena s vysokým zadlužením a úvěry se selháním v podnikovém sektoru. V Bulharsku se nerovnováhy již nevyskytují, jelikož konzistentní politická opatření a příznivé makroekonomické prostředí riziko a zranitelnost dále snížily.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že ve zdravotnictví je nutná krizová připravenost. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „fondy ESI“) a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Bulharsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické dopady pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony Bulharska, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které se výrazně spoléhají na aktivity s přímým kontaktem se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se v Bulharsku prohloubí regionální rozdíly, přičemž se mimo jiné ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země a mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 30. dubna 2020 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Bulharsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 2,1 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 3,1 % HDP v roce 2020. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 20,4 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 28,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Bulharsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, proti šíření pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým občanům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 1,3 % HDP. Uvedená opatření zahrnují vyšší výdaje na zdravotní péči a sociální zabezpečení a na režim podpory zaměstnanosti pro postižená odvětví. Bulharsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, kterou konvergenční program z roku 2020 odhaduje na 0,6 % HDP. Mezi uvedená opatření patří záruky vydané státem vlastněnou Bulharskou rozvojovou bankou a odklad platby daně z příjmů právnických osob. Opatření, která Bulharsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že schodek veřejných financí Bulharska dosáhne 2,8 % HDP v roce 2020 a 1,8 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Bulharsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Na základě analýzy všech rozhodujících faktorů dospěla tato zpráva k závěru, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 bylo splněno.

                  (16)

                  Dne 13. března 2020 vyhlásilo Bulharsko stav nouze platný od téhož data do 13. dubna 2020; následně byl stav nouze prodloužen do 13. května 2020 a poté změněn na mimořádnou epidemiologickou situaci do 14. června 2020. Dne 6. dubna 2020 přijalo bulharské Národní shromáždění návrh změny státního rozpočtu na rok 2020 předložený vládou. Nový rozpočet počítá se schodkem státního rozpočtu ve výši 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP), a to v důsledku zvýšených výdajů na opatření vyvolaná krizí a očekávaného snížení příjmů ve výši 2,4 miliardy BGN. Počítá se také s pětinásobným zvýšením stropu pro nové dluhové nástroje, které smí vláda vydat – z 2,2 miliardy na 10 miliard BGN. Bulharsko v rámci několika operačních programů financovaných z fondů ESI na období 2014–2020 uvolnilo balík finančních prostředků v celkové výši přes 870 milionů BGN na podporu systému zdravotní péče a řešení socioekonomických důsledků pandemie.

                  (17)

                  V reakci na krizi COVID-19 zavedlo Bulharsko opatření na podporu zaměstnanosti, v jehož rámci se stát zavazuje hradit po dobu až tří měsíců 60 % příjmu pracovníků a souvisejícího příspěvku na sociální zabezpečení, pokud zaměstnavatel uhradí zbývající rozdíl a zaváže se, že zachová pracovní poměr dotyčných zaměstnanců. Zaměstnavatel je rovněž povinen zachovat pracovní místo i nadále, přinejmenším po dobu, která se rovná době, na niž se vztahuje dotace. Mezi způsobilé společnosti patří podniky v odvětvích, která byla přímo postižena omezeními zavedenými v důsledku stavu nouze. Dále jsou způsobilé společnosti z jiných odvětví, které prokáží, že se jejich příjmy v konkrétním časovém období v březnu 2020 ve srovnání s březnem 2019 snížily o 20 %, jak je uvedeno v nařízení č. 55 ze dne 30. března 2020.

                  (18)

                  Kapitál Bulharské rozvojové banky byl navýšen o 700 milionů BGN za účelem podpory likvidity v ekonomice. Na záruky bankovních portfolií bylo přiděleno 500 milionů BGN, aby mohly banky podnikům poskytovat flexibilnější podmínky úvěrů, přičemž 200 milionů BGN bylo vyčleněno na záruky bezúročných úvěrů až do výše 4 500 BGN pro pracovníky, které jejich zaměstnavatelé poslali na neplacené volno, nebo pro samostatně výdělečně činné osoby. Bulharská rozvojová banka rovněž uskuteční program záruk v hodnotě 100 milionů EUR na úvěry pro malé a střední podniky financované z operačního programu „Inovace a konkurenceschopnost“ v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. Správce fondu finančních nástrojů v Bulharsku přezkoumal své portfolio a přizpůsobuje své nástroje určené na podporu podniků současné ekonomické situaci. Bulharská národní banka zavedla balík opatření v hodnotě 9,3 miliardy BGN, jenž má udržet odolnost bankovního systému a zvýšit jeho flexibilitu a zmírnit negativní účinky omezujících opatření na občany a podniky.

                  (19)

                  Bulharská ekonomika byla krizí COVID-19 těžce zasažena, s důsledky pro sektor služeb i výroby. Tyto negativní důsledky byly dále prohloubeny klesající poptávkou i nabídkou a narušením globálních hodnotových řetězců. Opatření, která vláda přijala v reakci na krizi, mohou pomoci zmírnit její důsledky, avšak pro zachování zaměstnanosti a zlepšení likvidity společností, především malých a středních podniků, a nezávislých pracovníků bude mít zásadní význam jejich rychlé a účinné provedení. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Bulharsko v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020 zrušilo zákazy vývozu osobních ochranných prostředků a zavedlo „zelené pruhy“ pro provádění zrychlených kontrol na hraničních přechodech.

