title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/10) 2022/C 122/01

text:
               17.3.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 122/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 2. prosince 2021
      ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu
      (ESRB/2021/10)
      (2022/C 122/01)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj může kromě toho posilovat zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

                  (2)

                  Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Zpětná vazba mezi cenami obytných nemovitostí a úvěry může navíc mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

                  (3)

                  Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností nebo oddlužení ze strany věřitelů, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

                  (4)

                  Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

                  (5)

                  Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik ve vztahu k novým úvěrům na bydlení.

                  (6)

                  V roce 2019 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru (EHP) (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování pěti zemím, včetně Německa (7).

                  (7)

                  V roce 2019 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná v německém sektoru obytných nemovitostí v podstatném nadhodnocení cen obytných nemovitostí v městských oblastech, spojeném s plošnou a rychlou dynamikou cen obytných nemovitostí, jakož i v určitých náznacích uvolnění úvěrových standardů pro úvěry na bydlení, i když se tak dělo v kontextu celkové nejistoty z důvodu významných mezer v údajích.

                  (8)

                  ESRB nedávno dokončila další systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého EHP. Výsledky tohoto hodnocení dokládají, že některé ze zemí, jimž bylo v září 2019 adresováno specifické varování, přijaly další opatření k řešení příslušných zranitelných míst. Česká republika zejména přijala právní rámec pro opatření týkající se dlužníka, Německo vytvořilo právní základ pro shromažďování údajů o úvěrových standardech pro nové úvěry na bydlení určené domácnostem, Francie aktivovala limity pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI), Island zpřísnil limity poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a Norsko zpřísnilo sazbu své kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika. Vzhledem k nárůstu zranitelných míst však opatření přijatá některými z těchto zemí nebyla ze strany ESRB vyhodnocena jako dostatečná.

                  (9)

                  Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

                  (10)

                  Pokud jde o Německo, z výše zmíněného nedávného hodnocení vyplynulo, že i přes to, že zde byl v roce 2017 zaveden právní rámec pro nástroje týkající se dlužníka, který zahrnuje omezený soubor opatření (horní hranice poměru LTV a požadavek na amortizaci), žádná z těchto opatření nebyla aktivována s cílem řešit akumulaci střednědobých zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí. ESRB bere na vědomí skutečnost, že podle aktuálně platného právního rámce nebyly splněny podmínky pro aktivaci stávajících opatření týkajících se dlužníka.

                  (11)

                  Z hodnocení ESRB rovněž vyplývá, že růst cen obytných nemovitostí již zasáhl plošněji městské i venkovské oblasti. Stávající odhady proto poukazují na značné a dále rostoucí nadhodnocení cen obytných nemovitostí v Německu. Komplexní analýze zranitelných míst v současné době brání nedostatek podrobných údajů o úvěrových standardech pro úvěry na bydlení, ačkoli v podobě vnitrostátního předpisu o shromažďování údajů týkajících se úvěrů na bydlení, který vstoupil v platnost v roce 2021, byla přijata opatření, která zajistí shromažďování příslušných údajů od roku 2023. Z dostupných údajů za poslední období vyplývají nejednoznačné informace o vývoji úvěrových standardů pro úvěry na bydlení. Zatímco z průzkumu bankovních úvěrů v eurozóně vyplývá, že v průběhu roku 2020 došlo k dalšímu zpřísnění podmínek úvěrů na bydlení, alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru (8) naznačuje, že v roce 2020 dále vzrostl podíl žádostí o úvěr s vysokým poměrem LTV. Jiný alternativní zdroj údajů ze soukromého sektoru, který mají k dispozici německé orgány a který vychází ze skutečných transakcí a představuje část souhrnného trhu, pak potvrzuje, že v posledním desetiletí skutečně došlo k určitému nárůstu poměrů LTV. Naproti tomu v souladu se zmíněným průzkumem bankovních úvěrů poměry LTV v důsledku aktuální krize klesají. Z relevantních údajů rovněž vyplývá, že poměry DSTI a doby splatnosti v první polovině druhého desetiletí klesly a ve druhé polovině dekády opět vzrostly. Naproti tomu poměry dluhu k příjmům (DTI) od roku 2009 stabilně rostou.

                  (12)

                  Kromě toho Německo poté, co v reakci na koronavirovou krizi snížilo sazbu své proticyklické kapitálové rezervy, již dále nevyužilo opatření týkající se kapitálu k řešení stávajících zranitelných míst vyplývajících ze sektoru obytných nemovitostí a k posílení finanční stability.

                  (13)

                  Ve světle tohoto posledního vývoje, a zejména s ohledem na důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí, dospěla ESRB k závěru, že k řešení zranitelných míst německého sektoru obytných nemovitostí je třeba aktivovat opatření týkající se dlužníka. Německé orgány by proto měly neprodleně aktivovat právně závazný – nebo pokud to německé právní předpisy neumožňují, pak právně nezávazný – limit poměru LTV a zajistit tak řádné úvěrové standardy bránící nadhodnocování cen obytných nemovitostí. Opatření týkající se kapitálu, jako je aktivace proticyklické kapitálové rezervy nebo sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, by zároveň jako doplněk k opatření týkajícímu se poměru LTV zvýšila odolnost německého bankovního sektoru vůči zranitelným místům v sektoru obytných nemovitostí, která se již mohla akumulovat s ohledem na převládající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a nejistotu ohledně úvěrových standardů pro hypoteční úvěry poskytnuté v posledních letech. Kromě toho by vhodná kombinace s právně závaznými nebo, pokud to německé právní předpisy neumožňují, právně nezávaznými nástroji týkajícími se příjmů mohla zvýšit účinnost limitu poměru LTV při řešení případných zranitelných míst spojených s financováním obytných nemovitostí. Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka je proto třeba doplnit o nástroje týkající se příjmů a odpovídajícím způsobem jej upravit tak, aby umožňoval včas aktivovat opatření týkající se dlužníka a zabránit tak nárůstu zranitelných míst,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A – Limit pro poměr LTV

      Doporučuje se, aby příslušné orgány stanovily právně závazný limit pro poměr LTV a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu a která by mohla mít závažné negativní důsledky pro reálnou ekonomiku. Není-li to podle německého práva možné, doporučuje se, aby příslušné orgány řešily stanovené cíle aktivací právně nezávazného limitu pro poměr LTV.

