title: Doporučení Rady ze dne 17. února 2015 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2013

text:
               24.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 66/3

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 17. února 2015
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2013
   (2015/C 66/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT–ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné desátý Evropský rozvojový fond (10. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 8 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 142 až 144 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 10. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2013, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2013 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 8 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 10. ERF.

               (2)

               Provádění operací 10. ERF Komisí během rozpočtového roku 2013 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 10. ERF za rozpočtový rok 2013.

      V Bruselu dne 17. února 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 398, 12.11.2014, s. 289.


				|

		52014DC0405

			Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014 /* COM/2014/0405 final */

Doporučení pro
DOPORUČENÍ RADY
k národnímu programu reforem Dánska na rok
2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148
odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu
nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a
o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na
čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise[2],
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská
rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost,
Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která
se bude zaměřovat na klíčové oblasti, v nichž je třeba
přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro
udržitelný růst a konkurenceschopnost.
(2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada
na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých
vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)
Dne 29. června 2012 hlavy států nebo
předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech
dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají
být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména
plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit
doporučení určená jednotlivým státům.
(4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Dánska na rok 2013 a
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska
na období 2013–2016.
(5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[4],
která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik
pro rok 2014. Téhož dne přijala Komise na základě
nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které je
Dánsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
přezkum.
(6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu
ke standardním podmínkám úvěrování ekonomiky, podpory růstu a
konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů
krize a modernizace veřejné správy.
(7)
Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise
výsledky hloubkového přezkumu Dánska[6]
podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise
vede k závěru, že makroekonomické problémy Dánska spojené se
soukromým zadlužením a vnější konkurenceschopností již nejsou považovány
za nerovnováhu ve smyslu postupu při makroekonomické
nerovnováze. Zejména nápravná opatření na trhu s bydlením a dopady
vysoké zadluženosti soukromého sektoru na reálnou ekonomiku a stabilitu
finančního sektoru se zdají být pod kontrolou. Stávající vývoj, jakož
i klíčové faktory vnější konkurenceschopnosti však vyžadují trvalé
sledování.
(8)
Dne 15. dubna 2014 předložilo Dánsko
svůj konvergenční program na rok 2014 a svůj národní
program reforem na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly
oba programy posuzovány současně.
(9)
Cílem rozpočtové strategie nastíněné
v konvergenčním programu na rok 2014 je zajistit udržitelnost
nápravy nadměrného schodku a udržet strukturální saldo rozpočtu
na úrovni nebo nad úrovní střednědobého cíle.
Střednědobý cíl ve výši -0,5 % HDP odráží požadavky Paktu
o stabilitě a růstu. Schodek veřejných financí Dánska byl
v roce 2013 udržitelně snížen na úroveň pod 3 %
HDP. Cílem programu je celkový schodek veřejných financí ve výši
1,3 % HDP v roce 2014 a 2,9 % v roce 2015, což je v souladu
s (nově vypočteným) strukturálním saldem na úrovni nebo nad úrovní
střednědobého cíle. Celkově je rozpočtová strategie
nastíněná v programu v souladu s požadavky Paktu
o stabilitě a růstu. Úroveň zadlužení, která v roce 2013
představovala 44,5 % HDP, by se měla v roce 2015
dočasně zvednout a poté klesnout. Makroekonomický scénář,
na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je
realistický. Scénář počítá s růstem HDP ve výši
1,6 % v roce 2014 a 1,9 % v roce 2015, což je
vesměs v souladu s prognózou útvarů Komise z jara
2014, která pro uvedené roky předpokládá růst ve výši 1,5 %
a 1,9 %. Na základě posouzení konvergenčního programu
na rok 2014 a na základě prognózy Komise, v souladu
s nařízením Rady (ES) č. 1466/97, je Rada názoru, že je
stav veřejných financí Dánska v pořádku a cíle konvergenčního
programu jsou realizovatelné.
(10)
Dánsko zatím neučinilo dostatečný pokrok
v řešení situace skupin na okraji trhu práce, ani
nepokročilo ve zvýšení nákladové efektivnosti vzdělávacího
systému. První výsledky začíná přinášet reforma systému invalidních
důchodů a systému dotovaného zaměstnávání (tzv. flex-job),
v platnost vstoupila reforma peněžitých dávek, byla schválena reforma
nemocenských dávek a v dubnu vláda předložila návrh reformy aktivních
politik na trhu práce. Zbývá zajistit dostatečnou nabídku
učňovských míst a zvýšit kvalitu a zatraktivnit image tohoto typu
vzdělávání, zdokonalit systémy odborného vzdělávání a přípravy a
řešit problém vysokého počtu případů předčasného
ukončení studia. Vzhledem k tomu, že se tyto reformy začaly
provádět teprve nedávno, ještě se plně neprojevil jejich
účinek. Pokud jde o odborné vzdělávání a přípravu, dohoda
o jejich reformě byla dosažena v únoru 2014 a měla by
vstoupit v platnost v polovině roku 2015 s cílem zvýšit
kvalitu odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím celé
řady iniciativ.
(11)
Doposud se nepodařilo obnovit produktivitu
dánské ekonomiky. Posouzení Evropské komise se z velké míry shoduje
se zjištěními komise pro produktivitu. V dubnu 2014 komise
pro produktivitu zveřejnila 25 hlavních doporučení a více než
100 konkrétních návrhů například v oblastech hospodářské
soutěže, zadávání veřejných zakázek, vzdělávání,
internacionalizace, inovací, zdanění a infrastruktury. Problém
nízkého růstu výkonnosti se bude řešit realizací doporučení
komise pro produktivitu.
(12)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska. Posoudila konvergenční
program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam
pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Dánska,
ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti
posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že
pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy
na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského
semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1
až 3.
(13)
Na základě tohoto posouzení
přezkoumala Rada konvergenční program Dánska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1,
DOPORUČUJE, aby Dánsko
v období 2014–2015 provedlo tato opatření:
1.           Po nápravě
nadměrného schodku pokračovat v provádění fiskální politiky
podporující růst a udržet zdravou fiskální pozici zajišťující, že se
bude po celou dobu trvání konvergenčního programu pokračovat
v plnění střednědobého rozpočtového cíle.
2.           Podniknout další kroky
ke zlepšení zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Zlepšit
výsledky ve vzdělávání, zejména mladých lidí
z přistěhovaleckého prostředí, a zvýšit efektivnost
odborného vzdělávání. Usnadnit přechod ze vzdělávání
na trh práce, například větším využíváním odborné praktické
přípravy a učňovského vzdělávání.
3.           Zvýšit úsilí
k odstranění překážek vstupu na trhy a snížit
regulační zátěž, aby se podle doporučení komise
pro produktivitu zvýšila hospodářská soutěž v odvětví
služeb na domácím trhu, zejména v maloobchodě a stavebnictví.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 405 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               SWD(2014) 77 final.
[7]               Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady
(ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Komise ze dne 2. července 2008 o přeshraniční interoperabilitě systémů elektronických zdravotních záznamů (oznámeno pod číslem K(2008) 3282)

text:
               18.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 190/37

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 2. července 2008
   o přeshraniční interoperabilitě systémů elektronických zdravotních záznamů
   (oznámeno pod číslem K(2008) 3282)
   (2008/594/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 uvedené smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Strategická iniciativa i2010, která je iniciativou pro růst a zaměstnanost, staví na politikách informačních a komunikačních technologií, na výzkumu a na inovacích, aby pomohla dosáhnout cílů Lisabonské strategie. Iniciativa i2010 prosazuje vybudování evropské informační společnosti a podporuje poskytování lepších veřejných služeb, včetně elektronického zdravotnictví.

               (2)

               S využitím řešení podporovaných informačními a komunikačními technologiemi (elektronické zdravotnictví) je alespoň částečně možné vyřešit stávající i budoucí náročné úkoly, které ohrožují evropské systémy zdravotní péče. Hlavním předpokladem využívání výhod elektronického zdravotnictví je lepší spolupráce v oblasti interoperability elektronických zdravotních systémů a aplikací členských států. Systémy elektronických zdravotních záznamů tvoří základní součást systémů elektronického zdravotnictví.

               (3)

               Systémy elektronických zdravotních záznamů mají potenciál dosáhnout vyšší kvality a lepšího zabezpečení zdravotních informací než tradiční formy zdravotních záznamů. Interoperabilní systémy elektronických zdravotních záznamů by měly snáze zpřístupnit informace o pacientech a zlepšit kvalitu a bezpečnost péče o pacienty ve Společenství, neboť pacientům i zdravotním pracovníkům poskytnou příslušné a aktuální informace a zároveň zajistí nejvyšší standardy ochrany osobních údajů a důvěrnost. Zlepšení přeshraniční spolupráce v oblasti elektronického zdravotnictví vyžaduje spolupráci mezi poskytovateli, kupujícími a regulátory zdravotnických služeb v různých členských státech. Žádné opatření související s interoperabilitou zároveň nemusí nutně vést k harmonizaci zákonů a předpisů o organizaci zdravotnictví a poskytování zdravotní péče a služeb v členských státech.