                  (20)

                  Krize COVID-19 představuje další zátěž pro bulharský systém zdravotní péče, pro který byla již předtím typická omezená dostupnost z důvodu nízkého veřejného financování, omezeného pokrytí zdravotního pojištění, malého, i když rostoucího počtu zdravotních sester a nerovnoměrného regionálního rozložení zdravotnických pracovníků. Existuje proto prostor pro posílení celkové odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotní péče. Zatížení nemocnic by se snížilo poskytováním většího objemu péče (všeobecné i specializované) ambulantní formou, mimo jiné prostřednictvím konzultací na dálku, a testování a léčba by měly být k dispozici pro všechny bez ohledu na status jejich zdravotního pojištění. Na celém území by měl být zajištěn řádný přístup ke zdravotnickým pracovníkům a jejich službám podle potřeb obyvatelstva. Pro starší občany a nejzranitelnější skupiny má zásadní význam integrace primární, dlouhodobé a komunitní péče.

                  (21)

                  Prognóza Komise z jara 2020 očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 na 7,0 % a v roce 2021 se sníží na 5,8 %. Od začátku stavu nouze nezaměstnanost rychle roste v odvětvích obchodu, ubytovacích a stravovacích služeb a výroby, ve velkých městech a mezi lidmi s nejvýše středním vzděláním. Vláda přijala opatření na ochranu zaměstnanosti, zejména programy zkrácené pracovní doby, jež by měly být rychle provedeny a dále posíleny. Současná situace vyžaduje, aby byla ve spolupráci se sociálními partnery poskytnuta rozsáhlá podpora zaměstnavatelům i pracovníkům, včetně samostatně výdělečně činných osob, aby se zabránilo dalším ztrátám pracovních míst. V rámci reakce na negativní důsledky na trhu práce bude třeba posílit kapacitu a opatření prováděná úřadem práce. K tomu, aby se lidé vrátili do práce, bude důležité další úsilí v oblasti aktivace, prohlubování dovedností a změn kvalifikace; současně bude třeba připravovat pracovní síly na výzvy a příležitosti vyplývající z digitalizace. Krize COVID-19 může také značně postihnout pracovníky v neformálním zaměstnání, kteří mají omezený přístup ke zdravotním službám a sociální ochraně. Cílená politická opatření by mohla zabránit tomu, aby nechránění pracovníci a nejzranitelnější skupiny upadli hlouběji do chudoby, a zlepšit během oživení jejich životní úroveň.

                  (22)

                  Krize způsobená onemocněním COVID-19 neúměrně postihuje zranitelné skupiny a prohlubuje stávající sociální problémy. Podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením byl vysoký již před krizí, zejména pokud jde o děti, starší občany, osoby se zdravotním postižením a Romy, přičemž sociální transfery byly při snižování míry chudoby úspěšné jen zčásti. Příjmová nerovnost patřila k nejvyšším v Unii, zatímco daňové a sociální systémy vykazovaly při jejím snižování míru úspěšnosti patřící k nejnižším. Krize si vyžaduje opatření za účelem odstranění nedostatků, které byly identifikovány již v předchozích letech a mezi něž patří zejména systém minimálního příjmu, jenž patří v Unii k nejméně adekvátním, pokud jde o cíl dostat příjemce z chudoby. Nadále zůstávají relevantní otázky, jako je zajištění sociální ochrany pro všechny, včetně pracovníků s nestandardními smlouvami, samostatně výdělečně činných osob a domácností s nízkými příjmy, zajištění příjmové podpory, potravin a odpovídajících sociálních služeb, jakož i zajišťování nouzového bydlení a podpory pro lidi bez domova. Systém by pomohla stabilizovat reforma sociálních služeb a silnější spolupráce mezi zdravotnickými a sociálními službami by umožnila lépe pomoci těm, kdo nejsou schopni se o sebe postarat, a osobám se zdravotním postižením. Mnoho romských domácností se již před krizí nacházelo ve značné chudobě; potřebují mediační služby a základní služby a podporu.

                  (23)

                  Lepší služby v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a kvalifikovanější pracovní síla by rovněž výrazně podpořily oživení, stejně jako inkluzivní a udržitelný růst ve střednědobém horizontu. V případě bulharského systému vzdělávání a odborné přípravy stále existuje prostor pro zlepšení kvality, relevance pro trh práce a inkluzivity. Bulharsko patří mezi členské státy, u nichž má socioekonomické zázemí nejsilnější vliv na výsledky učení. Náročným úkolem zůstává inkluze romské populace do vzdělávání: míra předčasného ukončení školní docházky je u Romů obzvláště vysoká, stejně jako ve venkovských oblastech. Celková úroveň digitálních dovedností je nízká jak v celé populaci (věk 16–74 let), tak i u mladých lidí (16–19 let). Zlepšení uvedených dovednosti, například prostřednictvím digitálněji zaměřených studijních oborů a programů, by mohlo pomoci přizpůsobit se změnám na trhu práce vyvolaným digitalizací a potřebě pracovat digitálně na dálku. V současnosti ještě 11 % žáků nemá počítač a/nebo přístup k internetu a bez počítače je i 2 000 učitelů. V situaci aktuálně probíhajícího vzdělávání na dálku proto hrozí, že se již značné nerovnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy ještě zhorší, navzdory některým nedávným podpůrným opatřením. Další úsilí zaměřené na zlepšení digitálních znalostí všech žáků a jejich přístupu k odpovídající technické infrastruktuře by mělo dlouhodobý pozitivní vliv na jejich přístup ke vzdělávání, obzvláště u zranitelných skupin včetně Romů, a pomohlo by tak snížit vysokou míru předčasného ukončení jejich školní docházky.