         Doporučení B – Aktivace opatření týkajících se kapitálu

      Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly vhodná opatření týkající se kapitálu s cílem zajistit odolnost úvěrových institucí povolených v Německu a doplnit limit pro poměr LTV podle doporučení A, a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu.

         Doporučení C – Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka ve vztahu k sektoru obytných nemovitostí

      Doporučuje, aby příslušné orgány zajistily, že stávající právní rámec pro opatření týkající se dlužníka bude zahrnovat alespoň tato právně závazná opatření týkající se dlužníka:

                  a)

                  limity platné pro poměr DTI a limity platné pro poměr DSTI;

                  b)

                  limity platné pro poměr LTV;

                  c)

                  limity platné pro dobu splatnosti; a

                  d)

                  požadavky na amortizaci.

         Doporučení D – Sledování zranitelných míst a aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

                  1.

                  Doporučuje se, aby příslušné orgány podrobně sledovaly zranitelná místa související se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu.

                  2.

                  Doporučuje se, aby příslušné orgány na základě výsledků sledování prováděného na základě dílčího doporučení D.1 a s cílem zamezit nadměrné akumulaci úvěrového rizika aktivovaly právně závazná opatření týkající se dlužníka, která souvisejí s příjmem, jako jsou limity poměru DTI nebo poměru DSTI. Není-li to podle německého práva možné, doporučuje se, aby příslušné orgány řešily stanovené cíle aktivací právně nezávazných opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem.

            ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

                  1.

                  Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                              a)

                              „příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Německu úpravou právního rámce pro opatření týkající se dlužníka, aktivací opatření týkajících se dlužníka, sledováním systémových rizik nebo aktivací opatření týkajících se kapitálu;

                              b)

                              „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

                              c)

                              „opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika;

                              d)

                              „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

                              e)

                              „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru DTI, poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci;

                              f)

                              „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                              g)

                              „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                              h)

                              „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období;

                              i)

                              „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

                              j)

                              „požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru.

            2.   Prováděcí kritéria

                  1.

                  Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

                              a)

                              je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A, B, C a D;

                              b)

                              při aktivaci opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu podle doporučení A, B a D by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                              c)

                              zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze.

                  2.

                  Adresáti se vyzývají, aby informovali Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

                              a)

                              informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

                              b)

                              hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (9), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

                              c)

                              podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

            3.   Časový rámec pro návazné kroky

      V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo odůvodnit případnou nečinnost. Adresáti jsou povinni tyto informace předložit v souladu s tímto časovým rámcem:

                  1.

                     Doporučení A

                  Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli v souvislosti se stanovením limitu pro poměr LTV s cílem omezit zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí v Německu, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  2.

                     Doporučení B

                  Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  3.

                     Doporučení C

                  Adresáti doporučení C se vyzývají, aby do 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB konečnou zprávu o provádění doporučení C, včetně prohlášení o tom, který orgán či orgány jsou odpovědné za rozhodnutí aktivovat a provést opatření týkající se dlužníka vymezená v tomto doporučení. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  4.

                     Doporučení D

                  Adresáti doporučení D se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o sledování zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu, a o krocích, které podnikli k řešení těchto zranitelných míst. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

            4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

                              b)

                              ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě.

                  2.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění sdělená adresáty tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

               Vedoucí sekretariátu ESRB

               jménem generální rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013, o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, p. 1).

         (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (6)  Viz „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, září 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

         (7)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2019/11 ze dne 27. června 2019 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Německu ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 366, 30.10.2019, s. 45)

         (8)  Informace poskytnuté platformou pro zprostředkování úvěrů, jež však nemusí být plně reprezentativní pro německý hypoteční trh.

         (9)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PŘÍLOHA
         SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍM

            Doporučení A – Limit pro poměr LTV

         Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Při aktivaci limitu pro poměr výše úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) by adresáti doporučení měli usilovat o to, aby zamezili významnému či vzrůstajícímu podílu nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení úvěrů ve spojení s klesající cenou obytných nemovitostí, v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám.

                     2.

                     Adresáti by měli využít jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků.

                     3.

                     Před aktivací limitu pro poměr LTV by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

                     4.

                     Po aktivaci limitu pro poměr LTV může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí další zpřísnění těchto opatření týkajících se dlužníka nebo aktivace dalších takových opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

                     5.

                     Při aktivaci či nastavování limitu pro poměr LTV by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů.

            Doporučení B – Aktivace opatření týkajících se kapitálu

         Pro soulad s doporučením B se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Při aktivaci opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Německu s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení.

                     2.

                     Před aktivací opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit, zda by aktivace těchto opatření byla přiměřená.

                     3.

                     Po aktivaci opatření týkajících se kapitálu může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

            Doporučení C – Právní rámec pro opatření týkající se dlužníka ve vztahu k sektoru obytných nemovitostí

         Pro soulad s doporučením C se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka by měl zajišťovat, aby:

                                 a)

                                 limity platné pro poměr dluhu k příjmům (DTI) a pro poměr nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) i limity splatnosti platily pro všechny úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů, tak aby se zamezilo obcházení těchto limitů, přičemž tyto limity by měly být uplatňovány především na fyzické osoby jako dlužníky, ale také na všechny ostatní typy dlužníků, pokud takové rozšíření působnosti vyplývá ze struktur financování s cílem zamezit obcházení těchto limitů;

                                 b)

                                 německé vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny aktivací opatření týkajících se dlužníka, byly schopny veškerá právně závazná opatření týkající se dlužníka aktivovat účinně a preventivně, a aby těmto orgánům byla dána nezbytná flexibilita za účelem přijetí takových opatření, která budou vycházet z identifikovaných zranitelných míst.

                     2.

                     Změny německého právního rámce pro opatření týkající se dlužníka by měly platit nejpozději od 1. června 2024.

            Doporučení D – Sledování zranitelných míst a aktivace opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem

         Pro soulad s dílčím doporučením D.1 se uplatňují tato kritéria.
         Při sledování zranitelných míst spojených se zadlužením domácností, nadhodnocením cen obytných nemovitostí a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry ve střednědobém horizontu by adresáti měli sledovat podíl dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry, ačkoli jim hrozí, že nebudou schopni své dluhy řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhů nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.
         Pro soulad s dílčím doporučením D.2 se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Při aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli usilovat o to, aby zamezili významnému nebo zvyšujícímu se podílu dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry, ačkoli jim hrozí, že nebudou schopni své dluhy řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhů nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

                     2.