               (4)

               Nedostatečná interoperabilita systémů elektronických zdravotních záznamů je jednou z hlavních překážek uskutečňování sociálních a hospodářských výhod elektronického zdravotnictví ve Společenství. Rozdrobení trhu v oblasti elektronického zdravotnictví zhoršuje nedostatečná technická a sémantická interoperabilita. Zdravotnické informační a komunikační systémy a normy, které se v současnosti používají v členských státech, jsou často neslučitelné a neusnadňují přístup k informacím, které jsou životně důležité pro poskytování bezpečné a kvalitní zdravotní péče v různých členských státech.

               (5)

               Sdělení Komise Evropskému Parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Elektronické zdravotnictví – zlepšení zdravotní péče pro evropské občany: Akční plán pro evropský prostor elektronického zdravotnictví“, předložené dne 30. dubna 2004 (1), uvádí potenciál systémů elektronického zdravotnictví a hlavní úkoly, které je zapotřebí splnit, aby tyto systémy mohly být rozšířeny. Akční plán uvedený v tomto sdělení vyzývá k přijetí společného opatření Společenství a členských států pro interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů.

               (6)

               Prohlášení z konference o elektronickém zdravotnictví na vysoké úrovni z roku 2007 uznalo význam zahájení společných iniciativ členských států posílením řady činností spojených s interoperabilitou systémů elektronických zdravotních záznamů.

               (7)

               Komise reagovala na zprávu nezávislé skupiny odborníků „Vytváření inovativní Evropy“ sdělením „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“ (2), jehož cílem je vytvářet a uvádět na trh inovační výrobky a služby v předních průmyslových a společenských oblastech, včetně elektronického zdravotnictví. Jedním z hlavních cílů navrhovaných iniciativ je podpořit interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů, neboť zdravotnické informační a komunikační systémy a normy používané v současnosti v členských státech jsou často neslučitelné, a představují tak překážku pro hospodárná a inovační řešení informačních technologií pro zdravotnictví.

               (8)

               Evropský parlament schválil dne 23. května 2007 usnesení o dopadu a důsledcích vyjmutí zdravotnických služeb z působnosti směrnice o službách na vnitřním trhu (3); Usnesení vyzývá Komisi, aby přiměla členské státy k aktivní podpoře zavádění elektronického zdravotnictví a telemedicíny, zejména vývojem interoperabilních systémů, které umožní výměnu informací o pacientech mezi poskytovateli zdravotní péče v různých členských státech.

               (9)

               Účelem doporučení je přispět k rozvoji celkové interoperability v evropském elektronickém zdravotnictví do konce roku 2015.

               (10)

               Toto doporučení respektuje a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článek 7 o právu na respektování soukromého a rodinného života a článek 8 o právu každého jednotlivce na ochranu osobních údajů.

               (11)

               Zdravotní záznamy patří k nejcitlivějším dostupným záznamům, které obsahují osobní informace. Neoprávněné zjištění zdravotních potíží nebo diagnózy by mohlo mít nepříznivý dopad na osobní i pracovní život člověka. Vedení elektronických zdravotních záznamů zvyšuje riziko, že dojde k náhodnému odhalení informací o pacientech nebo že budou tyto informace snadno předány neoprávněným osobám.

               (12)

               Interoperabilita systémů elektronických zdravotních záznamů se týká předávání osobních údajů o zdravotním stavu pacienta. Mělo by být možné, aby se tyto údaje volně pohybovaly z jednoho členského státu do druhého, zároveň by však měla být chráněna základní práva jednotlivců. Tímto doporučením by tedy neměla být dotčena ustanovení Společenství o ochraně osobních údajů obsažená zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (5).

               (13)

               Komise se domnívá, že v příslušných oblastech, jako je elektronické zdravotnictví, kde se zpracovávají osobní údaje prostřednictvím sítí informačních a komunikačních technologií, by měly být vyvinuty a široce používány technologie zvyšující ochranu soukromí (PETs) (6),

         DOPORUČUJE:
   1)   Toto doporučení stanoví soubor pokynů pro vývoj a využívání interoperabilních systémů elektronických zdravotních záznamů, které umožní přeshraniční výměnu údajů o pacientech ve Společenství, pokud to bude nutné pro oprávněné lékařské nebo zdravotní účely. Tyto systémy elektronických zdravotních záznamů by měly poskytovatelům zdravotní péče umožnit zajistit, aby se pacientům dostalo účinnější a efektivnější péče, bude-li existovat včasný a bezpečný přístup k základním a možná životně důležitým zdravotním informacím, pokud bude zapotřebí, a ve shodě se základními právy pacientů na soukromí a ochranu údajů.
   2)   Toto doporučení stanoví pokyny pro interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů, včetně souhrnů o pacientech, údajů pro mimořádné situace a záznamů o léčení, což usnadní řešení elektronických lékařských předpisů.
   3)   Pro účely tohoto doporučení se rozumí:

               a)

               „pacientem“ jakákoliv fyzická osoba, která pobírá nebo chce pobírat zdravotní péči v jakémkoliv členském státě;

               b)

               „zdravotnickým pracovníkem“ lékař nebo zdravotní sestra a ošetřovatel odpovědný za všeobecnou péči nebo zubní lékař nebo porodní asistentka nebo farmaceut ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (7) nebo jiný odborník, který vykonává činnosti v odvětví zdravotnictví, jež jsou vyhrazeny jako regulované povolání, jak vymezuje čl. 3 odst. 1 písm. a) směrnice 2005/36/ES;

               c)

               „elektronickým zdravotním záznamem“ komplexní lékařský záznam nebo podobná dokumentace o minulém a současném stavu tělesného a duševního zdraví fyzické osoby v elektronické podobě, který zajišťuje snadnou dostupnost těchto údajů pro léčbu a jiné s ní úzce související účely;

               d)

               „systémem elektronických zdravotních záznamů“ systém pro zaznamenávání a získávání informací v elektronických zdravotních záznamech a pro nakládání s nimi;

               e)

               „souhrnem o pacientech, údaji pro mimořádné situace, záznamem o léčení“ podmnožiny elektronických zdravotních záznamů, které obsahují informace pro konkrétní použití a konkrétní účel využití, jako je mimořádný případ péče nebo elektronický lékařský předpis;

               f)

               „elektronickým lékařským předpisem“ lékařský předpis vymezený čl. 1 odst. 19 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/EC (8) vystavený a předaný;

               g)

               „interoperabilitou systémů elektronických zdravotních záznamů“ schopnost dvou nebo více systémů elektronických zdravotních záznamů vyměňovat si počítačem vyhodnotitelné údaje i člověkem pochopitelné informace a znalosti;

               h)

               „přeshraniční interoperabilitou“ interoperabilita mezi sousedícími i nesousedícími členskými státy a celými jejich územími;

               i)

               „sémantickou interoperabilitou“ zajištění toho, že jakýkoliv jiný systém nebo aplikace, která původně nebyla vyvinuta pro tento účel, pochopí přesný význam vyměňovaných informací.

         4)   Dosažení a udržení přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů s sebou nese řízení nepřetržitého procesu změny a přizpůsobování množství prvků a otázek v rámci elektronických infrastruktur v členských státech i napříč jimi. Tyto elektronické infrastruktury jsou potřebné k výměně informací, k interakci a spolupráci, aby se zajistila co nejvyšší úroveň kvality a bezpečnosti při poskytování zdravotní péče pacientům. Provádění interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů bude vyžadovat složitý soubor rámcových podmínek, organizačních struktur a prováděcích postupů, do kterých se zapojí všechny příslušné zúčastněné subjekty.

               a)

               Za účelem toho se členské státy vyzývají, aby přijaly opatření na pěti úrovních, a to na celkové politické úrovni, organizační úrovni, technické úrovni, sémantické úrovni a úrovni vzdělávání a zvyšování povědomí.

               b)

               Základem těchto činností bude úplný soulad s vnitrostátními právními nástroji i právními nástroji Společenství, které se zabývají zejména ochranou osobních údajů, včetně důvěrnosti a bezpečnosti údajů. Měly by být zajištěny potřebné právní pojistky spolu s pojistkami na ochranu údajů zabudovanými do návrhů a zavádění systémů elektronických zdravotních záznamů. Dále je nezbytné vyvinout mechanismy pro vzdělávání pacientů i odborníků a pro hodnocení a sledování činností potřebných pro zajištění interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů.