                  (24)

                  Krize COVID-19 zdůraznila strategický význam efektivní veřejné správy a dobře fungující digitální státní správy včetně elektronického zdravotnictví a elektronického zadávání zakázek. Unie podporuje reformy v této oblasti, jejich provádění však pokračuje příliš pomalu, což mělo negativní dopad na efektivitu veřejného sektoru během období omezení volného pohybu osob. Bulharsko tudíž zaostává v poskytování elektronických služeb, takže by se mělo podporovat jejich využívání občany a podniky. Rovněž je nezbytné plně se věnovat otázkám souvisejícím s kybernetickou bezpečností a bezpečností kritické infrastruktury. Do budoucna bude efektivní veřejná správa mít klíčový význam pro zajištění včasného a účinného provádění opatření na podporu oživení. Obzvláště důležitá je i nadále spolupráce a koordinace na všech úrovních veřejné správy, mimo jiné pokud jde o veřejné zakázky a koncese, jakož i dozor nad trhem. Větší předvídatelnost a stabilita regulace, účinná kontrola provádění politik a snížení administrativní zátěže by zlepšily podnikatelské prostředí a podpořily investice, což by mělo pozitivní vliv na rychlost oživení.

                  (25)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize COVID-19 ještě zvýšila význam digitalizace a inovací; Bulharsko, a zejména jeho malé a střední podniky, však v této oblasti dosahuje zřetelně slabších výsledků než průměr Unie. Jedním z významných příkladů tohoto problému je spektrum plánované pro přidělení v prvotních pásmech 5G, které není dostatečné pro včasné a efektivní poskytování služeb 5G. Stále je nutné řešit známé problémy v oblasti výzkumu a vysokoškolského vzdělávání, jimiž jsou roztříštěnost, nízký objem finančních prostředků a omezený transfer znalostí a technologií. Bulharsko je zároveň ekonomikou, která v Unii nejintenzivněji využívá zdroje a energii a produkuje nejvíce emisí skleníkových plynů; má významné investiční potřeby v oblasti energetiky a dekarbonizace, které by měly umožnit přechod na klimatickou neutralitu, jak je uvedeno v bulharském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu.

                  (26)

                  Transformační úsilí, jež by mělo řešit bulharskou vysokou spotřebu energie, významnou závislost na fosilních palivech a neefektivní využívání energie a zdrojů, je v samém počátku. Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu zdůrazňuje závazek Bulharska dekarbonizovat svou ekonomiku do roku 2050 v rámci Zelené dohody pro Evropu, obsahuje však také záměr využívat až do roku 2050 i po tomto roce domácí zdroje hnědého uhlí. Pokrytí a kvalita dopravní infrastruktury v Bulharsku zůstává pod průměrem Unie a transevropská dopravní síť je stále nedokončená. Síť multimodálních platforem, některé železniční a silniční úseky, evropský systém řízení železničního provozu a inteligentní dopravní systémy jsou i nadále nedostatečně rozvinuté. Je třeba řešit vážné problémy v oblasti životního prostředí, jelikož ovlivňují udržitelný růst a během krize způsobené onemocněním COVID-19 vytvořily další zdravotní rizika. Bulharsko patří mezi členské státy s nejvyšším počtem úmrtí souvisejících se znečištěním; nakládání s odpady a dodržování povinností, pokud jde o odvádění a čištění městských odpadních vod, je stále problematické. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Bulharsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Bulharsku z roku 2020. To by Bulharsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (27)

                  Pro oživení reálné ekonomiky po krizi COVID-19, která může přinést výrazný nárůst úpadků, bude důležitý dobře fungující insolvenční rámec. Takovýto rámec by rovněž usnadnil rychlejší řešení úvěrů se selháním, a omezil tak jejich další kumulaci. Neefektivita insolvenčního rámce současně vede k tomu, že insolvenční řízení jsou pomalá a nákladná. V červnu 2019 byl přijat plán insolvenčního rámce, který identifikoval relevantní nedostatky. Bulharsko zahájilo jeho provádění a nyní připravuje návazné kroky včetně legislativních změn a budování kapacity.

                  (28)

                  Bulharsko přijalo v roce 2019 několik právních předpisů, jejichž cílem bylo provést směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 (7) a (EU) 2018/843 (8) (čtvrtá a pátá směrnice o boji proti praní peněz), avšak dosud provedeny nebyly. Nedávno provedené posouzení vnitrostátních rizik ukázalo slabiny, jež je třeba za účelem předcházení praní peněz a financování terorismu urychleně řešit. Rizika spojená s programy umožňujícími získat občanství za investice a s virtuálními aktivy dosud nebyla řádně posouzena. Aby mohly pověřené subjekty rámec pro boj proti praní peněz účinně uplatňovat, je třeba koncipovat a provést relevantní opatření. Tento rámec je prováděn a vynucován s omezenou účinností a využití finančních zpravodajských informací je nedostatečné.

