				|

		52014PC0436

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/284/EU o existenci nadměrného schodku v České republice /* COM/2014/0436 final */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/284/EU o existenci
nadměrného schodku v České republice
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/284/EU
ze dne 2. prosince 2009[1]
bylo na základě doporučení Komise rozhodnuto, že v České
republice existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek
veřejných financí v České republice měl v roce 2009 činit
6,6 % HDP, a tudíž překročit referenční hodnotu 3 %
HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco hrubý veřejný dluh měl v
témže roce dosáhnout 35,5 % HDP, tedy zůstat výrazně pod referenční
hodnotou 60 % HDP[2].

(2)       V souladu s čl. 126
odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES)
č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] a na základě
doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 České republice
doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek
odstranila. Doporučení bylo zveřejněno.
(3)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám
poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise.
V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy
oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a
další související proměnné dvakrát ročně, a to před
1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3
nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o
použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného
ke Smlouvě o založení Evropského společenství[4].
(4)       Při posuzování, zda by
rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, by
Rada měla přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů.
Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno
pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek
nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve
Smlouvě[5].
(5)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Českou
republikou před 1. dubnem 2014 a podle prognózy Komise z
letošního jara jsou oprávněné následující závěry:
–
Po dosažení nejvyšší hodnoty 5,8 % HDP
v roce 2009 byl schodek veřejných financí v České republice
snižován a v roce 2013, tedy ve lhůtě stanovené Radou,
činil 1,5 % HDP. Tohoto zlepšení bylo dosaženo díky
konsolidačním opatřením na straně výdajů i
příjmů, zejména zvýšením nepřímých daní
a omezením veřejných investic.
–
Konvergenční program České republiky na
rok 2014 předpokládá, že se schodek veřejných financí zvýší
na 1,8 % HDP v roce 2014 a 2,3 % HDP v roce 2015,
zatímco Komise ve své letošní jarní prognóze stanoví jeho projekci na
1,9 % HDP v roce 2014 a 2,4 % HDP v roce 2015
za předpokladu nezměněné politiky. Po celé období prognózy
tedy schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP podle
Smlouvy.
–
Strukturální saldo, tj. cyklicky
očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových
a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2009 a 2013
zlepšovalo v průměru o 1,4 % HDP ročně. Za
předpokladu nezměněné politiky se pro rok 2014 předpovídá
jeho zhoršení o 1 % HDP (na –1,1 % HDP) a pro rok 2015 další pokles o
0,8 % HDP.
–
Poměr dluhu k HDP se
mezi lety 2009 a 2013 zvýšil o 11,5 procentního bodu na 46 %. Letošní jarní prognóza Komise předpokládá přechodný pokles
hrubého veřejného dluhu na 44,4 % HDP v roce 2014 a jeho
opětovné zvýšení na 45,8 % HDP v roce 2015.
(6)       Rada připomíná,
že počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě
nadměrného schodku, podléhá Česká republika preventivní složce Paktu
o stabilitě a růstu a měla by své strukturální saldo udržet
přinejmenším na úrovni svého střednědobého cíle.
(7)       V souladu
s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady
o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady
nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek v České republice napraven a rozhodnutí 2010/284/EU
by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že
nadměrný schodek v České republice byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/284/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno České
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 36.
[2]               Schodek veřejných financí a veřejný dluh za
rok 2009 byly následně revidovány na 5,8 % HDP a 34,6 % HDP.
[3]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V souladu s dokumentem „Technické podmínky
provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu
a obsah programů stability a konvergenčních programů“ ze
dne 3. září 2012. Viz:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


Důležité právní upozornění

|

52006SC0021

Doporučení pro doporučení Rady s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí  /* SEK/2006/0021 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.1.2006SEK(2006) 21 v konečném zněníDoporučení proDOPORUČENÍ RADYs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí(předložená Komisí)Doporučení proDOPORUČENÍ RADYs cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 104 odst. 7 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Článek 4 Smlouvy stanoví postup při nadměrném schodku (PNS), aby se členské státy vyvarovaly nadměrných schodků veřejných financí, a v případě, že takové schodky nastanou, aby je odstranily.2.  Podle bodu 5 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, se povinnost vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí uvedená v čl. 104 odst. 1 Smlouvy nevztahuje na Spojené království, pokud nepvstoupí do třetí fáze hospodářské a měnové unie[1]. Ve druhé fázi hospodářské a měnové unie se však podle čl. 116 odst. 4 Smlouvy musí Spojené království snažit vyvarovat nadměrného schodku veřejných financí3.  Pakt o stabilitě a růstu je založen na zdravých veřejných financích jakožto prostředku k upevnění podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.4.  Rada se dne [24. ledna 2006] v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy usnesla, že Spojené království má nadměrný schodek.5.  Podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[2] (které tvoří součást Paktu o stabilitě a růstu) je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení za účelem odstranění nadměrného schodku veřejných financí během dané lhůty. Doporučení Rady musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát přijmout účinná opatření, jakož i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, která by měla být ukončena v roce následujícím po jeho zjištění (v případě Spojeného království se jedná o rozpočtový rok), pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Za účelem rozhodnutí o existenci zvláštních okolností, by se měly náležitě zvážit "rozhodující faktory" vyjasněné v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Čl. 3 odst. 4 nařízení Rady č. 1467/97 dále stanoví, že Rada by měla ve svém doporučení členskému státu k odstranění nadměrného schodku požadovat, aby tento členský stát dosáhl minimálního ročního zlepšení strukturálního salda představujícícho alespoň orientační cíl ve výši 0,5 % HDP6.  Komise ve své prognóze z podzimu roku 2005 předpokládala, že při zachování stávajících politik, by se celkový schodek veřejných financí v rozpočtovém roce 2004/2005 zvýšil z 3,2 % HDP na 3,4 % v roce 2005/2006, před následným poklesem v roce 20006/2007 na 3,2 % a v roce 2007/2008 na 3,0 %. Předpokládá se, že reálný růst HDP od výsledku 3,2 % za rok 2004 se v roce 2005 zpomalí na 1,6 %, před opětovným zvýšením na 2,3 % v roce 2006 a 2,8 % v roce 2007. Při fázi cyklu vycházejícího z pozitivní mezery výstupu za rok 2004 na zápornou mezeru výstupu v roce 2005, se předpokládalo, že cyklicky očištěný schodek by měl poklesnout z 3,5 % HDP v roce 2004 na něco přes 3 % HDP v roce 2005. Poté vzhledem k rozšiřující se záporné mezeře výstupu v roce 2006, se předpokládá, že se cyklicky očištěný schodek bude nadále snižovat a v roce 2007 dosáhne něco málo přes 2,5 % HDP. Předpokládá se, že v důsledku výskytu značných stávajících a předpokládaných primárních schodků v rozpočtovém roce 2004/2005 se celkové hrubé veřejné zadlužení zvýší ze 40,8 % HDP na 44,5 % HDP v rozpočtovém roce 2007/2008.7.  Po prognóze útvarů Komise z podzimu oznámilo Spojené království ve své zprávě o předběžném rozpočtu fiskální opatření. Tuto zprávu předložilo dne 5. prosince 2005 parlamentu. Čisté náklady orgánů Spojeného království na zmíněná opatření oproti základní politické linii, která byla oznámena (v rámci zapracování podzimní prognózy), představují ve stávajícím rozpočtovém roce zvolnění této politiky o 0,1 procentního bodu HDP a zpřísnění politiky o 0,1 procentního bodu HDP v roce 2006/2007 I přes všechna tato strukturální opatření [Komise] nadále očekává, že schodek v roce 2006/2007 přesáhne 3 % HDP a dosáhne hodnoty přibližně 3,1 % HDP. Podle své zprávy o předběžném rozpočtu očekávají orgány Spojeného království, že se schodek v roce 2006/2007 sníží pod hranici 3 % HDP.8.  V případě Spojeného království, zvážení rozhodujících faktorů vyjasněných v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97, které Komise ve své zpráve podle čl. 104 odst. 3 posoudila jako relativně příznivé, nenaznačuje, že by existovaly zvláštní podmínky, které by odůvodňovaly odložení data stanoveného k odstranění tohoto schodku. Zejména se očekává, že záporná mezera výstupu se v rozmezí let 2005 a 2006 zvýší o přibližně 0,5 procentního bodu. Podle prognózy útvarů Komise se dále předpokládá, že se mezera sníží koncem roku 2005 a přibližně od roku 2006 bude mít růstovou tendenci. Opatření oznámená ve zprávě o předběžném rozpočtu fakticky neovlivní tento charakter růstu. Prognóza útvarů Komise z podzimu zhodnotila, že cyklicky očištěný schodek se mezi rokem 2005 a 2006 sníží o 0,3 procentního bodu HDP; lze očekávat, že toto zlepšení po zohlednění opatření oznámených ve zprávě o předběžném rozpočtu dosáhne 0,4 procentního bodu HDP. Proto na základě oznámených politik, se očekává, že v situaci, kdy dojde k mírnému zlepšení cyklicky očištěného schodku, zůstane růst mezery přiměřeně silný, ale stávající schodek zůstane zároveň mírně nad referenční hodnotou. Oproti této základní linii, uplatnění orientačního cíle v podobě meziročního zlepšení ve výši alespoň 0,5% HDP vyžaduje o něco větší fiskální úsilí. Vzhledem k tomu, že celkový růst výkonnosti ve Spojeném království zůstává přiměřeně uspokojivý a strukturální zlepšení salda veřejných financí nutné k odstranění nadměrného schodku je nedostatečné, měla by se náprava rozpočtu dokončit nejpozději do konce rozpočtového roku 2006/2007.9.  Podle názoru Rady by měla opatření na vyrovnání rozpočtu zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností ekonomiky. Oprava rozpočtu ve Spojeném království by měla být v souladu s těmito cíli.DOPORUČUJE:-  Orgány Spojeného království by měly co nejrychleji a nejpozději do konce finančního roku 2006/2007 odstranit současnou situaci ohledně nadměrného schodku v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97.-  Orgány Spojeného království by za tímto účelem měly důvěryhodně a udržitelným způsobem snížit schodek veřejných financí pod hranici 3% HDP a zajistit v rozpočtových letech 2005/2006 až 2006/2007 zlepšení strukturálního salda o alespoň 0,5 procentního bodu HDP.Rada za tímto účelem stanoví vládě Spojeného království lhůtu [do 24. července 2006] k přijetí účinných opatření.Rada dále vyzývá orgány Spojeného království, aby zajistily opravu nadměrného schodku, rozpočtovou konsolidaci směrem ke střednědobému cíli tím, že i) zajistí bezpečnostní pásmo s ohledem na omezení schodku ve výši 3 % HDP; ii) zachovají rozvážnou míru dluhu na základě zohlednění dopadu stárnutí obyvatelstva na hospodářství a rozpočet; a iii) zohlední body i) a ii) a umožní rozpočtový manévr, zejména zohlední nutnost veřejného investování.Toto doporučení je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.V Bruselu dne […].Za RaduPředseda [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).