         Politická úroveň přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů
   5)   Na úrovni politické proveditelnosti a nasazení pro interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů se doporučuje, aby členské státy:

               a)

               přijaly politický i strategický závazek zavést na místní, regionální i vnitrostátní úrovni systémy elektronických zdravotních záznamů, které jsou interoperabilní se systémy elektronických zdravotních záznamů v ostatních členských státech;

               b)

               aktivně spolupracovaly s ostatními členskými státy a příslušnými zúčastněnými subjekty na zajištění přijetí a provádění norem, díky nimž bude přeshraniční interoperabilita systémů elektronických zdravotních záznamů proveditelná a bezpečná;

               c)

               prováděly interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů jako nedílnou součást regionálních a vnitrostátních strategií elektronického zdravotnictví;

               d)

               zvážily zahrnutí elektronického zdravotnictví do vnitrostátních a regionálních strategií pro územní soudržnost a rozvoj a analyzovaly výsledky již používaných systémů elektronických zdravotních záznamů na úrovni politiky a možností financování elektronického zdravotnictví. Na období 2007–2013 je podpora rozvoje interoperability elektronického zdravotnictví prostřednictvím investic do elektronického zdravotnictví a nadnárodních a přeshraničních činností poskytována v rámci politiky soudržnosti;

               e)

               analyzovaly rizika, překážky nebo chybějící prvky v souvislosti s dosažením přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů a určily potřebné předpoklady a příslušné pobídky pro vyřešení problémů;

               f)

               vyhradily adekvátní zdroje, například v podobě přímých investic, které investují do systémů elektronických zdravotních záznamů;

               g)

               uznaly, že investice do technické a sémantické interoperability mohou být v krátkodobějším horizontu prospěšné, jelikož používají přístup krok za krokem a příklady osvědčených postupů a čerpají z priorit a odborných znalostí členských států;

               h)

               zvážily vytvoření jiných finančních mechanismů nepřímých pobídek, které umožní přijmout, získat nebo modernizovat interoperabilní systémy elektronických zdravotních záznamů;

               i)

               plánovaly činnosti zaměřené na zajištění interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů alespoň na pět let dopředu. Má se za to, že tento časový horizont je vhodný pro zajištění konzistence politik, která je často předpokladem pro zvýšení investic a pro inovace;

               j)

               při zavádění systémů elektronických zdravotních záznamů výrazně zapojily uživatele a ostatní zúčastněné subjekty do vytvoření adekvátní správy, řízení, partnerství veřejného a soukromého sektoru, zadávání veřejných zakázek, plánování, provádění, hodnocení, odborného školení, informování a vzdělávání;

               k)

               zvyšovaly povědomí mezi příslušnými zúčastněnými subjekty, jako jsou místní a regionální orgány, zdravotničtí pracovníci, pacienti a dotčené odvětví, o výhodách a nutnosti interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů.

         Organizační úroveň přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů
   6)   Je nezbytné vytvořit organizační rámec a proces, který umožní přeshraniční interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů. Měl by vycházet z plánu zpracovaného členskými státy, který pokrývá pětileté období a uvádí podrobnosti v souvislosti s těmito milníky:

               a)

               dohodnout se na evropském procesu správy a řízení, který zavede pokyny pro rozvoj, provádění a udržení přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů, jež upravují řízení za účelem spolehlivé identifikace pacientů a ověření zdravotních pracovníků i ostatní příslušné otázky, jak je popsáno v bodech 7, 8, 9 a 14;

               b)

               zvážit politiky a pobídky pro zvýšení poptávky po elektronických zdravotnických službách, což umožní interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů;

               c)

               analyzovat faktory, kvůli nimž jsou normalizační procesy, které vedou k vyšší úrovni interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů, tak dlouhou, složitou a drahou činností, a navrhnout opatření na urychlení těchto procesů.

         Technická interoperabilita elektronických zdravotních záznamů
   7)   Slučitelnost systémů elektronických zdravotních záznamů na technické úrovni je nezbytným předpokladem pro interoperabilní systémy elektronických zdravotních záznamů. Členské státy by měly:

               a)

               provést komplexní průzkum stávajících technických norem a infrastruktur, které mohou usnadnit provádění systémů, jež podporují přeshraniční zdravotní péči a poskytování zdravotnických služeb ve Společenství, zvlášť služeb spojených s elektronickými zdravotními záznamy a s výměnou informací;

               b)

               analyzovat využití normalizovaných informačních modelů a profilů založených na normách při vývoji a zavádění interoperabilních systémů elektronických záznamů a řešení služeb. Normalizované informační modely a profily založené na normách by měly být považovány za součást zvláštních vnitrostátních nebo regionálních specifikací pro interoperabilitu. Tyto informační modely a profily by měly popřípadě využívat stávající evropské a mezinárodní normy a měly by vycházet z přístupů a výsledků příslušných odvětvových iniciativ;

               c)

               angažovat se ve vývoji veškerých dalších potřebných norem, nejlépe otevřených norem v celosvětovém měřítku, do kterého se zapojí evropské a mezinárodní normalizační subjekty v klíčových oblastech, kde byly zjištěny nedostatky;

               d)

               analyzovat výsledky pověření M 403: „Pověření určené evropským normalizačním organizacím CEN, Cenelec a ETSI týkající se informačních a komunikačních technologií používaných na oblast elektronického zdravotnictví“, které zajistí optimální technologické základy, infrastrukturu, bezpečnost a regulační integraci v Evropě a na světových trzích.

         Sémantická interoperabilita elektronických zdravotních záznamů
   8)   Sémantická interoperabilita je nezbytným faktorem při dosahování výhod elektronických zdravotních záznamů, protože zlepšuje kvalitu a bezpečnost péče o pacienty, veřejného zdraví, klinického výzkumu a řízení zdravotnických služeb. Členské státy by měly:

               a)

               vytvořit ve spolupráci s příslušnými organizacemi pro vývoj norem, s Komisí a se Světovou zdravotnickou organizací vhodný mechanismus, který zapojí vnitrostátní výzkumná střediska, příslušná výrobní odvětví a zúčastněné subjekty do vývoje zdravotnické sémantiky, aby pokročily v úsilí o zavedení interoperabilních systémů elektronických zdravotních záznamů;

               b)

               zvážit, kdykoliv to bude možné, vhodnost mezinárodní lékařské klinické terminologie, nomenklatur a klasifikací nemocí, včetně nomenklatur pro farmakovigilanci a klinické zkoušky; mělo by se také podporovat zakládání středisek kompetencí pro mnohojazyčné a multikulturní přizpůsobení mezinárodních klasifikací a terminologie;

               c)

               dohodnout se na normách pro sémantickou interoperabilitu, které budou reprezentovat příslušné zdravotní informace pro konkrétní použití prostřednictvím datových struktur (jako jsou typické příklady a šablony) a na podmnožinách terminologických systémů a ontologií, které reagují na potřeby místních uživatelů;

               d)

               zvážit nutnost vhodného referenčního systému pojmů (ontologie) jakožto základ pro mapování mnohojazyčných lexikonů, které berou v úvahu rozdíl mezi odborným zdravotnickým jazykem, laickou terminologií a tradičními systémy kódování;

               e)

               podpořit širokou dostupnost metodik a nástrojů pro začlenění sémantického obsahu do praktických aplikací i rozvoj příslušné kapacity lidských zdrojů a dovedností;

               f)

               prokázat výhody a/nebo nedostatky současných i budoucích systémů vědecky podloženým hodnocením a posouzením.

         Certifikace systémů elektronických zdravotních záznamů
   9)   Je nutné, aby existovaly vzájemně uznatelné postupy zkoušek shody, které jsou platné v celém Společenství nebo které slouží jako základ pro certifikační mechanismus každého členského státu. Proto by členské státy měly:

               a)

               řádně používat stávající elektronické zdravotnické normy a profily, konkrétně ty, které souvisí s interoperabilitou systémů elektronických zdravotních záznamů, aby zvýšily důvěru uživatelů v uvedené normy;

               b)

               zavést společné nebo vzájemně uznávané mechanismy pro zkoušky a osvědčování shody interoperabilních systémů elektronických zdravotních záznamů a jiných elektronických zdravotnických aplikací, jako jsou techniky a metodiky nabízené různými konsorcii v tomto odvětví;

               c)

               zvážit vlastní osvědčování nebo zkoušky shody v rámci odvětví jakožto mechanismus pro zkrácení prodlev při uvádění interoperabilních elektronických zdravotnických řešení na trh;

               d)

               vzít v úvahu vnitrostátní a mezinárodní praktiky, včetně těch, které existují mimo Evropu.

         Ochrana osobních údajů
   10)   Členské státy by měly zajistit, aby v interoperabilních elektronických zdravotnických systémech, zejména v systémech elektronických zdravotních záznamů, bylo plně a účinně chráněno základní právo na ochranu osobních údajů ve shodě s ustanoveními Společenství o ochraně osobních údajů, zejména se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES.
   11)   Na osobní údaje zpracované v rozsahu působnosti tohoto doporučení se použije směrnice 95/46/ES. Zpracování osobních údajů obsažených v elektronických zdravotních záznamech a jejich systémech je zvlášť citlivé, a proto se na ně vztahují zvláštní pravidla pro ochranu údajů, která se týkají zpracování citlivých údajů. V článku 8 směrnice 95/46/ES je v zásadě zakázáno zpracování citlivých údajů týkajících se zdraví. Ve směrnici jsou stanoveny omezené výjimky z tohoto zákazu, zejména jestliže je zpracování nutné pro blíže určené lékařské a zdravotní účely.
   12)   Členské státy by si měly být vědomy, že interoperabilní systémy elektronických zdravotních záznamů zvyšují riziko, že dojde k náhodnému odhalení osobních údajů týkajících se zdraví nebo že budou tyto informace snadno předány neoprávněným osobám, protože tyto systémy umožňují větší přístup ke kompilaci osobních údajů týkajících se zdraví z různých zdrojů a po celý život.
   13)   Členské státy by se měly řídit pokyny k systémům elektronických zdravotních záznamů stanovenými pracovní skupinou zřízenou podle článku 29 směrnice 95/46/ES (9).
   14)   Členské státy by měly stanovit komplexní právní rámec pro interoperabilní systémy elektronických zdravotních záznamů. Tento právní rámec by měl uznávat a řešit citlivou povahu osobních údajů týkajících se zdraví a poskytnout zvláštní a vhodné pojistky, které ochrání základní právo na ochranu osobních údajů dotčených osob.
   Tento právní rámec by zejména měl:

               a)

               analyzovat různé dopady organizačních alternativ uchovávání osobních údajů týkajících se zdraví na ochranu osobních údajů a zavést organizační struktury pro systémy elektronických zdravotních záznamů s ohledem na zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů, ve kterých se nejlépe projeví vnitrostátní, regionální a místní specifikace a praktiky;

               b)

               zaručit pacientovo sebeurčení tím, že mu bude umožněno přijímat samostatná a svobodná rozhodnutí, podporovaná prostřednictvím uživatelsky přívětivých technologií, o tom, jaké osobní údaje týkající se zdraví mají být uchovány a komu mají být sděleny v jeho elektronických zdravotních záznamech, pokud to výslovně nevyžaduje vnitrostátní právo. Tímto rozhodnutím není dotčena možnost příslušného zdravotnického orgánu nebo lékaře uchovávat tyto údaje pro účely léčby;

               c)

               stanovit, aby systémy elektronických zdravotních záznamů byly navrhovány a vybírány v souladu s cílem nesbírat, nezpracovávat ani nevyužívat žádné osobní údaje nebo co nejméně osobních údajů. Zejména je třeba využít možnosti pseudonymizace nebo anonymizace osob, pokud je to možné a pokud je vynaložené úsilí přiměřené požadované úrovni ochrany;

               d)

               před zavedením systému elektronických zdravotních záznamů poskytnout posouzení rizik bezpečnosti informací a dopadů na ochranu osobních údajů vzhledem ke zvláštním rizikům pro práva a svobody subjektů údajů;

               e)

               objasnit, v jakém rozsahu by měly být kategorie osobních údajů týkajících se zdraví zpřístupněny v elektronické podobě nebo on-line. Zejména některé kategorie osobních údajů týkajících se zdraví, jako genetické nebo psychiatrické údaje, možná budou muset být ze zpracování on-line vyloučeny úplně nebo by měly alespoň podléhat zvlášť přísným kontrolám přístupu;

               f)

               předepsat, že zpracování osobních údajů v elektronických zdravotních záznamech a jejich systémech musí požadovat a provádět pouze odborný zdravotnický pracovník, který je na základě vnitrostátního práva nebo právních předpisů přijatých příslušnými vnitrostátními orgány vázán povinností zachovávat profesní tajemství, nebo jiná osoba rovněž podléhající obdobné povinnosti mlčenlivosti; zajistit spolehlivou identifikaci pacientů a zdravotních pracovníků;

               g)

               určit podmínky, za kterých mohou ke zdravotním údajům v systémech elektronických zdravotních záznamů zákonně přistupovat a zpracovávat je jiné osoby než dotčený jedinec, a pro jaké předem vymezené zdravotní účely, včetně bezpečnosti, která by měla být při zpracování zdravotních údajů zajištěna; blíže určit otázky a politiky, které lze prakticky použít, technicky provést a vynucovat, mj. vnitrostátními kontrolními orgány pro ochranu údajů;

               h)

               zajistit, aby pacienti byli plně informováni o povaze údajů a o struktuře elektronického zdravotního záznamu, který je obsahuje. Pacienti by měli mít alternativní (obvyklé) možnosti přistupovat ke svým osobním údajům týkajícím se zdraví. V této souvislosti je důležité zajistit, aby informace poskytované subjektům údajů používaly srozumitelný jazyk a formu a aby byly vhodným způsobem poskytovány osobám se zvláštními potřebami (např. dětem nebo starším osobám);

               i)

               stanovit zvláštní opatření, která zabrání, aby byli pacienti protiprávně nuceni sdělit své osobní údaje obsažené v systémech elektronických zdravotních záznamů;

               j)

               zajistit, aby jakékoliv zpracování – a zvláště uchovávání – osobních údajů v systémech elektronických zdravotních záznamů probíhalo v jurisdikcích, kde se používá směrnice 95/46/ES nebo jiný dostatečný právní rámec ochrany údajů;

               k)

               stanovit podrobné kontrolní požadavky za účelem zajištění dodržování povinností ochrany údajů, jako je spolehlivý systém elektronické identifikace a ověření, protokolování přístupu k údajům, dokumentace všech kroků zpracování, délka uchování informací o kontrole, účinné záložní systémy a systémy obnovy, a prosazovat přijetí těchto požadavků nebo řešení podle osvědčených postupů pro nakládání s informacemi;

               l)

               zaručit důvěrnost systémů elektronických zdravotních záznamů a stanovit vhodná technická a organizační opatření, včetně pravidel pro zaznamenání incidentů a řídících procesů v případě prolomení bezpečnostních nebo identifikačních mechanismů, které povede k náhodnému nebo protiprávnímu zničení, ztrátě, změně, neoprávněnému sdělení nebo přístupu k osobním údajům předávaným, uchovávaným nebo jinak zpracovávaným v systémech elektronických zdravotních záznamů. Incidenty nebo porušení by měly být rychle a účinně zjištěny a měla by být zavedena opatření nebo řešení pro řízení těchto incidentů, včetně informování a zapojení dotčené osoby, vnitrostátních kontrolních orgánů pro ochranu údajů a jiných příslušných zúčastněných subjektů.

         15)   Členské státy by dále měly:

               a)

               podporovat zavádění produktů, procesů a služeb zvyšujících bezpečnost s cílem předcházet a bránit krádežím identity a jiným útokům narušujícím soukromí;

               b)

               zajistit, aby do systémů elektronických záznamů bylo zabudováno zabezpečení ochrany údajů, a to i prostřednictvím co nejširšího možného využití technologií zvyšujících ochranu soukromí (PETs) při jejich navrhování a využívání.

         Sledování a hodnocení
   16)   Aby členské státy zajistily sledování a hodnocení přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů, měly by:

               a)

               zvážit možnosti zřízení monitorovací observatoře pro interoperabilitu systémů elektronických zdravotních záznamů ve Společenství, která bude sledovat, porovnávat a posuzovat pokrok v oblasti technické a sémantické interoperability za účelem úspěšného zavedení systémů elektronických zdravotních záznamů;

               b)

               provést řadu hodnocení. Ta by mohla zahrnovat vymezení kvantitativních a kvalitativních kritérií pro měření konečných výhod a rizik (včetně hospodářských výhod a hospodárnosti) interoperabilních systémů elektronických zdravotních záznamů a posouzení výhod a rizik systémů a služeb vyvinutých v rámci praktických demonstrací, jako jsou rozsáhlé pilotní projekty („pilotní akce A“), které jsou začleněny do programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace.

         Vzdělávání a zvyšování povědomí
   17)   Pokud jde o vzdělávání, odbornou přípravu a zvyšování povědomí, členské státy by měly:

               a)

               zvýšit povědomí o výhodách a nutnosti norem v oblasti systémů elektronických zdravotních záznamů a jejich interoperability mezi výrobci a prodejci informačních a komunikačních technologií, poskytovateli zdravotní péče, veřejnými zdravotnickými institucemi, pojišťovnami a dalšími zúčastněnými subjekty;

               b)

               zvážit požadavky na vzdělání a školení s ohledem na tvůrce politik v oblasti zdravotnictví a zdravotnické pracovníky;

               c)

               zejména dbát na vzdělání, školení a šíření osvědčených postupů při elektronickém zaznamenávání, uchovávání a zpracovávání klinických informací, jakož i při získávání informovaného souhlasu pacientů a při zákonném sdílení osobních údajů pacientů;

               d)

               poskytovat všem osobám, zejména pacientům, současně informace a odborné vzdělávání, včetně zvyšování povědomí. Tento přístup by zajistil účinnější využívání zdravotních informací, když se budou pacienti pohybovat mezi různými poskytovateli zdravotní péče v rámci nepřetržité péče, a kdykoliv to bude možné, dostane se jim ošetření, péče a údajů u nich doma.

         18)   Členské státy se vyzývají, aby Komisi každoročně předkládaly zprávy o opatřeních, která přijaly v souvislosti s prováděním přeshraniční interoperability systémů elektronických zdravotních záznamů. První zprávu by členské státy měly předložit jeden rok ode dne zveřejnění tohoto doporučení.
   19)   Doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 2. července 2008.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  KOM(2004) 356 v konečném znění.

      (2)  KOM(2007) 860 v konečném znění.

      (3)  (2006/2275(INI)).

      (4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (5)  Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37. Směrnice ve znění směrnice 2006/24/ES (Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54).

      (6)  KOM(2007) 228 v konečném znění.

      (7)  Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Komise ES č. 1430/2007 (Úř. věst. L 320, 6.12.2007, s. 3).

      (8)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2008/29/ES (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 51).