                  (29)

                  Zatímco doporučení určená Bulharsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (30)

                  Bulharské banky jsou celkově ziskové a dobře kapitalizované. Přestože došlo v nedávných letech k určitému poklesu, je poměr hrubých úvěrů se selháním a záloh nadále mezi nejvyššími v Unii (ve 3. čtvrtletí roku 2019 dosahoval 7,2 %), zejména v případě nefinančních společností a v případě domácích bank, takže je stále důležité usilovat o rozvoj funkčního sekundárního trhu s úvěry se selháním. Tvorba rezerv na úvěry se selháním má od konce roku 2018 sestupnou tendenci, příležitostně doprovázenou nedostatečnou tvorbou rezerv na stávající úvěry se selháním, které jsou dlouho po splatnosti. Komplexní posouzení provedené Evropskou centrální bankou odhalilo potřebu zvýšit kapitál ve dvou bankách. Tato rekapitalizace se nyní dokončuje. Současně se zvýšeným poskytováním likvidity za účelem zmírnění dopadu krize COVID-19 a opětovného nastartování ekonomického růstu by měly banky posuzovat úvěrová rizika, uplatňovat obezřetnostní úvěrové standardy, řádně oceňovat a přesně vykazovat jakékoli zhoršení kvality aktiv.

                  (31)

                  Komise v kontextu mechanismu pro spolupráci a ověřování monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Z tohoto důvodu nejsou tyto oblasti do doporučení pro Bulharsko zahrnuty, ale jsou důležité pro rozvoj příznivého socioekonomického prostředí v této zemi. Nejnovější zpráva tohoto mechanismu z října 2019 konstatovala, že pokrok dosažený Bulharskem je dostačující pro splnění závazků, jež tato země učinila v době svého přistoupení k Unii. Bulharsko provedlo rozsáhlou reformu svého protikorupčního právního rámce; pro získání důvěry veřejnosti jsou nicméně třeba reálné výstupy v podobě pravomocných rozsudků ve významných korupčních případech. Kromě toho přetrvává řada problémů, zejména pokud jde o zajištění efektivního trestního vyšetřování, vyrovnání pracovní zátěže soudů a racionálnější organizaci místních státních zastupitelství. Po ukončení mechanismu pro spolupráci a ověřování bude monitorování reforem na vnitrostátní úrovni zajištěno radou pro následné monitorování a na úrovni Unie v rámci komplexního mechanismu v oblasti právního státu, případně i v rámci evropského semestru.

                  (32)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Bulharsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (33)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (34)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Bulharsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvyšovat investice. Zmobilizovat odpovídající finanční zdroje za účelem zvýšení odolnosti, dostupnosti a kapacity systému zdravotní péče a zajistit vyvážené regionální zastoupení zdravotnických pracovníků podle potřeb obyvatelstva.

                  2.

                  Zajistit odpovídající sociální ochranu a základní služby pro všechny a posílit aktivní politiky na trhu práce. Zlepšit přístup k práci na dálku a podporovat digitální dovednosti a rovný přístup ke vzdělávání. Řešit nedostatky v adekvátnosti systému minimálního příjmu.

                  3.

                  Zjednodušit a urychlit postupy poskytování efektivní podpory malým a středním podnikům a samostatně výdělečně činným osobám, a rovněž zajistit, aby měly trvalý přístup k financování a mechanismům flexibilních plateb. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zacílit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a zdrojů, ekologickou infrastrukturu a udržitelnou dopravu, a přispět k postupné dekarbonizaci ekonomiky, včetně uhelných regionů.

                  4.

                  Zefektivněním veřejné správy a její větší digitalizací minimalizovat administrativní zátěž pro společnosti. Zajistit efektivní fungování insolvenčního rámce. Zvýšit úsilí, pokud jde o zajištění odpovídajícího posouzení a zmírňování rizik, účinného dohledu a prosazování rámce pro boj proti praní peněz.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 8.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (8)  Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2018/843 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu a směrnice 2009/138/ES a 2013/36/EU (Úř. věst. L 156 19.6.2018, s. 43).

         (9)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/15

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Česka na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2020
      (2020/C 282/03)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Česko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Česko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. Současná situace s sebou tedy nese značné riziko, že se v Česku prohloubí regionální a územní rozdíly nebo že vzniknou nové územní rozdíly v rámci regionů, přičemž se ještě zhorší již pozorovaný trend prohlubování rozdílů mezi Karlovarským a Ústeckým krajem a zbytkem země. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Česko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 7. května 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 30. dubna 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Česko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 0,3 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 5,1 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 4,1 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 30,8 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 37 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Česko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 4 % HDP. Součástí opatření jsou kompenzační daňové úlevy, prominutí povinných plateb na sociální a zdravotní pojištění na dobu šesti měsíců pro osoby samostatně výdělečně činné (1 % HDP), tzv. kurzarbeit (1 % HDP), prominutí letošních červnových záloh na daně z příjmů fyzických a právnických osob (0,8 % HDP) a opatření v oblasti zdravotnictví (0,7 % HDP). Česko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Jedná se zejména o režimy záruk pro poskytování úvěrů malým a středním podnikům a velkým podnikům. Podmíněné závazky, které jsou s těmito oznámenými opatřeními spojeny, však konvergenční program z roku 2020 nekvantifikuje. Většina opatření, o něž se konvergenční program z roku 2020 opírá, byla rovněž promítnuta do prognózy Komise z jara 2020. Některá opatření, která nešlo kvantifikovat nebo jejichž platnost přesahovala datum uzávěrky datových zdrojů, prognóza zohlednit nemohla. Opatření, která Česko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo české saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –6,7 % HDP v roce 2020 a –4,0 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Česko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (16)