title: Doporučení Rady ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Finska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Finska na období 2012–2017

text:
               30.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/24

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 9. července 2013
   k národnímu programu reforem Finska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Finska na období 2012–2017
   2013/C 217/07
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům.

               (4)

               Dne 10. července 2012 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Finska na rok 2012 a stanovisko k programu stability Finska na období 2012–2015.

               (5)

               Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu, která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování, ve které je Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Evropský parlament byl řádně zapojen do evropského semestru v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 a dne 7. února 2013 přijal usnesení o hledisku zaměstnanosti a sociálním hledisku v roční analýze růstu na rok 2013 a usnesení o příspěvku k roční analýze růstu na rok 2013.

               (7)

               Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

               (8)

               Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu Finska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise ve své analýze dospěla k závěru, že ve Finsku panuje makroekonomická nerovnováha, kterou je třeba sledovat a řešit na politické úrovni. Zvláště značné zhoršení salda běžného účtu a slabá exportní výkonnost v důsledku restrukturalizace průmyslu, jakož i nákladové a nenákladové faktory konkurenceschopnosti vyžadují trvalou pozornost.

               (9)

               Dne 18. dubna 2013 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2013 a program stability na období 2012–2017. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (10)

               Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že veřejné finance Finska jsou celkově zdravé a že byla vynaložena snaha ke zvýšení příjmů a kontrole výdajů s cílem přiblížit se k střednědobému rozpočtovému cíli. Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability, je realistický. Projekce růstu pro rok 2013 se podobá prognóze útvarů Komise z jara 2013, zatímco projekce pro rok 2014 je o 0,6 procentních bodů vyšší než tato prognóza. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability jsou vyvážené finance ústředních vládních institucí a dosažení klesající tendence poměru vládního dluhu k HDP do roku 2015. Program stability zahrnuje změnu střednědobého rozpočtového cíle z 0,5 % na – 0,5 %. Nový střednědobý rozpočtový cíl je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Program stability předpokládá, že střednědobého rozpočtového cíle bude dosaženo do roku 2014 a že do roku 2017 bude udržen. Na základě (nově vypočteného) strukturálního salda vycházejícího z informací uvedených v programu stability Finsko v roce 2012 nesplnilo původní střednědobý rozpočtový cíl a nesplní ani nový střednědobý rozpočtový cíl v roce 2013.
               Program stability předpokládá, že se (nově vypočtené) strukturální rozpočtové saldo sníží z – 1 % HDP v roce 2012 na – 0,9 % HDP v roce 2013. V období 2014–2017 by mělo zůstat mezi – 0,6 % a – 0,7 % HDP. Čisté výdaje Finska v roce 2012 vzrostly o 0,4 %, což je stále pod stanovenou referenční hodnotou výdajového kritéria stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k zápornému růstu reálného HDP v roce 2012 je nízké tempo strukturální korekce považováno za dostatečné. V roce 2013 se (nově vypočtené) strukturální rozpočtové saldo Finska zlepšuje a čisté výdaje by se měly odchýlit od výdajového kritéria pouze o 0,1 % HDP. Vzhledem k velké záporné mezeře výstupu Finska je to považováno za přiměřené. V roce 2014 se má (nově vypočtené) strukturální rozpočtové saldo Finska dále zlepšit až na úroveň – 0,6 % HDP, čímž se dostatečně přiblíží k střednědobému rozpočtovému cíli. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 má Finsko v roce 2014 tento cíl dokonce zcela naplnit. Celkově by tak byl zajištěn soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu. Konsolidovaný hrubý veřejný dluh byl v roce 2012 na úrovni 53 % HDP a podle programu stability se během programového období udrží pod 60 % HDP. V letech 2016 a 2017 program stability předpokládá pokles úrovně zadlužení. Nejvýznamnějším problémem fiskální politiky zůstává dlouhodobá udržitelnost. Mezera udržitelnosti související se stárnutím populace a dotýkající se důchodů a zdravotní a dlouhodobé péče byla vzata na vědomí a musí být nepřetržitě sledována.

               (11)

               Růst produktivity veřejných služeb neodpovídá růstu produktivity širší ekonomiky a zároveň se zvyšuje zátěž spojená se stárnutím populace. Přestože byly stanoveny principy reformy obcí, zůstane slučování dobrovolné, ačkoliv budou dostupné finanční pobídky ústřední vlády. Předpokládá se, že probíhající reforma sociálních a zdravotnických služeb nepovede k významnému snížení stávajícího počtu zdravotních obvodů.

               (12)

               Byla zavedena opatření ke snížení nezaměstnanosti mládeže a dlouhodobě nezaměstnaných, jako například program „Záruka pro mladé lidi“, časově omezený program na zvyšování kvalifikace mladých lidí a pilotní program pro dlouhodobě nezaměstnané. Tato opatření byla v roce 2013 doplněna o dodatečnou finanční podporu pro učňovské vzdělávání coby součást iniciativy „Záruka pro mladé lidi“ a jsou vzhledem k očekávanému růstu nezaměstnanosti vítána. Tato opatření je nyní třeba zavádět způsobem jasně zaměřeným na zlepšení dovedností a postavení cílových skupin na trhu práce. Pro zajištění udržitelnosti veřejných financí a pokrytí budoucí poptávky po pracovní síle je nutné zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků. Velikost populace v produktivním věku se ve Finsku zmenšuje. Bylo dohodnuto několik opatření zaměřených na způsoby předčasného odchodu do důchodu, jako například zvýšení věkové hranice pro vznik nároku na částečný starobní důchod, zrušení možnosti sníženého důchodu a zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu u lidí, kteří byli určitou dobu nezaměstnaní. Prodlužování střední délky života však bylo rychlejší, než se očekávalo při přípravě důchodové reformy v roce 2005, a postupně by se mohlo ukázat, že současné zákonem stanovené věkové rozmezí pro odchod do důchodu je příliš nízké a důchody nedostatečné. Vláda se v programu stability zavázala zvýšit do roku 2025 skutečný věk odchodu do důchodu na 62,4 let, což je vzhledem k střední délce života a demografickým problémům stále málo. Provádění těchto dohodnutých opatření zůstává v krátkodobém horizontu prioritou.

               (13)

               Regulační bariéry v odvětví služeb jsou ve Finsku stále ještě restriktivní a koncentrace na trhu je v důležitých odvětvích, například maloobchodu, vysoká. Plánované změny zákona o hospodářské soutěži týkající se dominantního postavení prodejců potravin, cíle programu zdravé hospodářské soutěže zajišťující větší dohled v tomto odvětví a odstranění zbytečných omezení hospodářské soutěže ze stávající legislativy, například zákona o územním plánování a stavbách, by měly pomoci současné problémy řešit. Účinnost politiky hospodářské soutěže a výhody z ní plynoucí by obecně mělo zlepšit i sloučení úřadu na ochranu hospodářské soutěže a úřadu na ochranu spotřebitele spolu s navýšením rozpočtu a rozšířením pravomocí tak, aby byla zajištěna neutralita hospodářské soutěže mezi veřejnými a soukromými subjekty. Pokuty za porušení hospodářské soutěže jsou ve Finsku tradičně nízké a průzkum plánovaný na rok 2013 by měl poskytnout základ pro další reformy, které by zvýšily jejich odrazující účinky.