      (9)  V současnosti viz pracovní dokument č. 131 ze dne 15. února 2007 o zpracování osobních údajů týkajících se zdraví v elektronických zdravotních záznamech (EHR).


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 5 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated stability programme of Spain, 2006-2009

text:
Důležité právní upozornění

|

52007SC0289

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.3.2007SEK(2007) 289 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2006–2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Španělska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 15. března 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Španělska předloženou dne 22. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a3.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíZdá se, že se Španělsko nachází v hospodářsky příznivém období. Domácí poptávka posílená spotřebou domácností a investicemi do stavebnictví způsobuje intenzivní vznik pracovních míst v oblasti bydlení a služeb, což následně znovu podporuje domácí poptávku v souvislosti se zdravými veřejnými financemi a zápornými reálnými úrokovými sazbami. Přetrvávající rozdíly v míře inflace vůči eurozóně spolu s pomalým růstem produktivity zhoršují vnější konkurenceschopnost země, jejíž komparativní výhodou jsou stále nízké výrobní ceny, než aby se jednalo o výrobky obsahující složitější technologie. Zvýšení schodku zahraničního obchodu může poškodit střednědobé předpoklady růstu. Vysoké zadlužení domácností, které bylo způsobeno především rozsáhlými investicemi do bydlení, navíc zvyšuje zranitelnost velké části obyvatelstva vůči zvýšení úrokových sazeb. Na pozadí této situace jsou důsledné fiskální politiky, které Španělsko provádí, dostatečné.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005–2008. Rada dospěla k závěru, že „stav rozpočtu je obecně zdravý a rozpočtová strategie poskytuje příklad souladu fiskální politiky s paktem. S ohledem na rostoucí vnější nerovnováhy je důležité udržet vyvážený stav rozpočtu.“ Rada vyzvala Španělsko, aby „provedlo plánovaná opatření, která se zaměří na dlouhodobé dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet“.Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené KomisíZpráva o provádění národního programu reforem Španělska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 15. října 2006. Národní program reforem Španělska uvádí jako hlavní problémy/priority: rozpočtovou stabilitu; strategii výzkumu a vývoje; lepší podnikatelské prostředí; prosazování hospodářské soutěže; rozvoj infrastruktur; lepší fungování pracovního trhu; lepší vzdělávání a posílení lidského kapitálu.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Španělsko při provádění národního programu reforem a závazků schválených na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 dosahuje pokroku. V současné době je nezbytné další provádění nových právních předpisů a opatření v oblastech všech sedmi klíčových politik tak, aby se zvýšila zaměstnanost a produktivita a aby se dosáhlo pokroku, pokud jde o sbližování míry HDP na obyvatele s EU-25.Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Španělsku doporučila, aby přijalo opatření v oblasti hospodářské soutěže, aktivních politik pracovního trhu a v oblasti vzdělávání, zejména pokud jde o celoživotní vzdělávání.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne [27. března 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Španělska na období 2006 – 2009[6].5.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá snížení růstu reálného HDP z 3,8 % v roce 2006 na průměrnou hodnotu 3,3 % po zbytek programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na realistických předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. Předpokládaný rozdíl v míře inflace vůči eurozóně je, ačkoli se postupně snižuje, stále značný. I když se v krátkodobém horizontu mohou vyskytnout určitá rizika, opačná rizika mohou tento scénář ohrozit v souvislosti s nerovnováhou hospodářství, především v souvislosti s rostoucím zadlužením domácností a růstem stávajícího schodku běžného účtu. Je nesporně možné, že ve střednědobém horizontu bude růst oproti předpokladům vyplývajícím z programu méně příznivý, zejména pokud by skončil rozmach bytové výstavby.6.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 předpokládala, že v souladu s aktualizovaným programem stability bude celkový přebytek veřejných financí v roce 2006 činit 1,5 % HDP, přičemž cílová hodnota vyplývající z předchozí aktualizace programu stability představovala 0,9 %. Tento pozitivní výsledek způsobily příjmy, které byly vyšší, než se předpokládalo, a které byly důsledkem vysokého nárůstu pracovních míst a rostoucích zisků obchodních společností, které pravděpodobně posílily příjmy z přímých daní a růst nominálního HDP.7.  Cílem této aktualizace je (i) zachovat makroekonomickou a rozpočtovou stabilitu a (ii) posílit produktivitu tím, že se zlepší infrastruktura a lidský a technologický kapitál. Předpokládá se, že se celkový přebytek veřejných financí sníží z hodnoty 1,4 % HDP v roce 2006 na přibližně 1 % v roce 2009. Časový výhled pro primární přebytek je podobný, sníží se z hodnoty 3 % HDP dosažené v roce 2006 na hodnotu 2,25 % v roce 2009. I když by se v průběhu programového období měly příjmy snížit o 0,2 % HDP, primární výdaje by se měly zvýšit o přibližně 0,5 % HDP a být částečně vyrovnané snížením úrokových sazeb. Předchozí aktualizace na základě přibližně stejného makroekonomického výhledu předpokládala nižší přebytky. Rozdíl mezi těmito aktualizacemi byl způsoben tím, že v roce 2006 bylo oproti předpokladům z předchozího roku dosaženo většího přebytku, a předpokládá se, že v průběhu programového období tento přebytek bude dále přenášen.8.  Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude nepatrně snižovat z přibližně 1,75 % HDP v roce 2006 na 1,5 % na konci programového období. Stejně jako v případě předchozí aktualizace programu stability je v tomto programu uveden střednědobý cíl pro stav rozpočtu, který představuje vyvážený stav rozpočtu ze strukturálního hlediska. Program předpokládá bezpečné plnění tohoto cíle po celé programové období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než to, co vyplývá z dlouhodobě předpokládané míry zadlužení a průměrného růstu potenciálního produktu.9.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Makroekonomický scénář, že něhož aktualizace vychází, je příznivý a zdá se, že výhledy příjmů odráží opatrné předpoklady. Pokud se potvrdí trendy z minula v oblasti vzdělávání a zdravotní péče, existuje na straně výdajů riziko překročení výdajů (na úrovni regionálních orgánů).10.  S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že je stav rozpočtu dostatečný k tomu, aby se po celé programové období zachovával střednědobý cíl pro stav rozpočtu podle předpokladů vyplývajících z programu. Stav rozpočtu navíc poskytuje dostatečnou bezpečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při každoročních běžných makroekonomických výkyvech. Stav fiskální politiky, který program předpokládá, je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.11.  Odhaduje se, že se hrubý veřejný dluh v roce 2006 snížil na 40 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Aktualizace předpokládá další pokles míry dluhu o 8 procentních bodů v průběhu programového období.12.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Španělsku vysoce nad průměrem EU, což je hlavně způsobeno poměrně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Původní stav rozpočtu se v porovnání s rokem 2005 zlepšil a přispívá tak k ulehčení dlouhodobých předpokládaných dopadů stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Nestačí však k plnému pokrytí zásadního zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím populace. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k zachování vysokých primárních přebytků a pokud se provedou další opatření určená ke snižování zásadního nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, přispěje to ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí ve Španělsku vystavena střednímu riziku.13.  Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Neposkytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem, ačkoli se zdá, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná programem stability odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. Oba programy zejména předpokládají postupné zvyšování veřejných výdajů na výzkum a vývoj a na investice do infrastruktur.14.  Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.15.  Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[7].Závěrem lze obecně konstatovat, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a rozpočtová strategie poskytuje příklad souladu fiskální politiky s Paktem o stabilitě a růstu. S ohledem na rostoucí vnější nerovnováhu a na stávající rozdíly v míře inflace vůči erozóně je důležité udržet vyvážený stav rozpočtu.S ohledem na výše uvedené posouzení a zejména na předpokládaný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva se Španělsko vyzývá, aby dále zlepšovalo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním opatření určených ke snížení dalšího dopadu stárnutí obyvatelstva na výdajové programy.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí |1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. |2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. |3Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu. |4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006. |5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % a 3,6 %. 6Deflátor soukromé spotřeby místo HISC. 7 Podle prvních odhadů růst v roce 2006 činil 3,9 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise ze dne 16. února 2007 předvídá v roce 2007 růst tempem 3,7 %. |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Aktualizace programu byla předložena tři týdny po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování.[7] Nebyly poskytnuty především údaje o inflaci HISC a o celkových výdajích vládních institucí podle účelu.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0071