                  Česko vyhlásilo od 12. března do 17. května 2020 nouzový stav, aby snížilo dopad pandemie COVID-19, přičemž zavřelo školy a omezilo konání akcí, provoz obchodů a výrazně také shromažďování lidí. Od 15. března do 17. května 2020 byly rovněž částečně uzavřeny pozemní hranice. Toto částečné uzavření omezilo počet českých pracovníků vyjíždějících do zahraničí a počet zahraničních pracovníků přijíždějících do Česka, což způsobilo místní nedostatek pracovní síly, zejména v oblasti výroby a sezónních prací, a poznamenalo základní dodavatelské řetězce. S cílem pomoci domácnostem a firmám překonat současnou krizi oznámila vláda stimulační balíček zahrnující opatření přímé podpory a veřejné záruky. Tento balíček může zajistit dočasnou úlevu, ale i tak se očekává, že ekonomika bude v roce 2020 vážně zasažena, protože došlo k poklesu zahraniční poptávky a k narušení hospodářské činnosti kvůli omezení volného pohybu osob. Reálný HDP by se měl v roce 2021 opět postupně zlepšovat, ale návrat k hodnotám roku 2019 je v období pokrytém predikcí pro roky 2020 až 2021 nepravděpodobný. Předpokládá se, že dopad na odvětví, jako jsou doprava, pohostinství nebo cestovní ruch, bude významný. V zemi se zvýší nezaměstnanost, situaci však bude zmírňovat předchozí napjatost trhu práce, uvedený stimulační balíček a nízký podíl smluv na dobu určitou. Orgány zavedly několik režimů státních záruk pro podniky všech velikostí, aby byla zajištěna podpora likvidity. Domácnosti a podniky postižené krizí si také mohou na dobu tří nebo šesti měsíců odložit splátky spotřebitelských a hypotečních úvěrů. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Česká národní banka rovněž podnikla četná opatření ke zmírnění dopadu krize na finanční sektor.

                  (17)

                  Včasné snahy potlačit výskyt onemocnění COVID-19 pomohly v Česku šíření viru zpomalit. Byla přijata opatření ke zvýšení nabídky zdravotnického vybavení a k zajištění potřebné infrastruktury, aby byl zdravotnický systém připraven zvládnout větší poptávku. Zdravotní stav české populace se v posledních letech výrazně zlepšil a přiblížil se průměru EU. Existují však značné regionální rozdíly ve střední délce života, částečně dané socioekonomickými a behaviorálními faktory. Celková subjektivně neuspokojená potřeba zdravotní péče sice patří k nejnižším v Unii, ale mezi regiony přetrvávají rozdíly, pokud jde o distribuci zdravotnických prostředků a rozmístění zdravotnického personálu, který čelí zvýšené zátěži. Očekává se, že podstatná část pracovní síly ve zdravotnictví odejde v nadcházejících letech do důchodu. Ke zmírnění dopadu pandemie COVID-19 bude zapotřebí zlepšit odolnost a krizovou připravenost zdravotnického systému a současně podpořit rovný přístup ke zvýšenému poskytování primární a integrované péče, aby se omezily zbytečné hospitalizace. Tímto způsobem se zároveň může zlepšit prevence a léčba dalších zdravotních potíží. Systémy elektronického zdravotnictví jsou stále omezené, navzdory národní strategii elektronického zdravotnictví vytyčené pro období 2016–2020.

                  (18)

                  Trh práce byl po celý rok 2019 a začátkem roku 2020 i nadále robustní a vykazoval pozitivní výsledky u většiny ukazatelů. Míra zaměstnanosti dále rostla a míra nezaměstnanosti klesla na nejnižší hodnotu v historii. Podle prognózy Komise z jara 2020 se však míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 5,0 % a v roce 2021 pak opět mírně klesne na 4,2 %. Vláda rychle zareagovala na pandemii COVID-19 a zavedla mnoho opatření na ochranu příjmů a zaměstnanosti, se zvláštním zaměřením na podniky a osoby samostatně výdělečně činné. Navržená zmírňující opatření však nezajišťují plnou ochranu některým zranitelným skupinám na trhu práce (pracovníkům s krátkodobými smlouvami a agenturním pracovníkům). Uzavření škol a zařízení péče o děti v průběhu omezení volného pohybu osob mohlo mít obzvláště negativní dopad na ženy s četnými pečovatelskými povinnostmi. Přechod z krize by měla usnadnit podpora investic do péče o děti a do dlouhodobé péče ve spojení s pružným uspořádáním práce (například prací na dálku). Cílenější aktivní politiky na trhu práce a poskytování dovedností, v konzultaci se sociálními partnery, napomáhají udržení zaměstnanců i profesním přechodům. Aktivní podpora ze strany veřejných služeb zaměstnanosti může rovněž usnadnit úspěšný návrat na trh práce, zejména v případě zranitelných skupin. Snazší a rychlejší přístup k sociální ochraně by pomohl předejít upadání do pasti chudoby a ztrátám bydlení. Výsledky vzdělávání jsou i nadále silně poznamenávány socioekonomickými nerovnostmi a nízkými investicemi. Zajištění rovného přístupu ke kvalitnímu inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, mimo jiné i v digitálním kontextu, může pomoci zlepšit úroveň dovedností a rozvinout digitální učení. Obzvláště důležité je napomáhat rozvoji digitálních dovedností, a to kromě jiného prostřednictvím podpory a průběžného vzdělávání učitelů a školitelů. Veřejné výdaje na jednoho studenta zůstávají na všech úrovních vzdělávání poměrně malé. Nedostatek kvalifikovaných učitelů svědčí o tom, že je třeba zvýšit atraktivitu tohoto povolání, zejména mezi talentovanými mladými lidmi.