                     Adresáti by měli využit jedno či více opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato opatření vztahovala na úvěry poskytované všemi typy věřitelů, fyzickým osobám jako dlužníkům a – v rozsahu, který bude považován za nezbytný – všem ostatním typům dlužníků.

                     3.

                     Před aktivací opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by mělo být posouzeno postavení Německa v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

                     4.

                     Po aktivaci opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, může být za účelem řešení zranitelných míst v Německu zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších opatření týkajících se dlužníka. To závisí na výběru aktivovaných opatření, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

                     5.

                     Při aktivaci či nastavování opatření týkajících se dlužníka, která souvisejí s příjmem, by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti v konečném důsledku ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (ESRB/2021/11) 2022/C 122/02

text:
               17.3.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 122/9

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 2. prosince 2021
      ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu
      (ESRB/2021/11)
      (2022/C 122/02)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Sektor nemovitostí má v hospodářství významnou úlohu a jeho vývoj může podstatně ovlivnit finanční systém. Minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný trend na trzích nemovitostí může mít závažné dopady na stabilitu finančního systému a na hospodářství jako celek, což může rovněž vést k nepříznivým přeshraničním účinkům. Nepříznivý vývoj na trhu nemovitostí v některých členských státech v minulosti vedl k rozsáhlým úvěrovým ztrátám a/nebo měl negativní dopad na reálnou ekonomiku. Tyto účinky odrážejí úzké propojení mezi sektorem nemovitostí, poskytovateli financování a jinými hospodářskými sektory. Negativní vývoj kromě toho posiluje silná zpětná vazba mezi finančním systémem a reálnou ekonomikou.

                  (2)

                  Tato propojení jsou významná, neboť znamenají, že rizika, která vzniknou v sektoru nemovitostí, mohou mít systémový dopad, který je svou povahou procyklický. Zranitelnosti finančního systému mají tendenci se ve fázi růstu cyklu nemovitostí akumulovat. Vnímaná nižší rizika a snadnější přístup k financování mohou přispět k rychlé úvěrové a investiční expanzi spolu se zvýšenou poptávkou po nemovitostech, čímž se zvyšuje tlak na růst cen nemovitostí. Vzhledem k tomu, že z toho plynoucí vyšší hodnoty zajištění dále podporují poptávku po úvěrech a jejich poskytování, může tato samoposilující dynamika mít potenciální systémové důsledky. Naopak přísnější úvěrové podmínky, vyšší averze k riziku a tlak na pokles cen nemovitostí ve fázi poklesu cyklu nemovitostí mohou nepříznivě ovlivnit odolnost dlužníků a věřitelů, čímž dojde k oslabení ekonomických podmínek.

                  (3)

                  Zranitelná místa související s obytnými nemovitostmi mohou být zdrojem systémového rizika a mohou přímo i nepřímo nepříznivě ovlivňovat finanční stabilitu. Přímými účinky jsou úvěrové ztráty hypotečních portfolií z důvodu nepříznivých ekonomických či finančních podmínek a souběžného nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. Nepřímé účinky by se mohly týkat úprav ve spotřebě domácností, jež mají další důsledky pro reálnou ekonomiku a finanční stabilitu.

                  (4)

                  Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 (3), je konečným cílem makroobezřetnostní politiky přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.

                  (5)

                  Za tímto účelem mohou makroobezřetnostní orgány v závislosti na hodnocení rizik použít jedno či více makroobezřetnostních opatření týkajících se kapitálu, která jsou vymezena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), a/nebo makroobezřetnostní opatření týkající se dlužníka, jež vycházejí výlučně z vnitrostátních právních předpisů. Zatímco prvořadým cílem opatření týkajících se kapitálu je zvýšení odolnosti finančního systému, opatření týkající se dlužníka mohou být obzvláště vhodná k tomu, aby zamezila dalšímu nárůstu systémových rizik.

                  (6)

                  V roce 2016 provedla Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celé Unie (6). Na základě tohoto hodnocení mohla ESRB identifikovat řadu zranitelných míst, která v několika zemích ve střednědobém horizontu představují zdroje systémového rizika pro finanční stabilitu, což vedlo k vydání varování osmi zemím, včetně Rakouska (7).

                  (7)

                  V roce 2016 spočívala hlavní zranitelná místa zjištěná na rakouském trhu obytných nemovitostí v rychlém růstu cen těchto nemovitostí a hypotečních úvěrů a v riziku dalšího uvolnění úvěrových standardů.

                  (8)

                  Od roku 2018 používají rakouské vnitrostátní orgány k zajištění obezřetného poskytování úvěrů komunikační nástroje, s podporou posílených makroobezřetnostních činností dohledu. Ve své následné zprávě o zemích, kterým bylo v roce 2016 vydáno varování ohledně zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí ve střednědobém horizontu (8), ESRB konstatovala, že opatření zavedená rakouskými vnitrostátními orgány mohou účinně řešit hlavní vznikající zranitelná místa. Zároveň však uvedla, že v roce 2017 byla rakouským vnitrostátním orgánům svěřena pravomoc zavést právně závazná opatření týkající se dlužníka, jež mohou být uplatněna, pokud dojde k urychlení vzniku zranitelných míst.

                  (9)

                  ESRB nedávno dokončila systematické a výhledové hodnocení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v rámci celého Evropského hospodářského prostoru. V této souvislosti ESRB identifikovala určitá zranitelná místa, která jsou ve střednědobém horizontu zdrojem systémového rizika pro finanční stabilitu a která nebyla dostatečně vyřešena.

                  (10)

                  Propuknutí pandemie COVID-19 v roce 2020 a s tím spojená krize nezpůsobily cyklický pokles na trzích s bydlením. Naopak, po období postupného růstu a v prostředí nízkých úrokových sazeb došlo v některých zemích k dalšímu zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí a úvěrů, který výrazně předstihl růst příjmů domácností. Ke zmírnění dopadů pandemie a jí způsobené hospodářské nejistoty byla zavedena různá opatření a učiněny různé politické kroky, jako jsou moratoria na splácení či veřejné záruky. V tomto širším politickém kontextu byla v některých zemích dočasně uvolněna dříve plánovaná makroobezřetnostní opatření nebo byla odložena jejich aktivace. Aktuálně patrné zlepšování hospodářské situace umožňuje upravit makroobezřetnostní politiku v zemích, kde i nadále dochází k nárůstu zranitelných míst spojených se sektorem obytných nemovitostí.