               (14)

               Růst produktivity ve Finsku i nadále zaostává za růstem mezd a zároveň klesá konkurenceschopnost v mezinárodním měřítku, což dokládá klesající tržní podíl finského exportu. Zatímco investice do výzkumu, rozvoje a inovací jsou stále vysoké, zásadní problém je i nadále v efektivitě, s jakou se výsledky výzkumu promítají do inovací a zakládání nových společností s vysokým růstovým potenciálem, jež mohou proniknout na rychle rostoucí exportní trhy a posílit zahraniční konkurenceschopnost. Z krátkodobého hlediska by Finsko mělo provádět politiky a zavést opatření ke zlepšení systému výzkumu a inovací, jež v poslední době přijalo, jakož i nový akční plán, a navrhnout případné další reformy vycházející ze stávajících hodnocení a připravovaných prognóz. Bylo zjištěno, že k položkám, jež zvyšují vstupní náklady finských producentů, patří ceny energií a práce. Růst mezd byl v posledních letech mírný v důsledku tripartitní dohody o mzdách, jejíž platnost končí v roce 2013. Je proto znepokojivé, že sociální partneři dosud neuzavřeli žádnou novou dohodu.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Finska. Posoudila národní program reforem i program stability a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Finska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability a její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména do níže uvedených doporučení č. 3 až 5.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na jejím základě vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Finsko mělo rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE, aby Finsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

               1.

               Uskutečňovat prorůstovou fiskální politiku a zachovat zdravou fiskální pozici podle plánu, tak aby bylo zajištěno splnění střednědobého rozpočtového cíle během programového období. Pokračovat v ročním hodnocení velikosti mezery udržitelnosti související se stárnutím populace a přizpůsobit veřejné příjmy a výdaje dlouhodobým cílům a potřebám. Zajistit nákladovou efektivitu a udržitelnost dlouhodobé péče a více se zaměřit na prevenci, rehabilitaci a samostatný život.

               2.

               Zajistit účinné provádění probíhajících správních reforem týkajících se struktury obcí, jež přinese vyšší produktivitu a úspory nákladů v oblasti veřejných služeb, včetně sociálních služeb a zdravotní péče.

               3.

               Přijmout další kroky ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků, a to i zlepšením jejich zaměstnatelnosti a omezením možností předčasného odchodu do důchodu a zvýšením skutečného věku odchodu do důchodu přizpůsobením věku odchodu do důchodu nebo důchodových dávek změnám ve střední délce života. Provádět stávající opatření ke zlepšení postavení mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných na trhu práce se zvláštním zaměřením na rozvoj pracovních dovedností a pečlivě sledovat jejich dopad.

               4.

               Nadále usilovat o posílení hospodářské soutěže na trhu se zbožím a službami, zejména v odvětví maloobchodu, a to pomocí nového programu na podporu zdravé hospodářské soutěže.

               5.

               Podpořit schopnost Finska vytvářet v rychle se měnícím prostředí inovativní produkty, služby a společnosti s vysokým růstovým potenciálem a pokračovat v diverzifikaci průmyslu; pokračovat ve zvyšování celkové energetické účinnosti ekonomiky. Podporovat v současném pomalu rostoucím prostředí sladění vývoje reálných mezd a produktivity, při plném respektování úlohy sociálních partnerů a vnitrostátní praxe.

      V Bruselu dne 9. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 28.

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Viz strana 97 v tomto čísle Úředního věstníku.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0014

Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2004-2007  /* SEK/2005/0014 konecném znení */