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010  /* SEK/2007/0071 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu 23.1.2007SEK(2007) 71 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají /aktualizované/ programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají /aktualizované/ konvergenční programy). První konvergenční program Dánska byl předložen v říjnu 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 1. prosince 1998 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Dánska předloženou 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a3.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíV posledních deseti letech si dánské hospodářství celkově vedlo poměrně dobře. Růst reálného HDP a inflace se vyvíjely zhruba v souladu s eurozónou. Zároveň se zlepšilo fungování trhu práce a zvýšila se jeho pružnost, což přispělo k postupnému snižování nezaměstnanosti a ke zvýšení zaměstnanosti. Nezaměstnanost klesla na historicky nízkou úroveň a míra zaměstnanosti je nejvyšší v EU. Dánsko navíc těžilo z důsledných reforem a důsledné finanční politiky, což následně vedlo k přebytku veřejných financí a rychlému snižování veřejného zadlužení. Silné veřejné finance mohou být přičítány úspěšným hospodářským reformám a střednědobé finanční strategii zaměřené na fiskální udržitelnost a kázeň v oblasti výdajů. Významným prvkem této strategie je zmrazení daní, které podporuje kázeň, pokud jde o výdaje, a které by mohlo vést k postupnému snížení daňové zátěže. Zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Se střednědobou finanční strategií, která je zaměřená na vytvoření rozpočtového přebytku a na snížení veřejného zadlužení, se podařilo připravit veřejné finance na důsledky stárnutí populace. Dohoda o sociálním zabezpečení uzavřená v červnu 2006, která má v dlouhodobém horizontu zvýšit nabídku práce, dále posílila schopnost Dánska čelit těmto vlivům.2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 24. ledna 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2010. Rada soudí, že „stav rozpočtu je celkově zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu“.2.3. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Zpráva o provádění národního programu reforem Dánska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 16. října 2006. Národní program reforem Dánska uvádí jako hlavní problémy/priority: zajištění fiskální udržitelnosti, zlepšení hospodářské soutěže v určitých odvětvích, zvyšování účinnosti veřejného sektoru, rozvoj znalostní společnosti, zajištění udržitelnosti životního prostředí a energie, podpora podnikání a zvýšení nabídky práce.Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Dánsko při provádění svého národního programu reforem dosáhlo významného pokroku. Dohodou o sociálním zabezpečení uzavřenou v červnu 2006 Dánsko dále posílilo svou reformní strategii pokud jde o makroekonomickou politiku a politiku zaměstnanosti a dosáhlo významného pokroku při dosahování národní shody ohledně reforem. Rovněž v mikroekonomické politice, včetně oblasti hospodářské soutěže, dosáhlo Dánsko pokroku.Vzhledem k dosaženému pokroku bylo Dánsku doporučeno zaměřit se rovněž na oblast nabídky práce ve střednědobém horizontu, hospodářskou soutěž, propojení dodávek energie, politiku snižování emisí a vzdělávání.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:(1) Dne [27. února 2007] Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Dánska na období od roku 2006 do roku 2010.(2) Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude do konce programového období klesat z úrovně 2,7 % v roce 2006 na průměrně 1,0 %. Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na značně opatrných předpokladech růstu, zejména pro období 2008–2010, neboť v aktualizovaném programu na rok 2010 se předpokládá uzavírající se (kladná) mezera výstupu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.(3) Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2006 na 3,2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Tato skutečnost je výsledkem vyššího růstu, než se očekávalo, i trvale vysokých cen za energie, které jsou v případě Dánska vzhledem k jeho produkci ropy a zemního plynu velmi významné.4.  Cílem rozpočtové strategie je zachovat v programovém období strukturální přebytky (tj. přebytky očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v průměru mezi 0,5 % a 1,5 % HDP, což předpokládá výrazné snížení míry veřejného zadlužení, aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Strategie spočívá v omezení výdajů (omezení ročního nárůstu reálné veřejné spotřeby v průměru na cca 1 % na období 2007–2010 oproti 0,5 % v předchozí aktualizaci), v úplném zachování zmrazení daní zavedeného v roce 2001 a v zachování požadavku, že komunální rozpočty musejí být vyrovnané. Aktualizace programu předpokládá, že se přebytek mírně sníží z 3,1 % HDP v roce 2006 na 2,8 % v roce 2007 a dále až na 1,2 % v roce 2010 (což odpovídá snížení primárního přebytku ze 4,7 % v roce 2006 na 1,8 % v roce 2010). Důvodem snížení od roku 2008 jsou značně opatrné předpoklady růstu HDP. Ve srovnání s poslední aktualizací je celkové saldo veřejných financí v období 2006 až 2008 vyšší, avšak ke konci programového období nižší.5.  Předpokládá se, že strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metody dosáhne během programového období přibližně 2 % HDP nebo více při mírném zhoršení v roce 2007 a poněkud silnějším zlepšení v roce 2008. Střednědobým cílem pro rozpočtovou pozici je v programu strukturální saldo mezi 0,5 % a 1,5 % HDP, které má být podle programu udrženo během celého programového období. S ohledem na rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004[6], kterým byl vyloučen důchodový systém druhého pilíře z nového programu, zůstává střednědobý cíl ve srovnání s předchozí aktualizací (ve které ještě byl obsažen) nezměněn. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl zajistit bezpečný odstup od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je podstatně náročnější než to, co vyplývá z dlouhodobě předpokládané míry zadlužení a průměrného růstu potenciálního produktu.6.  Výsledky plnění rozpočtu by mohly být zvláště v letech 2008 až 2010 lepší, než předpokládá program. To je především proto, že značně opatrný makroekonomický scénář programu převáží riziko, že růst výdajů reálné roční veřejné spotřeby by mohl být vyšší, než bylo vytýčeno.7.  Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v jednotlivých letech zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Rozpočtová politika stanovená v programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.8.  Odhaduje se, že hrubý vládní dluh se v roce 2006 snížil pod 30 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles hrubé míry zadlužení o dalších zhruba 11 procentních bodů během programového období.9.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Dánsku vyšší než průměr v EU. Tato skutečnost je zejména ovlivněna poměrně velkým nárůstem výdajů na důchody vyjádřeno v procentech HDP v průběhu dalších desetiletí. Souhrnný balíček reforem přijatý v červnu 2006, „Dohoda o budoucí prosperitě, sociálním zabezpečení a investicích do budoucnosti“ nebo jen Dohoda o sociálním zabezpečení však zřejmě oddálí odchod pracovníků do důchodu, což by mělo přispět ke zbrzdění dlouhodobých trendů výdajů a zlepšit udržitelnost veřejných financí. Původní stav rozpočtu s velkým strukturálním přebytkem navíc značně přispívá k oslabení dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu pomůže snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. S ohledem na tento vývoj se zdá, že dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Dánsku není příliš ohrožena.10.  Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy tak předpokládají provedení reforem zaměřených na dlouhodobé zvyšování nabídky práce, což platí zejména pro dohodu, kterou se zvýší zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu a tím prodlouží efektivní pracovní život.11.  Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.12.  Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů [7] .Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů1[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.[7] Mezi nepovinnými údaji chybí zejména specifikace vnitřní dynamiky dluhu.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0642