                  (11)

                  Pokud jde o Rakousko, z tohoto nedávného hodnocení vyplynulo, že po období mírného růstu došlo ke zrychlení růstu reálných cen obytných nemovitostí, který předstihl růst reálných příjmů domácností. Kromě toho se trvale zvyšuje objem úvěrů domácnostem. Hodnocení ESRB rovněž ukazuje, že od září 2019 růst reálných cen nemovitostí v prvním čtvrtletí roku 2021 zrychlil, přičemž předstihl růst reálných disponibilních příjmů za stejné období. V souladu s tímto vývojem došlo podle odhadů Oesterreichische Nationalbank v prvním čtvrtletí roku 2021 k dalšímu nárůstu nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Od roku 2019 se stále zvyšuje také reálný růst úvěrů na bydlení poskytovaných domácnostem. Ve sdělení rakouské Rady pro stabilitu finančních trhů z června 2021 (9) se uvádí, že se v poslední době i nadále zvyšovaly úvěrové standardy pro hypoteční úvěry ve smyslu poměru úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a poměru nákladů na obsluhu dluhu k příjmům (DSTI) oproti pětiletému průměru a že úvěry se zvýšenými hodnotami těchto poměrů představovaly podstatnou část všech úvěrů.

                  (12)

                  Stávající nastavení politických nástrojů se považuje jen za částečně přiměřené a postačující k řešení nárůstu zranitelných míst. Rakousko navíc nevyužívá k řešení stávajících zranitelných míst a posílení finanční stability opatření týkající se kapitálu. Zranitelná místa zjištěná v Rakousku v sektoru obytných nemovitostí rovněž nebyla plně zohledněna v rizikových vahách pro hypoteční úvěry používaných úvěrovými institucemi, které při výpočtu kapitálových požadavků uplatňují přístup založený na interním ratingu (IRB).

                  (13)

                  S ohledem na tento nedávný vývoj dospěla ESRB k závěru, že aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka by zvýšila účinnost opatření, která již byla zavedena za účelem řádného řešení zranitelných míst sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu. Budou-li taková závazná opatření týkající se dlužníka vyhodnocena jako nedostatečně účinná k řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, je třeba zvážit zavedení opatření týkajících se kapitálu, jako jsou nástroje zaměřené na zvýšení rizikových vah IRB pro expozice v oblasti obytných nemovitostí, sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika nebo proticyklická kapitálová rezerva. Tato opatření by zlepšila odolnost rakouského bankovního sektoru vůči rizikům, jež se případně mohla akumulovat, jako je například přetrvávající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a do určité míry uvolněné úvěrové standardy pro hypoteční úvěry poskytované v posledních letech,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A – Aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka

      Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly právně závazná opatření týkající se dlužníka a omezily tak zranitelná místa v sektoru obytných nemovitostí v Rakousku, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu.

         Doporučení B – Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

      Doporučuje se, aby příslušné orgány aktivovaly nebo zpřísnily opatření týkající se kapitálu s cílem zajistit odolnost úvěrových institucí povolených v Rakousku a doplnit opatření týkající se dlužníka, a omezily tak zranitelná místa sektoru obytných nemovitostí v Rakousku, která jsou zdrojem rizika pro finanční stabilitu, budou-li případně taková závazná opatření týkající se dlužníka vyhodnocena jako nedostatečně účinná k řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu.
      ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

                  1.

                  Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                              a)

                              „příslušnými orgány“ se rozumí orgány pověřené v Rakousku aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka nebo opatření týkajících se kapitálu;

                              b)

                              „opatřeními týkajícími se dlužníka“ se rozumí makroobezřetnostní opatření zaměřená na dlužníky, včetně limitů poměru LTV, poměru dluhu k příjmům (DTI), poměru DSTI a doby splatnosti a požadavků na amortizaci;

                              c)

                              „poměrem úvěru k hodnotě nemovitosti“ (poměrem LTV) se rozumí součet všech úvěrů nebo úvěrových tranší zajištěných dlužníkem na nemovitosti v době vzniku úvěru v poměru k hodnotě nemovitosti v době vzniku úvěru;

                              d)

                              „poměrem dluhu k příjmům“ (poměrem DTI) se rozumí celkový dluh dlužníka v době vzniku úvěru v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                              e)

                              „poměrem nákladů na obsluhu dluhu k příjmům“ (poměrem DSTI) se rozumí roční celkové náklady na obsluhu dluhu v poměru k celkovému ročnímu disponibilnímu příjmu dlužníka v době vzniku úvěru;

                              f)

                              „obsluhou dluhu“ se rozumí společná splátka úroků a jistiny v rámci dlužníkova celkového dluhu po určité období;

                              g)

                              „splatností“ se rozumí doba trvání smlouvy o úvěru na obytnou nemovitost vyjádřená v letech v době vzniku úvěru;

                              h)

                              „požadavky na amortizaci“ se rozumí opatření související se splátkovým kalendářem úvěru;

                              i)

                              „opatřeními týkajícími se kapitálu“ se rozumí jakékoli požadavky na kapitál uložené úvěrové instituci k předcházení systémovému riziku nebo jeho zmírňování ve smyslu čl. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010, mimo jiné podle článků 124, 164 nebo 458 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo kapitoly 4 hlavy VII směrnice (EU) 2013/36, jako je proticyklická kapitálová rezerva nebo sektorová kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika;

                              j)

                              „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013.

            2.   Prováděcí kritéria

                  1.

                  Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

                              a)

                              je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A a B;

                              b)

                              při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka a/nebo opatření týkajících se kapitálu by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy;

                              c)

                              zvláštní kritéria pro soulad s tímto doporučením jsou uvedena v příloze.

                  2.

                  Adresáti se vyzývají, aby informovali Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

                              a)

                              informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

                              b)

                              hodnocení zranitelných míst souvisejících se zadlužením domácností a úvěrovými standardy pro nové hypoteční úvěry, včetně rozdělení nových hypotečních úvěrů podle poměrů LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizace, přičemž příslušné poměry se vypočtou v souladu s přílohou IV doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 (10), jakož i hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

                              c)

                              podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

            3.   Časový rámec pro návazné kroky

      V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou adresáti povinni informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo odůvodnit případnou nečinnost. Adresáti jsou povinni tyto informace předložit v souladu s tímto časovým rámcem:

                  1.