	V Bruselu dne 11.1.2005SEK(2005) 14 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2004-2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musely Radě a Komisi předložit do 1. března 1999 konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musela Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem zaujala Rada po přezkoumání tohoto programu stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.První konvergenční program Švédska zahrnující období 1998-2001 byl předložen dne 23. prosince 1998 a Rada jej posoudila dne 8. února 1999. Každý následující rok byly předkládány jeho aktualizace. Poslední aktualizaci svého konvergenčního programu předložilo Švédsko dne 18. listopadu 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3] schváleném Radou. Toto hodnocení je následující:-  Šestý aktualizovaný švédský konvergenční program byl zaslán Komisi dne 18. listopadu a zahrnuje období 2004 až 2007. Program je založen na návrhu zákona o rozpočtu na rok 2005 přijatém parlamentem dne 16. prosince 2004. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“[4] a obsahuje některé údaje, které nejsou plně v souladu se standardem ESA 95 (Evropský systém účtů).-  Aktualizace z roku 2004 předpokládá růst HDP ve výši 3,5 % v roce 2004, 3,0 % v roce 2005, 2,5 % v roce 2006 a 2,3 % v roce 2007. Přes vysoký růst v roce 2004 byl růst zaměstnanosti záporný, avšak v nadcházejících letech se očekává jeho oživení. Na základě informací dostupných v současné době se makroekonomický scénář, z něhož tato aktualizace vychází, celkově jeví jako hodnověrný a je víceméně v souladu s hodnocením útvarů Komise, včetně prognózy z podzimu 2004. Kromě toho se pro další roky zdají být předpoklady růstu opatrné a pod odhadovaným tempem potenciálního růstu.-  Inflace ve Švédsku postupně klesala od začátku roku 2003, zčásti v důsledku dřívějšího zvyšování cen energií nespadajícího do rámce základního referenčního období, a je v současné době výrazně pod dvouprocentní cílovou úrovní švédské centrální banky (Riksbank). Švédská koruna byla v letech 2003 a 2004 vůči euru poměrně stabilní, v poslední době se však zhodnocovala díky švédskému stabilnímu makroekonomickému prostředí a výhledu solidního růstu, velkým přebytkům běžného účtu a díky tržnímu očekávání relativně vyšších sazeb pojistného v průběhu roku 2005. Během loňského roku byl vývoj výnosů švédských dluhopisů v souladu s tendencemi hlavních trhů dluhopisů. Kladný výnosový diferenciál mezi dlouhodobými státními dluhopisy ve Švédsku a v eurozóně se v posledních letech pohyboval na úrovni asi 50 bazických bodů, avšak v průběhu roku 2004 se snížil.-  Rozpočtový rámec ve Švédsku zahrnuje cíl přebytkového salda veřejných financí na úrovni průměrně 2 % HDP v průběhu cyklu, víceleté nominální výdajové stropy centrální vlády a požadavek vyrovnaného rozpočtu místních správ. Aktualizace předpokládá přebytek salda veřejných financí ve výši 0,7 % v roce 2004, 0,6 % v roce 2005, 0,4 % v roce 2006 a 0,9 % v posledním roce 2007. Jak podíl výdajů, tak i podíl příjmů mají v období programu postupně klesající tendenci. Po provedení příslušné úpravy podle odhadovaného účinku cyklu pomocí společné metodiky je cyklicky očištěné rozpočtové saldo přebytkové v celém období programu. Ve srovnání s předchozími aktualizacemi byly rozpočtové cíle na roky 2005 a 2006 upraveny směrem dolů přes předpoklady růstu, které jsou nyní podstatně vyšší. To lze zčásti vysvětlit nižšími daňovými příjmy odhadovanými na základě současných celkových výnosů. Snížení daní zavedené zákonem z jara roku 2004 a zahrnuté v rozpočtu na rok 2005 také přispívá k předpokládanému mírnému oslabení v letech 2005 a 2006. Zatímco se očekává, že důchodový systém a subsektor místní správy budou vykazovat stálé přebytky, bude se schodek centrální vlády v letech 2005 a 2006 zvyšovat, což povede ke zhoršení stavu veřejných financí v těchto letech. V roce 2007 se předpokládají nižší veřejné výdaje.-  Rizika ohrožující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně vypadají rozpočtové výhledy hodnověrně a je všeobecně známo, že Švédsko nepřekračuje stanovené výdajové stropy. Navíc se ukazuje, že se finanční situace na úrovni místní správy zlepšuje. Na druhé straně byly daňové příjmy v posledních několika letech poměrně kolísavé. Kromě toho je rozpočtové rozpětí vůči výdajovým stropům centrální vlády velmi omezené nejen pro rok 2004, nýbrž podle rozpočtu na rok 2005 také pro roky 2005 a 2006. Také volby plánované na rok 2006 by mohly ovlivnit rozpočet na uvedený rok. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programech jeví jako postačující k dosažení střednědobého cíle „téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu“ podle Paktu o stabilitě a růstu v celém období programu. Poskytuje také dostatečnou rezervu k zabránění překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Cyklicky očištěné rozpočtové pozice, jakož i průměrné přebytky v období programu však nedosahují domácího cíle přebytku ve výši 2 % HDP.-  Předpokládá se, že hrubé veřejné zadlužení – od roku 2000 méně než 60 % HDP – bude i nadále klesat a dosáhne 49 % HDP v roce 2007. Dluh pochází hlavně ze sektoru centrální vlády – která vykazuje rozpočtové schodky – a přebytek z důchodového systému je investován hlavně do nestátních aktiv, čímž se zpomaluje snižování hrubého veřejného zadlužení. Předpokládá se, že se míra zadlužení po odečtení finančních aktiv zlepší z úrovně kolem -2 % HDP v roce 2004 na méně než -4 % v roce 2007. Tyto předpoklady se jeví jako přiměřené.-  Program zmiňuje vládní program rozsáhlejších strukturálních reforem, který se zaměřuje na zlepšení fungování trhu práce, zvýšení zaměstnanosti a snížení počtu pracovních dnů ušlých v důsledku pracovní neschopnosti. Byla učiněna celá řada opatření, avšak jejich výsledky jsou prozatím neurčité. Kromě toho byl učiněn další krok k dokončení daňové reformy a k opětovnému snížení zdanění práce v rámci strategie nahrazení snížení daní z příjmu úměrným zvýšením daní z energií („green tax swap“), ale tento efekt byl částečně vyrovnán zvýšením daňových sazeb na úrovni místní správy jak v roce 2003, tak i v roce 2004. Dokončení daňové reformy a snaha dosáhnout klíčových politických cílů zvýšení zaměstnanosti, snížení počtu příjemců sociálních dávek a počtu dnů pracovní neschopnosti má i nadále prioritu v rámci zdravých veřejných financí.-  Zdá se, že Švédsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou předpokládané rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Chce-li země zajistit plnou udržitelnost dlouhodobě, dojde k mezeře v udržitelnosti financování na úrovni asi 2 % HDP. Vychází se z předpokládaného zvýšení podílu obyvatelstva v důchodovém věku k ekonomicky aktivnímu obyvatelstvu a ze stávajících tendencí výdajů na zdravotní péči, zapojení pracovní síly a zaměstnanosti. Bez dalších reforem, které tyto tendence změní, se zaměření na rozpočtový přebytek 2 % HDP v dalších 10 letech, v souladu s rozpočtovým cílem vlády, stane klíčovým faktorem při soustředění se na dlouhodobější udržitelnost.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP (% změna) | CP list. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |KOM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | neuv. |CP list. 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | neuv. |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | CP list. 20042 | 1,3 | 1,5 | neuv. | neuv. |KOM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | neuv. |CP list. 20032 | 1,7 | neuv. | neuv. | neuv. |Saldo veřejných financí (% HDP) | CP list. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |KOM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | neuv. |CP list. 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | neuv. |Primární saldo ( % HDP) | CP list. 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |KOM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | neuv. |CP list. 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | neuv. |Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | CP list. 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |KOM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | neuv. |CP list. 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | neuv. |Hrubý státní dluh (% HDP) | CP list. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |KOM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | neuv. |CP list. 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | neuv. |1 Švédské orgány předkládají v této aktualizaci primární salda bez čistého úroku a nikoliv běžného hrubého úroku. V tabulce jsou však primární salda uvedena bez hrubého úroku podle údajů uvedených v aktualizaci. 2 % změna prosinec-prosinec. 3 Pro účely srovnatelnosti se čisté půjčky obsažené v aktualizacích pro roky 2002 a 2003 vztahují k údajům vypočítaným s přihlédnutím ke komplexní daňové periodizaci (zatímco tato účetní změna nebyla do roku 2004 formálně zavedena). 4 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu. Zdroje: Aktualizovaný švédský konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska a postupuje jej Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [18. ledna] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Švédska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tento program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména nejsou některé údaje plně v souladu se standardem ESA 95. Švédsko se proto vybízí k zajištění plného souladu s požadavky kladenými na údaje.2.  Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP ze solidních 3,5 % v roce 2004 zpomalí na 3,0 % v roce 2005 a na průměrnou hodnotu 2,4 % v letech 2006-2007. Na základě informací dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Předpověď míry inflace uvedená v programu se jeví reálně.3.  Rozpočtový rámec zahrnuje cíl přebytkového salda veřejných financí na úrovni průměrně 2 % HDP v průběhu cyklu, víceleté nominální výdajové stropy centrální vlády a požadavek vyrovnaného rozpočtového salda místních správ. Aktualizace předpokládá přebytek salda veřejných financí ve výši 0,7 % v roce 2004, 0,6 % v roce 2005, 0,4 % v roce 2006 a 0,9 % v posledním roce 2007. Jak poměr výdajů, tak i poměr příjmů mají v období programu postupně klesající tendenci. Po provedení příslušné úpravy podle odhadovaného účinku cyklu pomocí společné metodiky je cyklicky očištěné rozpočtové saldo přebytkové v celém období programu. Cyklicky očištěné rozpočtové pozice, jakož i průměrné přebytky v období programu však nedosahují domácího cíle přebytku ve výši 2 % HDP. Zatímco se očekává, že důchodový systém a subsektor místní správy budou vykazovat přebytky, bude se schodek centrální vlády v letech 2005 a 2006 zvyšovat, což povede ke zhoršení stavu veřejných financí v těchto letech. V roce 2007 se předpokládají nižší veřejné výdaje.4.  Rizika ohrožující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně vypadají rozpočtové výhledy hodnověrně a je všeobecně známo, že Švédsko nepřekračuje výdajové stropy. Navíc se zdá, že se finanční situace na úrovni místní správy zlepšuje. Na druhé straně se ukázalo, že jsou daně během posledních několika let poměrně kolísavé. Kromě toho je rozpočtové rozpětí vůči výdajovým stropům centrální vlády velmi omezené nejen pro rok 2004, nýbrž podle rozpočtu na rok 2005 také pro roky 2005 a 2006. Také volby plánované na rok 2006 by mohly ovlivnit rozpočet na uvedený rok.5.  Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako postačující k trvalému dosahování přebytků v období 2004 až 2007 v souladu se střednědobým cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu. Poskytuje také dostatečnou rezervu k zabránění překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v období programu.6.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla 51,7 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že se míra zadlužení do roku 2007 sníží na 49,0 % HDP.7.  Zdá se, že Švédsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Chce-li země zajistit plnou udržitelnost dlouhodobě, dojde k mezeře v udržitelnosti financování na úrovni asi 2 % HDP. Vychází se z předpokládaného zvýšení podílu obyvatelstva v důchodovém věku k ekonomicky aktivnímu obyvatelstvu a ze stávajících tendencí výdajů na zdravotní péči, zapojení pracovní síly a zaměstnanosti. Bez dalších reforem, které tyto tendence změní, se zaměření na rozpočtový přebytek 2 % HDP v dalších 10 letech, v souladu s rozpočtovým cílem vlády, stane klíčovým faktorem při soustředění se na dlouhodobější udržitelnost.Klíčové předpovědi aktualizovaného konvergenčního programu Švédska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný růst HDP (%) Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) Saldo veřejných financí (% HDP) Primární saldo (% HDP) Cyklicky očištěné saldo (% HDP)1 Hrubý státní dluh (% HDP) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 neuv. 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 neuv. 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu pomocí společně dohodnuté metodiky.[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV. 1 ze dne 27.6.2001, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Důležité právní upozornění