Doporučení pro rozhodnutí Rady kterým se zrušuje rozhodnutí Rady ze dne 2. června 2004 o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku  /* SEK/2005/0642 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.5.2005SEK(2005) 642 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADYkterým se zrušuje rozhodnutí Rady ze dne 2. června 2004 o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ÚVODDne 31. března na 2004 obdržela Komise od nizozemských orgánů oficiální potvrzení, že celkový schodek veřejných financí v roce 2003 dosáhl 3,2% HDP[1] a překročil tak referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Na základě těchto důkazů zahájila Komise dne 28. dubna 2004 proti Nizozemsku postup při nadměrném schodku přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy. S přihlédnutím ke všem rozhodujícím faktorům uvedeným v této zprávě a ke stanovisku Hospodářského a finančního výboru v souladu s čl. 104 odst. 4 přijala dne 19. května 2004 Komise stanovisko (podle čl. 104 odst. 5), že v Nizozemsku existuje nadměrný schodek. Dne 2. června 2004 o tom Rada podle čl. 104 odst. 6 přijala rozhodnutí[2].Zároveň Rada přijala podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy doporučení určené Nizozemsku k ukončení schodku veřejných financí. Rada konkrétně doporučuje, aby „nizozemské orgány nejpozději do konce roku 2005 ukončily současný schodek veřejných financí podle čl. 3 odst. 4 nařízení Rady č. 1467/97“. Rada stanovila termín (2. říjen 2004), k němuž má nizozemská vláda „podniknout kroky vedoucí k přijetí nápravných opatření na rok 2005, zejména opatření strukturální povahy dosahující alespoň poloviny procentuálního bodu HDP.“Ve svých doporučeních k nápravě nadměrného schodku Rada zdůraznila, že „opatření na vyrovnání rozpočtu mají zajistit trvalé zlepšení salda veřejných rozpočtů a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností ekonomiky.“ Rada dále naléhala na nizozemské orgány, aby zajistily „dosažení téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, zejména snížením cyklicky očištěného schodku alespoň o 0,5 procentních bodů HDP každý rok, a to i po odstranění nadměrného schodku.“Dne 6. října 2004 Komise došla k závěru[3], že nizozemská vláda přijala ve stanoveném termínu (do 2. října 2004) účinná opatření, která Rada vzala v úvahu dne 21. října.[4]2. NÁPRAVA NADMěRNÉHO SCHODKU VEřEJNÝCH FINANCÍ ZA ROK 2004Dne 16. dubna 2004, krátce po té, co vyšlo najevo, že v roce 2003 došlo k překročení doporučované hodnoty 3 % DPH v důsledku dlouhodobého hospodářského propadu, představila nizozemská vláda balíček dodatečných úsporných opatření na rok 2004 rovnající se hodnotě 0,5 % DPH, aby nadměrný schodek napravila již v roce 2004. Tento balíček byl posledním z úsporných rozpočtových opatření, která v rozpočtu na rok 2004[5] byla zavedena. Přibližně polovinu balíčku tvořila opatření strukturální povahy, zejména vyšší příspěvky do systému zdravotního pojištění, nížší výdaje na zdravotnictví a postupný útlum podpory na zaměstnávání pracovníků s nízkou kvalifikací. Druhou polovinu tvořila jednorázová opatření, která ovlivnila snížení rozpočtu pouze v roce 2004. Nejdůležitější jednorázová opatření se týkala časových přesunů plánování výdajů na podporu, zaznamenávání zisků centrální banky a nižší výdaje na infrastrukturu, než se předpokládalo.Podle oznámení EDP z března 2005 (předloženého dne 28. února 2005 a schváleného Eurostatem dne 18. března 2005) se celkový schodek veřejných financí v roce 2004 odhadoval na 2,5 % HDP (tabulka č. 1). Dne 31. března 2005 byl schodek za rok 2004 v pravidelné zprávě Eurostatu o aktualizaci finančních účtů vladních institucí s přihlédnutím k úplnějším informacím o veřejných financích místních orgánů upraven na 2,3 % HDP.Tento výsledek je srovnatelný se schodkem 3,0 % HDP očekávaným za rok 2004 v rozpočtu na rok 2005, s programem stability aktualizovaným v listopadu 2004 a s odhadem útvarů Komise, které ve své prognóze z podzimu 2004 předpověděly schodek ve výši 2,9 % HDP. Výsledek, který byl nad očekávání lepší než odhady rozpočtu na rok 2005, byl zčásti způsoben skutečností, že koncem roku 2004 byly příjmy z většiny hlavních kategorií daní vyšší, než se očekávalo. Vysoké ceny ropy a s tím spojené vyšší příjmy státního rozpočtu z prodeje zemního plynu tyto příjmy ještě zvýšily. Růst výdajů byl navíc nižší, než se předpokládalo, což bylo způsobeno především pomalejším růstem dávek v nezaměstannosti, nižšími investicemi do infrastrukury oproti předpokladům a nižšími čistými příspěvky do rozpočtu EU. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2005 se předpokládá, že dojde ke snížení cyklicky očištěného schodku z 2,0 % HDP v roce 2003 na 1,2 % HDP v roce 2004.Zejména v důsledku špatné hospodářské situace a značného nominálního schodku se podíl hrubého státního dluhu na HDP v roce 2004 snížil na 55,2 %[6] oproti 54,3 % HDP v roce 2003. Míra zadlužení tak zůstala pod doporučovanou hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.Tabulka č. 1: Vývoj rozpočtů v letech 2002-2004 (v % HDP) |Výsledek | 2002 | 2003 | 2004 |Saldo veřejných financí | -1.9 | -3.2 | -2.3 |- Celkové příjmy | 45.9 | 45.8 | 45.5 |Z toho: současné daně | 12.0 | 11.2 | 11.0 |scální příspěvky | 14.9 | 15.5 | 15.1 |- Celkové výdaje | 47.8 | 49.0 | 48.0 |Z toho: kolektivní spotřeba | 11.3 | 11.4 | 11.4 |sociální převody | 13.3 | 14.0 | 14.0 |splátky úroků | 3.1 | 2.9 | 2.9 |tvorba hrubého fixního kapitálu | 3.6 | 3.6 | 3.5 |Primární saldo | 1.1 | -0.3 | 0.4 |Pm Daňová zátěž | 40.1 | 40.0 | 39.9 |Státní dluh | 52.6 | 54.3 | 55.7 |Pm Saldo očištěné o cyklické vlivy 1 | -2.3 | -2.0 | -1.2 |Pm Primární saldo očištěné o cyklické vlivy1 | 0.8 | 0.9 | 1.7 |Pm Reálný HDP1(roční procentní změna) | 0.6 | -0.9 | 1.3 |Splátky úroků, celkové výdaje a salda zahrnují výměnné obchody (swapy) v souladu s definicemi používanými v postupu při nadměrném schodku. 1 Hospodářská prognóza útvarů Komise z jara 2005 Zdroj: útvary Komise. |3. ´VÝHLEDY ROZPOčTU V LETECH 2005 – 2006Dne 21. září 2004 byl parlamentu předložen rozpočet na rok 2005, který byl nedlouho nato s menšími změnami schválen. Obsahuje další opatření vedoucí ke snížení schodku financí v roce 2005, jedná se o snížení výdajů na zdravotnictví, zvýšení sazby daně z příjmu, omezení přístupu k dávkám v nezaměstnanosti a zvýšení pojistného zdravotně postižených. Opatření oznámená v rozpočtu na rok 2005 (která zahrnují strukturální část opatření balíčku ze dne 16. dubna 2004) přinesla za rok 2005 změnu ve výši 0,5 procentního bodu HDP. Ukázalo se, že nápravná opatření měla z větší části strukturální povahu.Podle prognózy útvarů Komise z jara 2005 se v roce 2005 předpokládá celkový schodek veřejných financí ve výši 2,0 % HDP (tabulka č. 2). To je srovnatelné s oficiálním cílem stanoveným v posledním oznámení EDP (z března 2005) na 2,1 %[7]. Reálný růst HDP by se v roce 2005 mírně zpomalil na 1,0 %HDP oproti 1,4 % v roce 2004. Čtvrtletní prognózy však ukazují na pozvolné oživení během roku, které povede ke zvýšení příjmu z daní, především v důsledku vyšších zisků společností a osob samostatně výdělečně činných. Očekává se, že výnosy z prodeje zemního plynu zvýší příjmy také v roce 2005. Pokud jde o výdaje, očekává se, že podíl výdajů se v roce 2005 mírně sníží. Mírný růst výdajů veřejných financí je výsledkem úsporných opatření a nulového zvýšení platových tříd úředníků a sociálních dávek.Na rok 2006 prognóza útvarů Komise z jara 2005 předpovídá, že reálný růst HDP v roce 2006 vzroste na 2,0 % a důsledkem toho bude zvýšení příjmů v souvislosti s očekávaným hospodářským růstem. Podle současných východisek by došlo k nepatrnému snížení souhrnného schodku z 2 % HDP v roce 2005 na 1,6 % HDP pouze tehdy, pokud by se k úsporám v sociálním zabezpečení, podporách a platech ve veřejném sektoru přidaly ještě zvýšené výdaje na dopravu, bezpečnost, znalostní ekonomiku a výdaje zmírňující dopad reformy zdravotního pojištění na příjem domácností.Očekává se, že cyklicky očištěný schodek se v roce 2005 výrazně sníží a dosáhne v důsledku probíhající konsolidace rozpočtu 0,4 % HDP. Znamenalo by to zlepšení o 0,8 % HDP ve druhém po sobě následujícím roce, které je větší než minimální úprava HDP ve výši 0,5 % v letech následujících po nápravě nadměrného schodku, k níž Rada vybízela. To by také znamenalo, že Nizozemsko by už v roce 2005 dosáhlo téměř vyrovnaného rozpočtu, vyjádřeno v cyklicky očištěných veličinách. Podle prognózy útvarů Komise z jara se očekává, že cyklicky očištěný schodek se bude nadále zlepšovat a v roce 2006 bude vyrovnaný. Velký rozdíl mezi souhrnným a cyklicky očištěným schodkem je důsledkem dlouhotrvajícího hospodářského propadu a očekávaného pozvolného ozdravení. Růst reálného HDP se sníží pod tempo potenciálního růstu v roce 2001 a očekává se, že opět vzroste pouze v roce 2006. Záporná mezera výstupu by se měla dále prohloubit z odhadovaného 