                     Doporučení A

                              a)

                              Adresáti doporučení A se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB předložili zprávu o všech krocích, které podnikli k aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

                  2.

                     Doporučení B

                  Adresáti doporučení B se vyzývají, aby do 30. června 2023 a 30. června 2025 předložili Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB zprávu o všech krocích, které podnikli k provedení opatření týkajících se kapitálu. Pokud je za přijetí opatření k řešení určených zranitelných míst odpovědný více než jeden orgán, měla by být předložena jedna společná zpráva.

            4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              napomáhat adresátům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv a poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

                              b)

                              ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresátů doporučení, poskytovat jim na jejich žádost pomoc a předkládat zprávy o návazných krocích generální radě.

                  2.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění sdělená adresáty tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho adresát řádně nezdůvodnil svou nečinnost.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

               Vedoucí sekretariátu ESRB

               jménem generální rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (Úř. věst. C 170, 15.6.2013, p. 1).

         (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (6)  Viz „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, listopad 2016, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

         (7)  Varování Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/05 ze dne 22. září 2016 ke zranitelným místům sektoru obytných nemovitostí v Rakousku ve střednědobém horizontu (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 43).

         (8)  Viz „Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector“, ESRB, září 2019, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu.

         (9)  Tisková zpráva z 28. zasedání Rady pro stabilitu finančních trhů (FMSG), k dispozici na internetových stránkách FMSG na adrese https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

         (10)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2016/14 ze dne 31. října 2016 o doplnění chybějících údajů o nemovitostech (Úř. věst. C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PŘÍLOHA
         SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S DOPORUČENÍM

            Doporučení A – Aktivace právně závazných opatření týkajících se dlužníka

         Pro soulad s doporučením A se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Při aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka by se adresáti měli snažit zamezit významnému či zvyšujícímu se podílu:

                                 a)

                                 nových hypotečních úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi, které by mohly v případě nesplácení těchto úvěrů ve spojení se snížením cen obytných nemovitostí vést k úvěrovým ztrátám;

                                 b)

                                 dlužníků, kteří uzavírají nové hypoteční úvěry a u nichž existuje značné riziko, že nebudou schopni svůj dluh řádně splácet nebo obsluhovat, aniž by museli výrazně omezit svou spotřebu, a to v důsledku nepříznivých hospodářských nebo finančních podmínek, zvýšení nákladů na obsluhu jejich dluhu nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí.

                     2.

                     Adresáti by měli využít jedno či více právně závazných opatření týkajících se dlužníka s cílem zajistit účinnost přijatých opatření a minimalizovat možnost jejich obcházení či nezamýšlených důsledků, které by mohly snížit účinnost daných opatření a případně vytvořit rizika v jiných oblastech, zejména tím, že zajistí, aby se tato právně závazná opatření týkající se dlužníka vztahovala na úvěry poskytované všem typům dlužníků a všemi typy věřitelů.

                     3.

                     Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu s cílem určit vhodné nastavení a zavádění těchto opatření.

                     4.

                     Před aktivací právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli k určení vhodného nastavení a zavádění těchto opatření zohlednit volbu a nastavení již zavedených opatření týkajících se dlužníka, a zajistit tak vyšší účinnost omezování zranitelných míst zjištěných v Rakousku.

                     5.

                     Po aktivaci právně závazných opatření týkajících se dlužníka může být za účelem řešení zranitelných míst v Rakousku zapotřebí zpřísnění těchto opatření nebo aktivace dalších makroobezřetnostních opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se dlužníka, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.

                     6.

                     Při aktivaci či nastavování právně závazných opatření týkajících se dlužníka by adresáti měli zohlednit veškeré úvěry, které mají domácnosti ze svých příjmů splácet, a to bez ohledu na formu těchto úvěrů, tj. úvěry poskytované společnostem zajišťujícím bytovou výstavbu by měly být považovány za zadlužení domácností.

            Doporučení B – Aktivace nebo zpřísnění opatření týkajících se kapitálu

         Pro soulad s doporučením B se uplatňují tato kritéria.

                     1.

                     Při aktivaci dalších nebo zpřísnění stávajících opatření týkajících se kapitálu by adresáti měli usilovat o to, aby zajistili odolnost úvěrových institucí povolených v Rakousku s ohledem na možné naplnění systémového rizika souvisejícího s obytnými nemovitostmi, které by mohlo vést k přímým a nepřímým úvěrovým ztrátám, které vyplývají z hypotečních úvěrů nebo které vznikají v důsledku snížení spotřeby domácností s úvěry na bydlení.

                     2.

                     Před aktivací dalších nebo zpřísněním stávajících opatření týkajících se kapitálu by mělo být posouzeno postavení Rakouska v hospodářském a finančním cyklu a dostatečnost právně závazných opatření týkajících se dlužníka, která byla aktivována v souladu s doporučením A, při řešení zranitelných míst ve střednědobém horizontu, s cílem určit, zda by bylo přiměřené aktivovat nebo zpřísnit opatření týkající se kapitálu.

                     3.

                     Po aktivaci dalších opatření týkajících se kapitálu nebo zpřísnění stávajících opatření může být za účelem řešení zranitelných míst zjištěných v Rakousku zapotřebí tato opatření dále zpřísnit nebo aktivovat další makroobezřetnostní opatření. To závisí na výběru aktivovaných opatření týkajících se kapitálu, na původním nastavení těchto aktivovaných opatření a na výsledcích posouzení zranitelných míst.


title: Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 2. prosince 2021 o reformě fondů peněžního trhu (ESRB/2021/9) 2022/C 129/01

text:
               22.3.2022

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 129/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
      ze dne 2. prosince 2021
      o reformě fondů peněžního trhu
      (ESRB/2021/9)
      (2022/C 129/01)
      GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), a d) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 18 tohoto jednacího řádu,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ze dne 14. června 2017 o fondech peněžního trhu (3),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Turbulence na finančních trzích na počátku pandemie COVID-19 odhalily přetrvávající systémová zranitelná místa v některých pododvětvích fondů peněžního trhu investujících do soukromého dluhu. To vyžaduje přehodnocení některých aspektů reforem právních úprav, k nimž došlo po globální finanční krizi.