                  (19)

                  Česko patří k zemím, kterých by se mohly zvláště dotknout technologické změny a které v tomto směru potřebují značné investice. Digitální transformace bude vyžadovat podporu (mimo jiné v průmyslu a ve službách) prostřednictvím cílených investic do inteligentních řešení a dovedností. Byl splněn cíl spočívající v plném pokrytí pevným širokopásmovým připojením, ale mobilní širokopásmové připojení je stále relativně drahé. Zpoždění v rozvoji infrastruktury by mohlo dopadnout zejména na zranitelné skupiny a strukturálně slabé regiony, u kterých existuje větší riziko izolace. To by se mohlo negativně promítnout i do sledování a tlumení epidemie. Mají-li být uspokojeny potřeby v oblasti připojení, jsou zapotřebí investice do sítí s velmi vysokou kapacitou (pevných i mobilních) a patřičná opatření na straně poptávky. Pro dosažení tohoto cíle bude mít zásadní význam včasné přidělení spektra 5G za předvídatelných, investičně příznivých podmínek. Rozvoj superrychlých širokopásmových služeb brzdí malá poptávka, která je dána četnými proměnnými, například cenou připojení, kupní silou obyvatelstva nebo věkem a vzděláním lidí. České orgány jsou odhodlány rozvíjet a integrovat nové digitální technologie, ale překážkou je i nadále nízká úroveň dovedností. České orgány jsou rovněž odhodlány podporovat řešení založená na umělé inteligenci, ale i přes úsilí vlády v této oblasti Česko stále zaostává za předními členskými státy, pokud jde o výzkumné a patentové činnosti v této oblasti.

                  (20)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvádí Česko významné investiční potřeby, pokud jde o úspěšné řešení klimatické a energetické transformace a přechod ke klimatické neutralitě. Jde především o podporu obnovitelných zdrojů energie, energetickou účinnost, infrastrukturu a části přenosové soustavy. Změna klimatu už má viditelné dopady v podobě sucha a povodní a způsobuje významné hospodářské ztráty. Trvalým problémem je rovněž znečištění ovzduší. Daně ze znečištění jsou nicméně velmi nízké. V odvětví energetiky i nadále dominuje uhlí, které také zůstává důležitým motorem hospodářské činnosti ve třech českých regionech. Skutečnost, že předkladatelé projektů mají omezenou realizační kapacitu a omezená je i poradenská podpora ze strany českých orgánů, dále výrazně brzdí vypracování solidního souboru projektů, které by ve zmiňovaných regionech uskutečnily klimatickou a digitální transformaci. Celkově se očekává, že přechod od uhlí bude mít významné socioekonomické důsledky, a zdá se, že dosud není velká chuť investovat do technologií s nulovými nebo nízkými emisemi skleníkových plynů. Výroba energie z obnovitelných zdrojů je pod průměrem EU. V tomto odvětví chybí finanční pobídky a patřičný právní a institucionální rámec na podporu dalšího rozvoje. Také se zdá, že existuje malé povědomí o širších přínosech energetické účinnosti. Přechod na elektromobilitu je poměrně pomalý a silniční doprava se začíná řadit k hlavním spotřebitelům energie. Daně z dopravy jsou nízké a nevycházejí z emisí CO2. Dobíjecí infrastruktura pro elektrická vozidla je stále v počátečním stadiu rozvoje. Výsledky v oblasti nakládání s odpady zůstávají vzhledem k ambicióznějším cílům průměrné. Chybí komplexní strategie pro rozvoj potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Česku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o České republice z roku 2020. To by Česku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (21)

                  Přístup k běžným způsobům financování je lepší než průměr EU, avšak rizikové financování je méně rozvinuté. Financování vysoce rizikových domácích podniků, zejména při založení a v pozdější rozvojové fázi, je stále vzácné. Některé úspěšné inovativní iniciativy se sice dostaly na trh, ale financování rizikového a vlastního kapitálu zůstává velmi nízké. Pro rozvoj výzkumu a inovací je v Česku zapotřebí systémová reforma. Dále sice plynule rostou soukromé investice do výzkumu a vývoje, ale velké, převážně zahraniční podniky investují do nehmotných aktiv, jako je výzkum a vývoj, znatelně více než domácí podniky malé a střední velikosti. Odvětví středně a vysoce vyspělých technologií trpí nedostatkem dovedností, protože v zemi je málo absolventů přírodovědných, technických, inženýrských a matematických oborů a absolventům chybí odpovídající odborná příprava. Také propagace a podpora podnikání je stále nízká, což brzdí růst produktivity. Výrazná roztříštěnost v odvětví výzkumu vede k tomu, že finanční prostředky na výzkum a vývoj jsou příliš rozptýleny. Spolupráci veřejného a soukromého sektoru ztěžuje stávající praxe posuzování profesní dráhy výzkumných pracovníků. Užší spolupráce mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou, zejména prostřednictvím tzv. spin-off firem, by mohla urychlit přenos technologií a šíření inovací.