|

52005SC0017

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007  /* SEK/2005/0017 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.1.2005SEK(2005) 17 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.Deset zemí, které přistoupily k EU 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, avšak požaduje se od nich, aby včas splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu veřejných financí, aby vyhověly podmínkám pro přijetí eura. Vzhledem ke schodku veřejných financí ve výši 12,6 % HDP (včetně jedné významnější jednorázové operace na úrovni asi 7 % HDP) zaznamenanému v roce 2003 rozhodla Rada dne 5. července 2004, že Česká republika má nadměrný schodek a doporučila, aby tento nadměrný schodek byl upraven nejpozději do roku 2008 ve shodě s konvergenčním programem z května roku 2004. Česká republika byla zejména vybídnuta, aby podnikla účinná opatření pro dosažení cíleného schodku v roce 2005. Také bylo doporučeno rázně provést opatření naplánovaná v konvergenčním programu z května 2004, především snížit platy zaměstnanců vládního sektoru a omezit výdaje jednotlivých ministerstev. Dále byla Česká republika vyzvána, aby ke snížení schodku použila vyšší než plánované rozpočtové příjmy, aby zavedla institut fiskálního cílení založený na střednědobých výdajových stropech, stanovila účinná pravidla ke snížení rizika zvyšování zadluženosti krajů a obcí, provedla reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a minimalizovala záporný rozpočtový dopad operací České konsolidační agentury. Ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 Komise dospěla k závěru, že česká vláda podnikla účinná opatření pro dosažení cíleného schodku v roce 2005[2].Členské státy, které přistoupily k EU 1. května 2004, se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizace do konce roku 2004. První konvergenční program České republiky zahrnující období 2004-2007 byl předložen dne 13. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu Česká republika předložila dne 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování[3], společně dohodnutou metodu pro posuzování potenciálního výstupu, na doporučení uvedená v obecných zásadách hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[4]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:-  První aktualizace konvergenčního programu České republiky zahrnující období 2004-2007 byla předložena dne 1. prosince 2004. Tento program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Přes revizi údajů dodanou po předložení této aktualizace není zejména podíl výdajů a příjmů plně konsolidovaný v souladu se statistickým standardem ESA95 (evropský systém účtů). Proto se Česká republika vybízí, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje. Kromě toho program jen zhruba dodržuje modelovou strukturu uvedenou v příloze 2 „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“.-  Základní makroekonomický scénář předložený v tomto programu očekává reálný růst 3,8 % HDP v roce 2004. Předpokládá se, že v roce 2005 reálný růst HDP dosáhne 3,6 %, následně se bude mírně zvyšovat a v roce 2007 dosáhne 3,8 %. To je pod hodnotami prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 na období 2004-2006, které předpovídají průměrnou míru růstu 3,8 % v letech 2004 a 2005 a 4 % v roce 2006. Odhad růstu potenciálního výstupu pro rok 2007 v programu mírně překračuje odhad podzimní prognózy. Na základě v současné době dostupných informací tak základní scénář může být považován za hodnověrný, a proto se pokládá za referenční scénář k posouzení rozpočtových předpovědí. Dva alternativní scénáře předložené v programu předpokládají různý vývoj tří klíčových exogenních proměnných: zahraniční poptávky, směnného kurzu a ceny ropy.-  Po deflaci, která probíhala po větší část roku 2003, se změny cen vyvinuly do kladných hodnot a inflace se vrátila do cílového pásma centrální banky v roce 2004. Aktualizovaný program očekává, že inflace HISC dosáhne v roce 2004 průměrně 2,7 %. Česká koruna poklesla oproti euru asi o 11 % v období od července 2002 do března 2004 a částečně tak vyrovnala její silné zhodnocování zaznamenané v předchozím období. Koruna se zhodnocovala od dubna 2004 a přes dočasné ustálení v letních měsících se v prvních jedenácti měsících roku 2004 zhodnotila vůči euru asi o 4,5 %. Po období výnosů státních dluhopisů nedosahujících úrovně eurozóny v první polovině roku 2003 se rozptyl začal v říjnu 2003 pomalu zvyšovat, dosáhl maximální úrovně asi 100 bodů v září 2004 a ve čtvrtém čtvrtletí roku znovu klesal. Česká republika má v úmyslu připojit se k eurozóně kolem roku 2009-2010 a do té doby postupovat v režimu cílování inflace. S účinností od 1. ledna 2006 bude cílem ustálená míra inflace 3 % s tolerancí ( 1 procentního bodu. Úřady plánují omezení doby účasti na ERM II (mechanismus směnných kurzů) na dva roky.-  Program je zaměřen na snížení schodku z 5,2 % HDP v roce 2004 (včetně jednorázových výdajů na úrovni asi 1,2 % HDP) pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2008 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Cílem programu je snížení schodku veřejných financí o 1,9 procentního bodu v rozmezí let 2004 až 2007 a snížení primárního deficitu o 2,3 procentního bodu ve stejném období. Bez účinku dvou jednorázových operací v roce 2004 však zlepšení nominálního schodku představuje asi 0,7 procentního bodu. Předpokládá se, že narovnání bude postupné, asi o 0,5 % HDP ročně, s výjimkou roku 2006, kdy se plánuje snížení téměř o 1 % HDP. Předpokládá se, že v průběhu programu poklesnou jak příjmy, tak i výdaje (vyjádřené jako podíl na HDP), přičemž se očekává, že veřejné investice budou jedinou výdajovou položkou, která se zvýší, a to ze 4,2 % HDP v roce 2003 na 4,6 % HDP v roce 2007, což značně přesahuje průměr EU (2,4 % HDP v roce 2004). Způsob snižování schodku v konvergenčním programu je víceméně v souladu s postupem uvedeným v předvstupním hospodářském programu ze srpna 2003. V porovnání s programem z května 2004 nenastala pro roky 2005-2007 žádná změna cíleného schodku vyjádřeného jako podíl na HDP, přestože růst HDP byl revidován významně směrem nahoru a odhadovaný výsledek schodku je pro rok 2004 (bez jednorázových operací) lepší než se očekávalo.-  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně poměrně opatrný makroekonomický scénář naznačuje, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává, a že výdaje oproti rozpočtu by mohly být nižší. Kromě toho se zdá, že další rizika zatěžující rozpočtové cíle ve spojení se státními zárukami a předpoklad zadlužení jsou omezená. Na druhé straně je ještě nutné přijmout důležitá opatření pro snížení výdajů, zejména pokud jde o spotřebu veřejného sektoru, aby bylo možné splnit právně závazné výdajové stropy v letech 2006 a 2007. Provádění výdajových stropů je vystaveno určitému riziku před dalšími parlamentními volbami plánovanými na červen 2006. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako postačující ke snížení schodku pod prahovou hodnotu 3 % HDP do roku 2008, jak program zamýšlí.-  Program předpokládá, že se míra zadlužení zvýší z 37,8 % HDP v roce 2003 na 40 % HDP v roce 2007, zůstane tedy značně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Očekává se, že míra zadlužení se v letech 2003 až 2006 zvýší o 1,4 procentního bodu, méně než očekávají prognózy útvarů Komise, které předpovídají vyšší primární schodek v roce 2006 a mírnější vliv vnitřní dynamiky dluhu. Předpověď útvarů Komise nezahrnovala zejména výnosy z privatizace v roce 2005, které přispějí k dočasnému a mírnému poklesu míry zadlužení v roce 2005. Očekává se, že míra zadlužení v letech 2006-2007 dále poroste, avšak mnohem pomalejším tempem, protože se plánuje, že aktivity transformačních institucí budou postupně utlumovány. Hlavní hnací silou rostoucí míry zadlužení je i nadále primární schodek, avšak jeho příspěvek klesá v souladu s fiskální konsolidací.-  Snížení hrubého veřejného zadlužení v programovém období by mělo být dosaženo omezením podílu výdajů (asi o 3,7 % HDP), čímž se plánovaný pokles podílu příjmů (o 1,8 % HDP) více než vyrovná. Kromě klesání vlivu vlády na ekonomiku plánuje konsolidační strategie změnu struktury jak příjmů, tak i výdajů. Předpokládá se, že na výdajové straně přispěje omezení transferů a subvencí nejvíce ke snížení výdajů, zejména na úrovni centrální vlády. Na příjmové straně je hlavní strukturální změnou posun daňového zatížení od přímého k nepřímému zdanění. Program také zamýšlí ukončení činnosti transformačních institucí, zejména Fondu národního majetku (do konce roku 2005) a České konsolidační agentury (do konce roku 2007).-  Co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zdá se, že Česká republika je vážně ohrožena předpokládanými velmi významnými rozpočtovými výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Strategii fiskální konsolidace vytyčenou v programu je třeba doplnit zejména dalšími reformami, které by snížily rizika zatěžující dlouhodobou udržitelnost a která jsou spojená s předpokládaným nárůstem výdajů v oblasti důchodů a zdravotnictví.-  Hospodářské politiky vytyčené v uvedené aktualizaci jsou jen zčásti v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Na jedné straně je program v souladu se snižováním hrubého veřejného zadlužení doporučeným Radou a toto snižování je založeno na právně závazných střednědobých výdajových stropech. Na druhé straně se ukazuje, že provádění doporučeného snížení mzdových prostředků na zaměstnance vládního sektoru plánovaného v květnovém konvergenčním programu je obtížné a program nepředkládá opatření postačující k regulaci schodků a zadlužení krajů a obcí. Navíc program nenavrhuje konkrétní kroky k zabezpečení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláštně provedením reformy důchodového systému a systému zdravotní péče.-  Vzhledem k výše uvedenému posouzení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 se doporučuje, aby Česká republika použila ke snížení schodku vyšší než plánované rozpočtové příjmy a aby přísně dodržovala střednědobé výdajové stropy pro centrální vládu, které budou právně závazné od roku 2006. Dále se Česká republika vybízí k urychlení reformy důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný HDP ( % změna) | CP prosinec 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | neuv. |CP květen 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | CP prosinec 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | neuv. |CP květen 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Celkové saldo veřejných financí ( % HDP) | CP prosinec 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3.3 |KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | neuv. |CP květen 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |Primární saldo ( % HDP) | CP prosinec 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1.7 |KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | neuv. |CP květen 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |Hrubý vládní dluh ( % HDP) | CP prosinec 2004 | 38.6 | 38,3 | 39,2 | 40.0 |KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | neuv. |CP květen 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |Poznámka: 1 Prognóza útvarů Komise na rok 2004 nezahrnovala imputované státní záruky na úrovni 0,8 % HDP. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky a postupuje jej Radě.Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2004-2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:1.  Dne [18. ledna] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program České republiky, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tento program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. Přes revizi údajů dodanou po předložení této aktualizace není zejména podíl výdajů a příjmů plně konsolidovaný v souladu se statistickým standardem ESA95. Proto se Česká republika vybízí, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje.2.  Program obsahuje různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové předpovědi: „základní scénář”, „optimistický scénář” a „pesimistický scénář”. „Základní” scénář je považován za referenční scénář pro hodnocení rozpočtových výhledů, protože na základě informací dostupných v současné době se zdá, že odráží přijatelné předpoklady růstu. Tento scénář očekává, že reálný růst HDP bude činit 3,8 % v roce 2004. Odhaduje se, že v roce 2005 dosáhne reálný růst HDP 3,6 %, následně se bude mírně zrychlovat a v roce 2007 dosáhne 3,8 %. Předpověď míry inflace uvedená v programu se jeví reálně.3.  Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Česká republika má nadměrný schodek a doporučila, aby byl do roku 2008 upraven.4.  Program se zaměřuje na snížení schodku z 5,2 % HDP v roce 2004 (včetně jednorázových výdajů na úrovni asi 1,2 % HDP) pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2008 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7. Cílem programu je snížení schodku veřejných financí o 1,8 procentního bodu v letech 2004 až 2007 a snížení primárního schodku o 2,3 procentního bodu ve stejném období. Předpokládá se, že narovnání bude postupné, asi o 0,5 % HDP ročně, s výjimkou roku 2006, kdy se očekává, že bude dosaženo zlepšení schodku o téměř 1 % HDP. Odhaduje se, že v průběhu programu poklesnou jak příjmy, tak i výdaje (vyjádřené jako podíl na HDP), přičemž se očekává, že jedinou výdajovou položkou, která se zvýší, budou veřejné investice, a to ze 4,2 % HDP v roce 2003 na 4,6 % HDP v roce 2007, což značně přesahuje průměr EU (2,4 % HDP v roce 2004). V porovnání s konvergenčním programem z května roku 2004 nenastala žádná změna cíleného schodku na období 2005-2007, přestože růst HDP byl významně pozměněn směrem nahoru a odhadovaný výsledek schodku pro rok 2004 (bez jednorázových operací) je lepší, než se očekávalo.5.  Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně poměrně opatrný makroekonomický scénář naznačuje, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává, a že výdaje by oproti rozpočtu mohly být nižší. Kromě toho se další rizika zatěžující rozpočtové cíle v souvislosti s vydáváním státních záruk a předpoklad zadlužení jeví jako omezená. Na druhé straně bude ještě nutné schválit důležitá omezení výdajů, zejména co se týče spotřeby vládních institucí, aby byly dodrženy výdajové stropy v letech 2006 a 2007. Provádění výdajových stropů je vystaveno určitému nebezpečí před dalšími řádnými parlamentními volbami plánovanými na červen 2006. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu je postačující ke snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2008, jak se v programu předpokládá.6.  Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla 38,6 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období tohoto programu zvýší o 1,4 procentního bodu.7.  Co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zdá se, že Česká republika je vážně ohrožena předpokládanými velmi významnými rozpočtovými výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Strategii fiskální konsolidace vytyčenou v programu je třeba doplnit zejména dalšími reformami, které by snížily rizika zatěžující dlouhodobou udržitelnost a která jsou spojená s předpokládaným nárůstem výdajů v oblasti důchodů a zdravotnictví.8.  Hospodářské politiky vytyčené v aktualizaci jsou zčásti v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky specifikovanými dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Na jedné straně je program v souladu se snižováním hrubého veřejného zadlužení doporučeným Radou a toto snižování je založeno na právně závazných střednědobých výdajových stropech. Na druhé straně se ukazuje, že provádění doporučeného snížení platů zaměstnancům vládního sektoru plánovaného v květnovém konvergenčním programu je obtížné a program nepředkládá opatření postačující k regulaci schodků a zadlužení krajů a obcí. Kromě toho program nenavrhuje konkrétní kroky k zabezpečení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvláště provedením reformy důchodového systému a systému zdravotní péče.* * *Vzhledem k výše uvedenému posouzení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 se doporučuje, aby Česká republika použila ke snížení schodku vyšší než plánované rozpočtové příjmy a aby přísně dodržovala střednědobé výdajové stropy pro centrální vládu, které budou právně závazné od roku 2006. Dále se Česká republika vybízí, aby pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí urychlila reformu důchodového systému a systému zdravotní péče .Klíčové předpovědi aktualizovaného konvergenčního programu České republiky2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálný růst HDP ( %) Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) Celkové saldo veřejných financí ( % HDP) Primární saldo ( % HDP) Hrubý vládní dluh ( % HDP) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004.[3] Pozměněné stanovisko hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních , které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu, najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Doporučení Rady ze dne 8. března 2005 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 77/13