                  (2)

                  Celosvětová finanční krize v roce 2008 ukázala, že fondy peněžního trhu jsou zranitelné vůči úvěrovému riziku a velkému objemu odkupů. Tato zranitelnost znamená, že mohou šířit nebo zvyšovat rizika v celém finančním systému. Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2012/1 (4) obsahovalo doporučení Evropské komisi, aby se těmito zranitelnými místy zabývala. Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) konkrétně doporučila přechod na variabilní čistou hodnotu aktiv pro všechny fondy peněžního trhu, zvýšené požadavky na likviditu, rozsáhlejší zveřejňování informací, větší počet zpráv a sdílení informací.

                  (3)

                  Nařízení (EU) 2017/1131 (dále jen „nařízení o fondech peněžního trhu“) stanoví pravidla, jejichž cílem je zvýšit odolnost fondů peněžního trhu a omezit kanály pro šíření nákazy, jejichž existence byla zdůrazněna během celosvětové finanční krize. Ukládá přímé povinnosti fondům peněžního trhu a jejich správcům v celé Unii. ESRB analyzovala obsah nařízení o fondech peněžního trhu s ohledem na ustanovení doporučení ESRB/2012/1 a shledala, že je z velké části v souladu s tímto doporučením (5).

                  (4)

                  Na začátku pandemie COVID-19, kdy se investoři „hnali za hotovostí“ (6), se některé fondy peněžního trhu, které investují do dluhových cenných papírů v soukromém sektoru, potýkaly s velkými tlaky na likviditu, když čelily vysoké úrovni odkupů ze strany investorů v kombinaci s nedostatkem likvidity na peněžních trzích soukromého dluhu. To vedlo k obavám, že tlaky na likviditu v těchto fondech peněžního trhu by zesílily dopady otřesu způsobeného pandemií COVID-19 v jiných částech finančního systému. Situace byla obzvláště závažná ve Spojených státech a v Unii. Ke zlepšení této situace přispěla výjimečná opatření, která přijal Eurosystém, Federální rezervní systém a Bank of England v rámci svých mandátů v oblasti měnové politiky.

                  (5)

                  Tlaky na likviditu, které lze pozorovat u fondů peněžního trhu, odrážejí napětí mezi dvěma primárními ekonomickými funkcemi, které fondy peněžního trhu vykonávají pro finanční systém a reálnou ekonomiku: i) poskytováním krátkodobého financování emitentům, zejména bankám a nefinančním podnikům; a ii) skutečností, že investoři je používají jako společnosti pro správu hotovosti. Toto napětí vyplývá ze skutečnosti, že fondy peněžního trhu nabízejí investorům likviditu na vyžádání a často jsou považovány za nástroje podobné hotovosti, zatímco nástroje, do nichž investují, nejsou spolehlivě likvidní, zejména v krizových obdobích, kdy je fondy peněžního trhu mohou potřebovat prodat. To platí zejména pro fondy peněžního trhu, které investují především do komerčních cenných papírů a vkladních listů (fondy peněžního trhu s čistou hodnotou aktiv s nízkou volatilitou (LVNAV) a s variabilní čistou hodnotou aktiv (VNAV)), neboť tato aktiva jsou obvykle držena do splatnosti a neprofitují z rozvinutých sekundárních trhů (7).

                  (6)

                  Evropský trh krátkodobých dluhových cenných papírů je roztříštěný a skládá se ze čtyř hlavních bloků: trh obchodovatelných euro obchodních cenných papírů (NEU-CP), trh euro obchodních cenných papírů (Euro-CP), trh jiných vnitrostátních komerčních cenných papírů a vkladních listů a trh státních krátkodobých pokladničních poukázek. Tato roztříštěnost a nedostatek informací o těchto trzích, zejména o sekundárních mimoburzovních trzích, narušuje posouzení jejich velikosti a likvidity, což je důležité pro to, aby fondy peněžního trhu mohly v případě potřeby vyhovět velkému objemu žádostí o odkup prostřednictvím prodeje aktiv (8).

                  (7)

                  Toto doporučení přispívá k nadcházejícímu přezkumu nařízení o fondech peněžního trhu, který má Komise provést v roce 2022 s cílem řešit přetrvávající systémová zranitelná místa v některých pododvětvích fondů peněžního trhu investujících do soukromého dluhu. Má odrážet cíl doporučení ESRB/2012/1, kterým je omezit postup, kdy v kontextu stávajícího nařízení o fondech peněžního trhu nabízejí některé fondy peněžního trhu prvky podobné vkladům prostřednictvím odkupu v nominální hodnotě. Toto doporučení bylo připraveno v souvislosti s širší prací na reformě fondů peněžního trhu, která probíhá na mezinárodní úrovni i jinde v EU. Toto doporučení bylo zejména podpořeno zpětnou vazbou, kterou Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) obdržel v reakci na konzultaci k reformě nařízení o fondech peněžního trhu. Je rovněž v souladu s návrhy Rady pro finanční stabilitu (FSB), i když nepředpokládá, že by fondy peněžního trhu měly mít kapitálové rezervy nebo minimální rizikový zůstatek (9). ESRB se domnívá, že takové kapitálové požadavky nejsou zapotřebí za předpokladu, že prvky, které činí fondy peněžního trhu podobnými institucím přijímajícím vklady, budou omezeny a prvky, které činí fondy peněžního trhu podobnými jiným investičním fondům, budou posíleny.

                  (8)

                  Cílem doporučení A je snížit prahové účinky. Jeho cílem je zejména odstranit nezamýšlené důsledky vyplývající ze dvou regulačních požadavků. Za prvé, nařízení o fondech peněžního trhu stanoví, že fondy peněžního trhu LVNAV mohou určitá aktiva oceňovat zůstatkovou hodnotou za předpokladu, že výsledná čistá hodnota aktiv se neodchýlí o více než 20 bazických bodů od čisté hodnoty aktiv, která se vypočítá za použití ocenění podle tržní hodnoty nebo ocenění podle modelu na všechna aktiva. Tato povolená odchylka poskytuje investorům výhodu „prvního tahu“, neboť mohou odkoupit své podílové jednotky za čistou hodnotu aktiv, která neodráží tržní ocenění určitých aktiv. To by mohlo motivovat k runu a mělo by být odstraněno. Namísto toho by čistá hodnota aktiv fondů peněžního trhu LVNAV měla být pohyblivá. Odstranění povolené odchylky změní důležitý rys fondů peněžního trhu LVNAV a může rovněž ovlivnit rozhodování investorů, které dosud lákala relativní stabilita čisté hodnoty aktiv. Zároveň se doporučení B snaží zvýšit požadavky na likviditu pro fondy peněžního trhu LVNAV, což má za cíl učinit je relativně méně rizikovými a méně volatilními než krátkodobé fondy peněžního trhu VNAV. Za druhé, jsou-li překročeny jiné prahové hodnoty, musí správci fondů peněžního trhu LVNAV a fondů peněžního trhu s konstantní čistou hodnotou aktiv investujících do veřejného dluhu (PDCNAV) posoudit a zdokumentovat vhodný postup. To by mohlo zahrnovat použití určitých specifických nástrojů řízení likvidity, jako jsou poplatky za likviditu ukládané investorům a využívání omezení odkupu. Na začátku pandemie COVID-19 mohla jedna z těchto prahových hodnot způsobit, že někteří investoři se rozhodli pro odkup v očekávání automatického zavedení takových opatření. Tyto prahové hodnoty by proto měly být zrušeny. Odstranění těchto prahových hodnot by rovněž fondům peněžního trhu LVNAV a PDCNAV usnadnilo využití ustanovení nařízení o fondech peněžního trhu, která jim za určitých podmínek umožňují dočasně porušovat požadavky na likviditu, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 2 nařízení o fondech peněžního trhu.