                  (22)

                  Omezení volného pohybu osob kvůli pandemii COVID-19 vyvolalo tlak na dodavatelské řetězce a mnohé podniky nemohly fungovat, přičemž zároveň postrádají likvidní rezervy. Nejvíce zasaženy byly automobilový průmysl a odvětví služeb. Výkon dozoru nad trhem je rozdělen mezi příliš mnoho orgánů a spolupráce a koordinace nejsou optimální. Zájem o oficiální režimy poskytující státní záruky podnikům rychle přesáhl dostupnou kapacitu. Při poskytování podpory společnostem lze zlepšit koordinaci a urychlit postupy. Některé zúčastněné strany mají za to, že opatření, která české orgány přijaly, aby ztlumily dopad krize vyvolané pandemií COVID-19, jsou byrokratická a do reálné ekonomiky se promítají pomalu. Existuje prostor pro lepší analýzu údajů, které jsou zapotřebí k přijímání rychlých, informovaných a optimálních rozhodnutí o cílených strategiích a opatřeních pro hospodářské oživení. Obecně lze říci, že rychle se měnící právní předpisy a složité administrativní postupy jsou podnikatelskou sférou vnímány jako překážky, jež stojí v cestě investicím. Administrativní zátěž je zvláště problematická pro začínající podniky, pokud jde o licence a povolení. Významnou překážkou jsou zdlouhavá a náročná řízení k získání stavebního povolení. Navrhovaná nová stavební legislativa čelí kritice. Česko patří mezi nejméně rozvinuté členské státy, pokud jde o využívání digitálních veřejných služeb. Počet uživatelů elektronické veřejné správy zůstává hluboko pod průměrem EU. Země provádí svůj plán elektronické veřejné správy. Od roku 2020 má Česko novou „digitální ústavu“, která zakládá právo mít nejpozději od roku 2025 téměř všechny veřejné služby k dispozici elektronicky. On-line řešení nicméně nabízí jen relativně malý počet obcí. Parlament v současné době projednává změnu daňového zákonodárství, jež usiluje o větší digitalizaci daňového systému, jelikož míra elektronického podávání zůstává u některých daní poměrně nízká.

                  (23)

                  Zatímco doporučení určená Česku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (24)

                  Výkonnost veřejného sektoru a efektivita veřejné správy v Česku jsou pod průměrem EU. Podle mezinárodních ukazatelů si Česko vede poměrně dobře, pokud jde o přístupnost informací souvisejících s veřejnou správou při koncipování politik. Hůře se mu však daří v oblasti profesionality veřejné služby, transparentnosti veřejné správy a kontroly korupce. Efektivitu veřejné správy by zvýšilo lepší strategické plánování a meziresortní koordinace a také menší roztříštěnost místní správy. Rámec pro zadávání veřejných zakázek se zlepšil, ale může vyžadovat další doladění. Navzdory mírnému zlepšení zůstává pro podniky problémem korupce, která může dále brzdit hospodářskou činnost. Stále zbývá přijmout několik protikorupčních opatření, jako například zákon o lobbingu a zákon o ochraně oznamovatelů.

                  (25)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Česko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (26)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Česka, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Česku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Česku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (27)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Česku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, posílit dostupnost zdravotnických pracovníků, primární péči a integraci péče a zavést služby elektronického zdravotnictví.

                  2.

                  Podporovat zaměstnanost aktivními politikami na trhu práce, poskytováním dovedností (včetně digitálních dovedností) a přístupem k digitálnímu učení.

                  3.

                  Podpořit malé a střední podniky větším využíváním finančních nástrojů k zajištění podpory likvidity, snížením administrativní zátěže a zlepšením elektronické veřejné správy. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na vysokokapacitní digitální infrastrukturu a technologie, na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a na udržitelnou dopravní infrastrukturu, a to mimo jiné v uhelných regionech. Zajistit inovativním podnikům přístup k financování a zlepšit spolupráci veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 15.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/22

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Dánska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2020
      (2020/C 282/04)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Dánsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Dánsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Dánsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Dánsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 7. května 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 5. května 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (10)

                  Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (11)

                  V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 3,7 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 8,0 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je pak prognózován pokles schodku na 2,4 % HDP. Po snížení na 33,2 % HDP v roce 2019 se podle konvergenčního programu z roku 2020 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2020 zvýší na 40,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (12)

                  Dánsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 4,9 % HDP. Mezi tato opatření patří posílení služeb zdravotní péče, dočasná kompenzace fixních nákladů pro podniky, dočasný systém mzdové kompenzace a mimořádná pomoc pro odvětví, jež se potýkají s problémy. Kromě toho Dánsko oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, jež konvergenční programy z roku 2020 odhadují přibližně na 15 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní z příjmů fyzických a právnických osob a úvěrové záruky (3,7 % HDP). Ve srovnání s prognózou Komise z jara 2020 spočívá hlavní rozdíl v tom, že konvergenční program z roku 2020 zahrnuje očekávané budoucí ztráty v důsledku státních záruk v souvislosti s Covid-19 (0,5 % HDP). Opatření, která Dánsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (13)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo dánské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit -7,2 % HDP v roce 2020 a -2,3 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (14)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Dánsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (15)

                  V první polovině roku 2020 Dánsko značně postihla pandemie COVID-19, což vytvořilo tlak na systém zdravotní péče a výrazně snížilo hospodářskou aktivitu v některých odvětvích. Dánsko provedlo včasná opatření s cílem zastavit pandemii a posílit systém zdravotní péče, včetně dalekosáhlých iniciativ zaměřených na zmírnění jejích hospodářských důsledků. Výsledný hospodářský útlum byl řešen řadou důrazných hospodářských a finančních opatření vlády a centrální banky, včetně přímé podpory, která částečně pokrývá fixní náklady a mzdové výdaje podniků, odkladu daní a poskytování likvidity bankám a podnikům, úvěrových programů a dalších opatření v oblasti měnové politiky. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Tato opatření účinně omezila hospodářský otřes vyvolaný pandemií COVID-19, avšak nezabránila značné ztrátě produkce, velkému počtu úpadků a insolvenčních řízení a výraznému zvýšení nezaměstnanosti a počtu osob ohrožených chudobou, a to i v případě osob ve zranitelných situacích (např. osob se zdravotním postižením). Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 mírně vzroste na přibližně 6,5 %, načež se v roce 2021 sníží pod 6 %.