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. března 2005
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/255/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT-ES, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989, ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995,
   s ohledem na interní dohodu 91/401/EHS o financování a správě pomoci Společenství podle čtvrté úmluvy AKT-EHS (1), zřizující mimo jiné sedmý Evropský rozvojový fond (7. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 29. července 1991 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT-EHS (2), a zejména na články 69 až 77 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 7. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2003, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 včetně odpovědí Komise (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 33 odst. 3 interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 7. ERF.

               (2)

               Provádění operací 7. ERF Komisí během rozpočtového roku 2003 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE,
   aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 7. ERF za rozpočtový rok 2003.

      V Bruselu dne 8. března 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (2)  Úř. věst. L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 7. dubna 2005 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 91/5

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 7. dubna 2005
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (dále jen „NBB/BNB“) skončil a nebude obnoven. Proto je nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2005.

               (3)

               NBB/BNB vybrala společnost Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises jako svého nového externího auditora v souladu se svými pravidly pro zadávání veřejných zakázek a ECB má za to, že vybraný auditor splňuje nezbytné požadavky pro jmenování.

               (4)

               Mandát externího auditora bude na období tří let a může být jedenkrát obnoven,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises byla jmenována jako externí auditor NBB/BNB od účetního roku 2005 na období tří let s tím, že tento mandát může být jedenkrát obnoven.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. dubna 2005.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Komise ze dne 22. prosince 2008 o bezpečném skladování kovové rtuti již nepoužívané v průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů (oznámeno pod číslem K(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 14/10

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 22. prosince 2008
   o bezpečném skladování kovové rtuti již nepoužívané v průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů
   (oznámeno pod číslem K(2008) 8422)
   (Pouze anglické znění je závazné)
   (2009/39/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 211 druhou odrážku této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise přijala Strategii Společenství týkající se rtuti (1).

               (2)

               Akce 9 strategie stanoví skladování rtuti z průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů a zavazuje Komisi, aby prozkoumala možnosti dosažení dohody s průmyslem.

               (3)

               Dne 24. června 2005 přijala Rada kladné závěry o této strategii a vyzvala Komisi, aby pokračovala v úsilí o bezpečné skladování nebo likvidaci rtuti mimo jiné z průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů na základě časového harmonogramu, který odpovídá předpokládanému postupnému ukončení vývozu rtuti.

               (4)

               Dne 14. března 2006 přijal Evropský parlament usnesení, ve kterém tuto strategii vítá, a požádal Komisi, aby přijala opatření pro zajištění bezpečného skladování veškeré rtuti pocházející z průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů.

               (5)

               Evropský parlament a Rada přijaly nařízení (ES) č. 1102/2008 ze dne 22. října 2008 o zákazu vývozu kovové rtuti a některých sloučenin a směsí rtuti a o bezpečném skladování kovové rtuti (2).

               (6)

               Euro Chlor, asociace evropských výrobců chloru a alkalických hydroxidů, přijala za podpory společností, které jsou jejími členy, závazek bezpečného skladování rtuti, která již není při výrobě chloru a alkalických hydroxidů potřebná (vyřazené rtuti). Všechny společnosti působící v průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů ve Společenství se k tomuto závazku mohou přihlásit za objektivních a nediskriminačních podmínek.

               (7)

               Komise je spokojena s přísliby, které Euro Chlor poskytl ve svém závazku, který doplňuje ustanovení nařízení.