                  (9)

                  Doporučení B má snížit transformaci likvidity fondů peněžního trhu a zlepšit párování jejich aktiv a závazků. Vyšší požadavky na likviditu pro fondy peněžního trhu VNAV a LVNAV, které tvoří aktiva splatná do jednoho dne a do jednoho týdne a aktiva veřejného dluhu, zajišťují větší a diverzifikovanější likviditu portfolia a snižují riziko, že fondy peněžního trhu způsobí destabilizaci širších peněžních trhů za napjatých podmínek na trhu. Aby byla zajištěna dostatečná dostupnost aktiv veřejného dluhu, mohou tato aktiva mít delší dobu splatnosti než aktiva splatná do jednoho týdne. I když to může zvýšit riziko splatnosti, snižuje se tím i riziko likvidity. Nařízení o fondech peněžního trhu poskytuje určitou flexibilitu správcům fondů peněžního trhu, kteří mohou porušit požadavky na likviditu z důvodů nezávislých na jejich jednání. Flexibilita na individuální úrovni však nemusí být dostatečná v případě napětí na celém trhu. V takových případech by kromě toho mělo být správcům fondů peněžního trhu výslovně povoleno používat svá likvidní aktiva ke splnění odkupů a držet méně aktiv splatných do jednoho týdne a aktiv veřejného dluhu, než je obvykle požadováno. Příslušné vnitrostátní orgány by měly mít pravomoc stanovit - pro všechny fondy peněžního trhu nebo podskupinu těchto fondů v jejich jurisdikci - lhůtu vymezující dobu, během níž se fondy peněžního trhu mohou rozhodnout držet méně likvidních aktiv, než je obvykle požadováno. Tím by se zajistila reakce celého systému na vývoj na celém trhu. Koordinace ze strany orgánu ESMA během tohoto procesu by zabránila narušení jednotného trhu.

                  (10)

                  Cílem doporučení C je zvýšit dostupnost a podpořit využívání nástrojů řízení likvidity, jež investorům, kteří provádějí odkup (a upisování), ukládají náklady takového odkupu (a upisování). Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/6 (10) stanoví, že příslušné právní předpisy Unie by měly nástroje řízení likvidity zpřístupnit všem typům investičních fondů včetně fondů peněžního trhu. Kromě toho by měl být všem fondům peněžního trhu k dispozici alespoň jeden nástroj řízení likvidity, jako jsou srážky ke krytí snížení hodnoty (anti-dilution), poplatky za likviditu nebo - v případě fondů peněžního trhu s proměnlivou čistou hodnotou aktiv - pohyblivé ceny, které mohou odcházejícím investorům uložit náklady na odkup a přicházejícím investorům uložit náklady na upsání. S cílem v obecné rovině usnadnit používání nástrojů řízení likvidity by měla být kromě toho vypracována kritéria pro začlenění do příslušných právních předpisů Unie. Při pověření orgánu ESMA vypracováním těchto kritérií a dalších pokynů by Komise měla požadovat, aby nebyly zavedeny žádné prahové účinky.

                  (11)

                  Doporučení D je navrženo tak, aby posílilo monitorování a zátěžové testování. To poskytne vnitrostátním a unijním orgánům lepší informace, aby bylo možné identifikovat systémová zranitelná místa v odvětví fondů peněžního trhu jako celku. Za prvé, pravidelné vykazování by mělo být posíleno zvýšením jeho četnosti a poskytováním více informací o investorské základně fondů peněžního trhu. Za druhé, mělo by být umožněno, aby vnitrostátní příslušné orgány sdílely údaje, jež vyplývají z pravidelného vykazování a z vykazování v souvislosti s konkrétní krizovou situací, se subjekty Unie, které mají mandát v oblasti finanční stability. V návaznosti na toto doporučení by sdílení údajů mezi centrálními bankami a vnitrostátními příslušnými orgány rovněž přispělo ke schopnosti orgánů posuzovat rizika. V neposlední řadě je třeba uvést, že zátěžové testy v celé Unii by měly doplnit stávající interní zátěžové testy prováděné jednotlivými fondy peněžního trhu. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování scénářů a aby byly výsledky validovány, měl by orgán ESMA ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány tyto testy koordinovat. Na základě těchto výsledků by měl orgán ESMA zveřejnit své posouzení rizik pro finanční stabilitu.

                  (12)

                  Aby bylo možné komplexně řešit zranitelná místa, která pocházejí z odvětví fondů peněžního trhu, měla by být opatření stanovená v tomto doporučení provedena jako soubor opatření.

                  (13)

                  ESRB se domnívá, že nařízení o fondech peněžního trhu by mělo být pět let po vstupu nových ustanovení v platnost dále přezkoumáno s cílem posoudit, zda se odolnost fondů peněžního trhu legislativními reformami zlepšila a omezily se kanály šíření nákazy. Tento přezkum by měl zahrnovat nastavení požadavků na likviditu a posoudit, zda jsou zapotřebí další nástroje s makroobezřetnostním účinkem,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      ODDÍL 1

         DOPORUČENÍ

         Doporučení A – Snížení prahových účinků

      Komisi se doporučuje, aby navrhla:

                  1.