1,9 % HDP v roce 2003 na 2,5 % HDP v roce 2005 a 2006.Podle oznámení EDP z března 2005 se dluh veřejných financí v roce 2005 zvýší na 57,4 % HDP, což je velmi blízko k míře zadlužení ve výši 57,6 % HDP, kterou ve své prognóze z jara 2005 předpokládají útvary Komise. V tomto roce je to způsobeno nákupem infrastruktury na přepravu plynu, operace která představuje 0,6 % HDP. Podle současných předpokladů prognózy útvarů Komise z jara se míra zadlužení v roce 2006 mírně zvýší na 57,9 % HDP. Míra zadlužení přesto zůstane pod doporučovanou hodnotou 60 % HDP.Tabulka č. 2: Prognózy veřejných financí (v % HDP) |2004 | 2005 | 2006 |PS | Kom. | PS | Kom. (1) |Saldo veřejných financí | -2.5 | -2.6 | -2.1 | -2.1 | -1.6 |- Celkové příjmy | 45.5 | 44.9 | 45.8 | 44.6 | 47.6 |Z toho: současné daně | 11.0 | 24.8 | 11.1 | 24.7 | 11.2 |sociální příspěvky | 15.1 | 13.9 | 15.0 | 13.9 | 16.9 |- Celkové výdaje | 48.0 | 47.5 | 47.9 | 46.7 | 49.3 |Z toho: - kolektivní spotřeba | 11.4 | 17.5 | 11.4 | 17.2 | 11.4 |- splátky úroků | 2.9 | 2.9 | 2.9 | 2.8 | 2.8 |- tvorba hrubého fixního kapitálu | 3.5 | 3.1 | 3.5 | 3.1 | 3.4 |Primární saldo | 0.4 | 0.3 | 0.8 | 0.7 | 1.2 |Státní dluh | 55.7 | 58.1 | 57.6 | 58.6 | 57.9 |Pm Saldo očištěné o cyklické vlivy | -1.2 | -1.2 | -0.4 | -1.3 | 0.0 |Pm Primární saldo očištěné o cyklické vlivy | 1.7 | 0.3 | 2.5 | 0.7 | 2.9 |Pm Reálný HDP (roční procentní změna) | 1.3 | 0.75 | 1.0 | 1.5 | 2.0 |Zdroje: oznámení EDP z března 2005 za rok 2004, aktualizace programu stability (PS) z listopadu 2004, národních účtů v roce 2004 a prognóza útvarů Komise z jara 2005 (Kom.). Saldo PS očištěné o cyklické vlivy vypočítané útvary Komise na základě vstupů daných programem (rozdíl oproti Kom. , odráží různé makroekonomické scénáře). Všimněte si, že po oznámení EDP vydaném v březnu 2005 zveřejnilo Nizozemsko statistiku a oznámilo Eurostatu aktualizovaný (nižší) schodek za rok 2004, ve výši 2.3% of HDP (viz tabulka č. 1). (1) Podle současného vývoje. |4. ZÁVěRYNizozemské orgány zajistily soulad s doporučením Rady ze dne 2. června 2004 přijatého podle čl. 104 odst. 7. Konkrétně splnily povinnost podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, což v tomto případě znamená, že ukončily nadměrný schodek, což měly učinit nejpozději do roku 2005. V roce 2004 už totiž snížily tento schodek na 2,3 % HDP, hluboko pod hranici 3 %. Podle prognózy Komise z jara 2005 se předpokládá, že v souladu se současným vývojem se schodek v roce 2005 sníží na 2,0 % HDP v důsledku fiskálního zpřísnění rozpočtu na rok 2005 a v roce 2006 dojde k dalšímu snížení na 1,6 % HDP, což naznačuje, že přijatá opatření napravila schodek rozpočtu s trvalou platností. Cyklicky očištěný schodek v roce 2004 výrazně snížil o 0,8 % HDP na 1,2 % HDP. Očekává se, že se ještě sníží o 0,8 % HDP a v roce 2005 dosáhne téměř vyrovnaného stavu, tento stav přetrvá i v roce 2006. A konečně, podle oznámení EDP z března 2005 dosáhla míra zadlužení v roce 2004 výše 55,2 % HDP oproti 54,3 % HDP v roce 2003; na základě prognózy Komise z jara 2005 se předpokládá, že míra zadlužení zůstane v roce 2005 a 2006 pod doporučovanou hodnotou 60 % HDP.Z celkového hodnocení dále vyplývá, že nizozemské orgány, ukončily v souladu s doporučením Rady ze dne 2. června 2004 nápravu nadměrného schodku za rok 2004 již ve stejném roce. Komise proto doporučuje, aby Rada zrušila rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku.Doporučení proROZHODNUTÍ RADYkterým se zrušuje rozhodnutí Rady ze dne 2. června 2004 o existenci nadměrného schodku v NizozemskuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 uvedené smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,(1) Rozhodnutím Rady 2005/136/ES ze dne 2. června 2004[8] bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 smlouvy rozhodnuto, že v Nizozemsku existuje nadměrný schodek.(2) Podle čl. 104 odst. 7 smlouvy doporučila Rada Nizozemsku, aby tuto situaci existence nadměrného schodku ukončila[9]. V doporučení ve spojení s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[10] byl stanoven termín (rok 2005), ke kterému musí být nadměrný schodek nejpozději napraven.(3) Podle čl. 104 odst. 12 smlouvy se rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku zruší, pokud Rada uzná, že nadměrný schodek v dotčeném členském státě byl napraven.(4) Definice pojmů „veřejný“ a „schodek“ stanoví Protokol o postupu při nadměrném schodku s odkazem na Evropský systém integrovaných hospodářských účtů (ESA), druhé vydání. Údaje o postupu při nadměrném schodku předkládá Komise.(5) Na základě údajů, které Komise od Nizozemska obdržela před 1. březnem 2005 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[11], pozměněného nařízením Rady (ES) č. 475/2000[12] na základě následného podávání zpráv o úpravě celkových státních účtů Eurostatu dne 31. března 2005 a na základě prognózy útvarů Komise z jara 2005 se potvrzují následující závěry:-  Souhrný schodek veřejných financí se v roce 2004 odhaduje na 2,3 % HDP v porovnání s 3,2 % v roce 2003. Výsledek za rok 2004 je v souladu s doporučením Rady vydaným podle čl. 104 odst. 7, zejména pokud jde o snížení schodku veřejných financí pod doporučovanou hodnotu 3 % HDP nejpozději do roku 2005. Fiskální úpravy byly provedeny v roce 2004 prostřednictvím podstatných úsporných opatření částečně obsažených v rozpočtu na rok 2004 a částečně o nich bylo rozhodnuto v dodatečném konsolidačním balíčku dne 16. dubna 2004. Snížení schodku dále napomohly vyšší příjmy z daní než se očekávalo a dodatečné příjmy z prodeje zemního plynu v důsledku vyšších cen ropy.-  Přijatá rozpočtová opatření mají zajistit trvalé zlepšení salda veřejných rozpočtů. Na rok 2005 prognóza útvarů Komise z jara 2005 předpovídá další pokles celkového schodku veřejných financí na 2,0 % HDP, především v důsledku úsporných opatření, které mají zejména strukturální povahu a představují změnu ve výši 0,5 % HDP. To je v souladu s oficiálním cílem schodku ve výši 2,1 % HDP. Na rok 2006 prognóza útvarů Komise z jara 2005 předpovídá, na základě současného vývoje, další pokles schodku na 1,6 % HDP a zároveň zdůrazňuje, že náprava rozpočtového schodku má trvalý charakter.-  K vyrovnání rozpočtu dojde na základě snížení cyklicky očištěného schodku. Očekává se, že po nápravě bude téměř vyrovnaný. V roce 2004 se cyklicky očištěný schodek znatelně snížil na 1,2 % HDP ve srovnání s rokem 2003, kdy činil 2,0 % HDP. Prognóza útvarů Komise z jara 2005 předpovídá na rok 2005 další pokles cyklicky očištěného schodku o dalších 0,8 % HDP na 0,4 % HDP, což je téměř vyrovnaný stav, v roce 2006 klesne na 0,0 % HDP.-  Podle oznámení EDP z března 2005 zůstala míra dluhu veřejných financí v roce 2004 pod doporučovanou hodnotou 60 % HDP. Prognóza útvarů Komise z jara 2004 předpovídá, že míra zadlužení zůstane v roce 2005 a 2006 pod touto hranicí.(6) Rozhodnutí 2005/136/ES by proto mělo být zrušeno.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Z celkového hodnocení vyplývá, že náprava situace v Nizozemsku ohledně nadměrného schodku veřejných financí byla ve smyslu doporučení určeného Nizozemsku ze dne 2. června 2004 podle čl. 104 odst. 7 smlouvy ukončena v roce 2004.Článek 2Rozhodnutí 2005/136/ES se zrušuje.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.V BruseluZa Radupředseda [1] Od 1. března 2004, kdy byl oznámen schodek ve výši 2,98 % HDP, nastalo jeho výrazné zvýšení. Toto zvýšení bylo způsobeno především nad očekávání vyšším schodkem veřejných financí místních vlád, k němuž za celý rok 2003 nebyly dříve dostupné údaje.[2] Rozhodnutí Rady 2005/136/ES vyhlášené dne 18.2.2005 v Úředním věstníku: L 47, s. 26.[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf[4] Rada Evropské unie, tiskové komuniké č. 13017/04 (strana 284) ze dne 21. října 2004.[5] Cílem rozpočtu na rok 2004 byl schodek ve výši 2,3 % HDP stanovený na základě prognóz z léta 2003, které se následně ukázaly jako neopodstatněné, protože předpoklady hospodářského růstu byly příliš vysoké a výsledky rozpočtu, které byly dostupné po sestavení rozpočtu na rok 2004, byly horší než se očekávalo.[6] To představuje snížení v aktualizovaných údajích o národních účtech k 31. březnu 2005 ve srovnání s mírou zadlužení 55,7 % HDP, která byla oznámena k 28. únoru 2005.[7] Nepatrně nižší výchozí bod schodku za rok 2004, než jaký předpokládá prognóza útvarů Komise z jara, může vést k příznivému výchozímu účinku v roce 2005. Z dostupných informací přesto není zřejmé, nakolik bude mít zlepšení financí místních vlád v roce 2004 strukturální povahu s kladným dopadem na nadcházející léta.[8] Rozhodnutí Rady ze dne 2. června 2004 vyhlášené v Úř. věst. L 47, 18.2.2005, s. 26.[9] Doporučení Rady ze dne 2. června 2004.[10] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.[11] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 351/2002 (Úř. věst. L 55, 26.2.2002, s. 23).[12] Úř. věst. L 58, 3.3.2000, s. 1.