               (8)

               Závazek splňuje kriteria stanovená ve sdělení Komise o environmentálních dohodách na úrovni Společenství v rámci akčního plánu pro zjednodušení a zlepšení regulačního prostředí (3),

         DOPORUČUJE:
   1)   Členové asociace Euro Chlor a další společnosti působící v průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxidů ve Společenství, kteří se připojí k dobrovolné dohodě asociace Euro Chlor o bezpečném skladování vyřazené rtuti, by měli co nejpečlivěji vybírat skladovací zařízení pro vyřazenou rtuť (tzn. kovovou rtuť, která není potřeba pro budoucí provoz zařízení založených na využívání rtuťových elektrolyzérů) a zavázat se, že budou mít smlouvy s provozovateli skladovacích zařízení, která jsou určena a oprávněna k likvidaci nebezpečných odpadů. Tyto smlouvy by měly být založeny na objektivních a nediskriminačních požadavcích.
   2)   Členové asociace Euro Chlor by měli dbát na vysokou úroveň technických požadavků týkajících se balení rtuti, přípravných činností a plnění a dále nakládání a vykládání nádob.
   3)   Euro Chlor by měl každoročně poskytovat příslušné údaje o vyřazené rtuti.
   Toto doporučení je určeno asociaci Euro Chlor.

      V Bruselu dne 22. prosince 2008.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  KOM(2005) 20 v konečném znění, 28.1.2005.

      (2)  Úř. věst. L 304, 14.11.2008, s. 75.

      (3)  KOM(2002) 412 v konečném znění, 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Přiložený návrh představuje právní
nástroj k doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje
uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství
a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými
společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné
a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského
společenství pro atomovou energii:
i)       doporučení pro rozhodnutí Rady,
kterým se schvaluje uzavření protokolu Evropskou komisí jménem Evropského
společenství pro atomovou energii.
Tento návrh se předkládá
společně s:
ii)      návrhem rozhodnutí Rady o podpisu a
prozatímním používání protokolu jménem Evropské unie a jejích členských
států;
iii)     návrhem rozhodnutí Rady o uzavření
protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států.
Podle aktu
o přistoupení Chorvatské republiky přistoupí Chorvatská
republika k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou
unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu
k uvedeným dohodám.
Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se
zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými
státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé, byla
podepsána dne 24. června 1994. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. prosince
1997.
Rozhodnutím Rady ze dne
14. září 2012[1]
byla Komise pověřena, aby zahájila jednání s dotčenými
třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné
protokoly. Jednání s Ruskou federací byla úspěšně uzavřena.
Ruská federace souhlasila se zněním protokolu ve své verbální
nótě ze dne 4. září a ESVČ ve své verbální nótě ze dne
24. září. Touto výměnou verbálních nót, kterou požaduje Ruská
federace, bylo nahrazeno parafování protokolu.
Navržený
protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako smluvní stranu dohody
a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v novém
úředním jazyku EU.
Protokol obsahuje
ustanovení o tom, že změna dohody podléhá vstupu v platnost smlouvy o
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července
2013.
Cílem dohody
o partnerství a spolupráci s Ruskou federací je
zejména podpora obchodu a investic, včetně obchodu s
dopravními službami, a uvedená dohoda stanoví rámec pro spolupráci
v různých odvětvích, která je omezena na celkovou
hospodářskou, finanční a technickou spolupráci. Proto by
kromě použitelných procesních právních základů měl být tento
protokol podepsán a uzavřen Evropskou unií rovněž
na základě čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení
Chorvatské republiky na jedné straně a na základě
článku 91, čl. 100 odst. 2 a článků 207 a 212 SFEU
na straně druhé.
Komise považuje
výsledky jednání za uspokojivé a žádá Radu, aby:
–
doporučila rozhodnutí Rady, kterým se
schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství
a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými
společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné
a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského
společenství pro atomovou energii.
Evropský parlament
bude požádán o odsouhlasení tohoto protokolu.
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě
o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi
Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně
jedné a Ruskou federací na straně druhé, s ohledem na
přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí
jménem Evropského společenství pro atomovou energii

RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení
Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na
čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle čl. 6
odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky přistoupí
Chorvatská republika k Dohodě o partnerství a spolupráci,
kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich
členskými státy na straně jedné a Ruskou federací
na straně druhé[2],
(dále jen „dohoda“) prostřednictvím protokolu k uvedené dohodě
(dále jen „protokol“).
(2)       Dne 14. září 2012
zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími
zeměmi[3].
Jednání s Ruskou federací byla úspěšně uzavřena. Tato
skutečnost byla potvrzena výměnou dopisů dne 24. září 2013.
(3)       Uzavření protokolu
Komisí by mělo být schváleno, pokud jde o záležitosti spadající
do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii.
(4)       Na podpis a uzavření
protokolu se vztahuje samostatný postup, pokud jde o záležitosti spadající do
pravomoci Unie a jejích členských států,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný
článek
Schvaluje se uzavření Protokolu
k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá
partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy
na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé,
s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii,
Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.
Znění
protokolu se připojuje k rozhodnutí o jeho podpisu.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o
úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo
Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími
zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).
[2]               Úř. věst. L 327, 28.11.1997, s. 3.
[3]               Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o
úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo
Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími
zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení
Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 7. dubna 2005 — Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank of Greece (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 91/4

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 7. dubna 2005
   Radě Evropské unie o externím auditorovi Bank of Greece
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle řeckého práva nemůže být stejný externí auditor jmenován na více než čtyři účetní roky. Mandát Charalambose Stathakise, který je jedním ze dvou stávajících externích auditorů, proto nemůže být obnoven. Bank of Greece může nadále používat společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA jako svého externího auditora pod podmínkou, že bude změněn zodpovědný společník.

               (3)

               Bank of Greece rozhodla, že společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA by měla být jejím jediným externím auditorem pro účetní rok 2005 a ECB má za to, že tato společnost splňuje nezbytné požadavky pro toto jmenování.

               (4)

               Stávající mandát externího auditora by měl pokračovat a měl by být na období jednoho roku s možností obnovení tohoto mandátu,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA byla jmenována jako externí auditor Bank of Greece pro účetní rok 2005 s tím, že tento mandát může být obnoven na jeden rok.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. dubna 2005.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2011–2014

text:
               23.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 217/12

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Spojeného království na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2011–2014
   2011/C 217/04
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby tyto priority promítly do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Spojené království dne 28. dubna 2011 předložilo svoji aktualizaci konvergenčního programu na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Konvergenční program Spojeného království obsahuje poprvé hospodářské a fiskální prognózy vyhotovené nově zřízeným, nezávislým Úřadem pro rozpočtovou kázeň, který je vítaným zlepšením fiskálního rámce Spojeného království.

               (6)

               Spojené království bylo zvláště vystaveno mezinárodní finanční krizi, neboť má velké, globálně integrované finanční odvětví a vysokou úroveň zadlužení domácností. V roce 2008 klesl HDP o 0,1 % a v roce 2009 o 4,9 %. Spojené království poskytlo významnou podporu bankovnímu sektoru a nebývalou dodatečnou likviditu celému odvětví. Státní deficit vzrostl za dva roky o 8,5 procentního bodu na 11,2 % HDP v roce 2009. Nezaměstnanost vzrostla z 5,3 % v roce 2007 na 7,6 % v roce 2009. Čtvrtletní růst byl opět zaznamenán ve čtvrtém čtvrtletí roku 2009, přestože hospodářský výstup zůstává pod svojí nejvyšší předkrizovou úrovní. Krátkodobá vyhlídka předpokládá mírný růst způsobený silnými podnikovými investicemi a oživením čistého vývozu v důsledku příznivého směnného kurzu. Růst však bude brzdit slabý nebo záporný růst spotřeby u domácností a státu. Očekává se, že inflace zůstane v průběhu roku 2011 poměrně vysoko nad 2 % oficiální cílovou hodnotou, což je odrazem zvýšení daně z přidané hodnoty a vyšších dovozních cen a cen energií, a klesne až v roce 2012. Vysoká inflace pravděpodobně naruší skutečné příjmy, neboť růst mezd zůstává nízký. Hlavní rizika ohrožující prognózu spočívají v tom, že by obrat v podnikových investicích nebo čistém vývozu nemusel nastat a přetrvávající vysoká inflace by mohla zabránit použití měnové politiky k vyrovnání nižších vládních výdajů.