                  (16)

                  Probíhající krize způsobená pandemií COVID-19 zvýraznila, že je nutné, aby Dánsko soustavně pracovalo na posílení odolnosti svého systému zdravotní péče. Obzvlášť znepokojivý je nedostatek zdravotnických pracovníků a nedostatek specializovaných lékařů a zdravotních sester např. v oblasti intenzivní péče (zejména anesteziologických sester). Klíčem je neustálé úsilí o řešení tohoto nedostatku pracovních sil. V krátkodobém horizontu by Dánsko mělo usilovat o zajištění dostupnosti klíčového zdravotnického materiálu, včetně osobních ochranných prostředků pro zdravotnické pracovníky. Probíhá výzkum s cílem nalézt nejen antivirovou léčbu a očkovací látku, ale také lepší a rychlejší testování.

                  (17)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Dánsko má dobré výsledky v oblasti digitalizace, jak dokládá srovnávací přehled Evropské komise v oblasti Digitální agendy. Aby si však Dánsko udrželo tuto silnou pozici v dlouhodobém horizontu a zajistilo si konkurenceschopnost a mělo prospěch z digitální transformace, bude muset investovat do digitální infrastruktury i do vzdělávání, odborné přípravy a prohlubování dovedností. Dánský národní plán v oblasti energetiky a klimatu poukazuje na nutnost důležitých investic, které jsou zapotřebí k úspěšnému řešení transformace v oblasti změny klimatu a energetiky. Největší investice jsou nezbytné pro zavedení nových kapacit v pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, přičemž byly zjištěny velké investiční potřeby rovněž u domácností (energetická účinnost a přeměna dodávek tepla), udržitelné dopravy, průmyslu a bioplynu a dálkového vytápění. Cílem dánské politiky v oblasti klimatu je snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 70 % oproti roku 1990 a nejpozději do roku 2050 dosáhnout klimatické neutrality. Za tímto účelem by měla být snížena spotřeba energie, což vyžaduje investice, které sledují komplexní přístup a zaměřují se na odvětví, v nichž jsou úspory energie obzvláště slibné. Hospodářské oživení z krize způsobené pandemií COVID-19 by mohlo být podpořeno předsunutím finančních prostředků plánovaných zelených investic a pokrokem v realizaci ambiciózních investičních projektů v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury, jako je bydlení, větrná energie na moři, energetické propojení a elektrizace kolejových drah. Doprava je největším zdrojem emisí skleníkových plynů v Dánsku a další politická opatření v této oblasti jsou obzvláště relevantní. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Dánsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Dánsku z roku 2020. To by Dánsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (18)

                  Celkové výdaje na výzkum a vývoj se do vyššího růstu produktivity v Dánsku neprojevily. Chybí integrovaná inovační strategie, která by jasně stanovila, čeho chce Dánsko dosáhnout v rámci globálního inovačního prostředí. Výzkumná a inovační činnost se i nadále omezuje na malý počet velkých podniků a nadací, a to zejména ve farmaceutickém a biotechnologickém odvětví. Osm největších společností představuje téměř 40 % celkových výdajů na výzkum a vývoj v soukromém sektoru (oproti celosvětovému průměru 19 %). Celkové výdaje na výzkum a vývoj zůstávají vysoké, avšak absolutní počet společností činných v oblasti výzkumu a vývoje se od roku 2009 snížil, a to z velké části proto, že menší firmy se do výzkumu a vývoje nezapojují. Pouze 33 % malých a středních podniků zavedlo inovace produktů nebo procesů. Proto by mohlo být zapotřebí dalšího politického úsilí k rozšíření inovační základny s cílem zahrnout více podniků. Reakce na měnící se potřeby v oblasti dovedností po skončení pandemie COVID-19, a to i s ohledem na budoucí technologické změny, vyžaduje trvalé investice do programů rozšiřování dovedností a rekvalifikace, mimo jiné prostřednictvím vzdělávání dospělých.

                  (19)

                  Dánsko učinilo kroky k posílení svého rámce pro boj proti praní peněz. V roce 2019 byly přijaty nové právní předpisy a vnitrostátní orgány a regulační orgány začaly provádět řadu opatření na posílení dánského preventivního rámce pro boj proti praní peněz. Orgánu finančního dohledu byly uděleny sankční pravomoci a přidělen vyšší rozpočet na posílení jeho kapacity pro dohled v oblasti boje proti praní peněz. Finanční zpravodajská jednotka rovněž obdržela další personální a finanční zdroje. Je zásadní, aby se posílený rámec pro boj proti praní peněz promítl do účinného dohledu a prosazování. Zejména orgán dohledu v oblasti boje proti praní peněz bude muset v plném rozsahu provést přístup založený na posouzení rizik. Zvýšená kapacita finanční zpravodajské jednotky bude muset prokázat, že nedostatky, na něž upozornila zpráva dánského účetního dvora, byly odpovídajícím způsobem vyřešeny.

                  (20)

                  Zatímco doporučení určená Estonsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (21)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Dánsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (22)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (23)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Dánsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, mimo jiné zajištěním dostatečného množství klíčového zdravotnického materiálu a vyřešením nedostatku zdravotnických pracovníků.

                  2.

                  Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, udržitelnou dopravu a výzkum a inovace. Podporovat integrovanou inovační strategii s širší investiční základnou.

                  3.

                  Zlepšit účinnost dohledu v oblasti boje proti praní peněz a účinně prosazovat rámec pro boj proti praní peněz.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 20.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.