               (7)

               Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové výhledy, je věrohodný, s výjimkou roku 2012, kdy by mohl být příliš příznivý. Konvergenční program nezahrnuje střednědobý cíl podle souboru pravidel, ačkoli jej lze odvodit od cílů, které v něm jsou uvedeny. Cílem rozpočtové strategie, založené hlavně na omezení výdajů, je snížit schodek z 9,9 % v období 2010–2011 na 1,7 % v období 2015–2016, což je v souladu s doloženou fiskální konsolidací podporující růst. Podle konvergenčního programu je v plánu snížení schodku pod 3 % referenční hodnoty do roku 2014–2015, tedy ve lhůtě, kterou stanovila Rada. Rozpočtové výhledy v konvergenčním programu předpokládají, že míra zadlužení, která byla v letech 2010–2011 ve výši 78,7 %, vzroste do roku 2013–2014 na 87,2 % a pak začne pomalu klesat. Průměrné roční fiskální úsilí v letech 2010–2011 až 2014–2015 bude dosahovat 1,6 %. Tato hodnota je mírně pod úrovní, kterou doporučila Rada v prosinci 2009 (1,75 % HDP), nicméně je přiměřená vzhledem k tomu, že úsilí je vynakládáno na základě schodku rozpočtu v období 2009–2010, jenž byl výrazně nižší, než se očekávalo, a je tedy v souladu se snížením celkového schodku pod referenční hodnotu do roku 2014–2015. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelnost veřejných financí vysoká.
               Dlouhodobé náklady na stárnutí obyvatelstva jsou nad průměrem EU a současný stav rozpočtu je dále zvyšuje. Na základě současné fiskální pozice by se dluh do roku 2020 zvýšil na 128 % HDP. Úplné provádění konvergenčního programu by však dostačovalo k tomu, aby začal dluh klesat, ale jeho výše by do roku 2020 stále přesahovala 80 %. Kromě konsolidačních plánů oznámila vláda Spojeného království opatření, která podpoří dlouhodobou udržitelnost, která zahrnují posunutí data, od něhož se zvýší hranice pro odchod do důchodu z 65 let na 66 let, a změny v metodě výpočtu při úpravách dávek a daňových limitů.

               (8)

               Provádění navrhované fiskální konsolidace je i nadále velkým problémem. Pro obnovení udržitelné fiskální pozice bude zásadní zajistit dodržení zveřejněných výdajových plánů. S ohledem na tuto skutečnost vyplývá z historicky nízké míry investic do veřejné infrastruktury, zejména co se týče dopravy, že by měly být upřednostněny prorůstové výdaje. Zajištění dostatečných primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak již bylo stanoveno v konvergenčním programu, by zlepšilo udržitelnost veřejných financí.

               (9)

               Pružný trh práce Spojeného království umožnil vyrovnat se poměrně dobře s velkým poklesem HDP během krize. Zvýšení nezaměstnanosti však silně zasáhlo mladé lidi: mezi roky 2008 a 2010 nezaměstnanost mladých stoupla z 15 % na téměř 20 %. Špatná situace na trhu práce pro mladé lidi je spojena s více obecnými a strukturálními nedostatky týkajícími se dovedností. Podíl osob ve věku 18–24 let, které předčasně ukončí vzdělávání a odbornou přípravu, dosahuje ve Spojeném království úrovně 15,7 %, což je více než průměr v EU, který činí 14,4 %. Zatímco podíl lidí ve věku 25–64 let s dosaženou vysokou úrovní dovedností je ve Spojeném království zvláště vysoký, existují nedostatky na střední úrovni dovedností, kde je podíl lidí v této skupině v současné době pod průměrem EU. Dalším hlavním problémem na trhu práce ve Spojeném království je významný podíl dětí, které žijí v domácnostech nezaměstnaných: činí 17,5 %, což je nejvyšší úroveň v EU, kde je celkový průměr 10,2 %. Tento problém je zvláště akutní pro domácnosti s jedním rodičem a odráží nízké finanční pobídky a nedostatek životaschopných možností péče o děti: více než 32 % lidí s pečovatelskými povinnostmi je neaktivních či pracuje na částečný úvazek kvůli nedostatku služeb péče o dítě (to je o 4 procentní body vyšší hodnota než průměr EU).

               (10)

               Spojené království zaznamenalo v období deseti let před krizí významný nárůst cen nemovitostí. Ceny po zásahu krize prudce poklesly, ale od té doby se částečně vrátily na původní úroveň a zůstávají na historicky vysoké úrovni. Úroveň transakcí se propadla a zůstává velmi nízká. Výrazný vzrůst cen nemovitostí přispěl v deseti letech předcházejících krizi k velkému nárůstu zadlužení domácností a neudržitelnému růstu spotřeby domácností. Propad transakcí na trhu s bydlením přinesl odpovídající výpadek v příjmech z daní souvisejících s těmito transakcemi, což přispělo ke zhoršení fiskální pozice Spojeného království. Nedostatky trhu s bydlením ve Spojeném království rovněž pomáhají objasnit vysoké výdaje na dávky související s bydlením a vysoký podíl obyvatelstva využívajícího státem subvencované bydlení. Spojené království oznámilo počáteční reformy svého systému plánování a regulace hypoték. Vzhledem k významu tohoto problému pro všechna odvětví hospodářství Spojeného království je třeba stavět na těchto opatřeních a vytvořit komplexnější balíček reforem, včetně oblasti hypotečního trhu a majetkových daní, který by řešil tyto otázky.

               (11)

               Oživení soukromých investic by bylo zásadním prvkem nutného vyvážení hospodářství, tak aby nespočívalo pouze na domácí spotřebě, a hnací silou růstu produktivity. Z průzkumů vyplývá, že dostupnost úvěrů a jejich cena je významnou překážkou pro investice a plány na rozšíření v soukromém sektoru, zejména pro menší společnosti závislé na bankovním financování. Roční míra růstu úvěrů pro malé a střední podniky je od konce roku 2009 negativní a půjčky malým podnikům klesly ještě výrazněji. Kromě toho se zdá, že zatímco u středně velkých podniků se rozpětí referenčních sazeb ustálila, u malých podniků mírně vzrostla. Spojené království nedávno zavedlo řadu opatření na zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, včetně státního sponzorování investičních nástrojů a dosažení dohody s bankami Spojeného království, která vyžaduje, aby banky zvýšily své hrubé úvěry pro malé a střední podniky. Je důležité rovněž uznat výzvy na straně poptávky jakož i skutečnost, že i podniky by měly hrát svoji roli při využívání programů, jež jim jsou nabízeny. Vypracovat řešení, které může nadále fungovat bez pravidelných vládních zásahů, to by mělo být cílem další reformy vedoucí ke zlepšení hospodářské soutěže v bankovním sektoru a k usnadnění dalšího rozvoje trhů pro nebankovní finanční prostředky dostupné pro malé a střední firmy.

               (12)

               Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Spojeném království, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je zapotřebí posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou do vnitrostátních rozhodnutí zahrnuty vstupy na úrovni EU. Komise se domnívá, že programy stanoví ambiciózní opatření ke snížení schodku, a vyzývá vládu, aby dále postupovala podle plánu. Dále je třeba podniknout kroky k reformě trhu s bydlením, ke snížení nezaměstnanosti mladých lidí a předčasného ukončování školní docházky, k řešení situace dětí, které žijí v domácnostech nezaměstnaných, a ke zlepšení dostupnosti úvěrů pro soukromý sektor.

               (13)

               Na základě tohoto posouzení a s přihlédnutím k doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. června 2010 Rada přezkoumala aktualizaci konvergenčního programu Spojeného království za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v doporučeních v bodech 1 a 2 níže. S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Spojeného království,

         DOPORUČUJE, aby Spojené království v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Provádět plánovanou fiskální konsolidaci s cílem dosáhnout v letech 2012–2013 schodku 6,2 % HDP v souladu s doporučeními Rady o nápravě nadměrného schodku a snižovat vysokou míru veřejného zadlužení, až bude nadměrný schodek napraven na konci období programu. Zajistit splnění ambiciózních cílů týkajících se snižování výdajů, a tím posílit dlouhodobou udržitelnost; v souladu s tím upřednostnit prorůstové výdaje.

               2.

               Rozvíjet program reforem, který řeší destabilizující dopad cyklu cen bydlení na veřejné finance, finanční sektor a hospodářství, s cílem zmírnit problémy dostupnosti a potřebu státních subvencí na bydlení. Je třeba zvážit celou řadu opatření a politických nástrojů včetně reformy trhu s hypotékami, finanční regulace, majetkových daní a systému plánování, aby se zamezilo přílišné volatilitě.

               3.

               Přijmout do konce roku 2012 opatření, která zajistí, aby vyšší podíl mladých lidí vstoupil na pracovní trh s odpovídajícími dovednostmi, a zlepší možnosti získat zaměstnání u osob ve věku 18–24 let, které ukončily své vzdělání nebo odbornou přípravu bez kvalifikace. Řešit nedostatky dovedností zvýšením počtu osob, které dosáhnou střední kvalifikace, v souladu s potřebami trhu práce.

               4.

               Přijmout v rámci stávajícího rozpočtu opatření ke snížení počtu domácností, v nichž jsou všichni bez práce, tím že se zaměří na ty nezaměstnané, kteří jsou bez práce kvůli svým rodičovským povinnostem, včetně samoživitelů.

               5.

               Provádět avizovaná opatření týkající se dostupnosti bankovního i nebankovního financování soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků, a dále tuto dostupnost zlepšovat, jakož i uznat možné výzvy na straně poptávky. Podpořit hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a prozkoumat spolu s trhem způsoby na zlepšení přístupu k nebankovnímu financování, jako je rizikový a investiční kapitál a dluhopisy vydávané na veřejných trzích.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.