                  že příslušné právní předpisy Unie by měly vyžadovat, aby všechny fondy peněžního trhu s čistou hodnotou aktiv s nízkou volatilitou (LVNAV) měly proměnlivou čistou hodnotu aktiv;

                  2.

                  zrušení regulačních prahových hodnot stanovených v čl. 34 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) 2017/1131 (dále jen „nařízení o fondech peněžního trhu“).

         Doporučení B – Snížení transformace likvidity

      Komisi se doporučuje, aby navrhla, že příslušné právní předpisy Unie:

                  1.

                  by měly zahrnovat nové požadavky na likviditu pro fondy peněžního trhu s variabilní čistou hodnotou aktiv (VNAV) a fondy peněžního trhu LVNAV, které se skládají z aktiv splatných do jednoho dne, aktiv splatných do jednoho týdne a aktiv veřejného dluhu;

                  2.

                  by měly jednotlivým správcům fondů peněžního trhu povolit, aby přijali opatření vedoucí k tomu, že budou držet méně aktiv splatných do jednoho týdne a méně aktiv veřejného dluhu, než je požadováno, pokud:

                              a)

                              dochází k vývoji na celém trhu, který negativně ovlivňuje aktiva, jež fondy peněžního trhu drží, nebo majitele jednotek fondů peněžního trhu; a

                              b)

                              správci fondů peněžního trhu o tom neprodleně informují své vnitrostátní příslušné orgány.

                  3.

                  by měly vnitrostátním příslušným orgánům umožnit, aby stanovily lhůtu, během níž mohou fondy peněžního trhu, které podléhají jejich dohledu, držet méně aktiv splatných do jednoho týdne a aktiv veřejného dluhu, než je požadováno v dílčím doporučení B.2, v případě vývoje na celém trhu, který negativně ovlivňuje více fondů peněžního trhu;

                  4.

                  by měly stanovit, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) bude koordinovat opatření přijímaná vnitrostátními příslušnými orgány, pokud jednají v souladu s dílčím doporučením B.3, aby byla zajištěna jednotnost při uplatňování opatření v celé Unii.

         Doporučení C – Uložení nákladů na odkup a upsání investorům, kteří takový odkup a upsání provádějí

      Komisi se doporučuje, aby navrhla, že příslušné právní předpisy Unie:

                  1.

                  by měly vyžadovat, aby byl do zakládacích dokumentů fondů peněžního trhu a jakékoli jiné předsmluvní informace začleněn alespoň jeden z následujících nástrojů řízení likvidity:

                              a)

                              srážky na krytí snížení hodnoty;

                              b)

                              poplatky za likviditu;

                              c)

                              pohyblivé ceny v případě fondů peněžního trhu s variabilní čistou hodnotou aktiv;

                  2.

                  měly by pověřit orgán ESMA, aby vypracoval kritéria pro začlenění do příslušných právních předpisů Unie s cílem usnadnit správcům fondů peněžního trhu používání nástrojů řízení likvidity za všech tržních podmínek, jakož i pokyny k těmto kritériím.

         Doporučení D – Zlepšení monitorování a zátěžových testů

      Komisi se doporučuje, aby navrhla, že příslušné právní předpisy Unie:

                  1.

                  by měly obsahovat ustanovení zaměřená na zlepšení včasného sdílení údajů, které vyplývají z pravidelného vykazování fondy peněžního trhu příslušným vnitrostátním orgánům;

                  2.

                  by měly pověřit orgán ESMA, aby koordinoval a v případě potřeby harmonizoval ad hoc žádosti o údaje, které příslušné vnitrostátní orgány předkládají fondům peněžního trhu v době napětí vyplývajícího z vývoje na celém trhu;

                  3.

                  by měly obsahovat ustanovení, která zajistí, aby vnitrostátní příslušné orgány sdílely údaje uvedené v dílčích doporučeních D.1 a D.2 se subjekty Unie s mandátem v oblasti finanční stability;

                  4.

                  by měly stanovit, že orgán ESMA bude ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány iniciovat a koordinovat celounijní zátěžové testy fondů peněžního trhu; ve spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB) vypracuje scénáře a parametry pro odpovídající celounijní úpravu zátěžového testování pro fondy peněžního trhu; zveřejní posouzení dopadu těchto scénářů na odvětví fondů peněžního trhu, včetně možného rozšíření nákazy na další účastníky trhu; a bude případně koordinovat následná opatření v oblasti dohledu.

            ODDÍL 2

         PROVÁDĚNÍ

      1.   Definice

                  1.

                  Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

                              a)

                              „fondy peněžního trhu“ se rozumějí unijní subjekty kolektivního investování, které podléhají regulaci a dohledu a jejichž prvořadým cílem je zachovávat jistinu fondu a současně poskytovat návratnost odpovídající sazbám peněžního trhu tím, že investují do nástrojů peněžního trhu nebo vkladů u úvěrových institucí, které jsou usazeny, spravovány nebo nabízeny v Unii;

                              b)

                              „nařízením o fondech peněžního trhu“ se rozumí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ze dne 14. června 2017 o fondech peněžního trhu;

                              c)

                              „nástroji řízení likvidity“ se rozumějí nástroje, které fondům peněžního trhu, jakož i jejich správcům pomáhají za všech okolností, a zejména za napjatých podmínek na trhu, řádně a účinně vyřizovat žádosti o odkoupení;

                              d)

                              „fondem peněžního trhu s nízkou volatilitou čisté hodnoty aktiv“ nebo „fondem peněžního trhu LVNAV“ se rozumí fond peněžního trhu s nízkou volatilitou čisté hodnoty aktiv ve smyslu čl. 2 bodu 12 nařízení (EU) 2017/1131;

                              e)

                              „fondem peněžního trhu s variabilní čistou hodnotou aktiv“ nebo „fondem peněžního trhu VNAV“ se rozumí fond peněžního trhu s variabilní čistou hodnotou aktiv ve smyslu čl. 2 bodu 13 nařízení (EU) 2017/1131;

                              f)

                              „aktivy veřejného dluhu“ se rozumějí nástroje peněžního trhu uvedené v čl. 17 odst. 7 nařízení o fondech peněžního trhu, které mají zákonnou nebo zbytkovou splatnost v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení o fondech peněžního trhu, pokud jde o krátkodobé fondy peněžního trhu, a s čl. 10 odst. 2 nařízení o fondech peněžního trhu, pokud jde o standardní fondy peněžního trhu, a které jsou v souladu s převládající investiční měnou jednotlivých fondů peněžního trhu;

                              g)

                              „fondem peněžního trhu s konstantní čistou hodnotou aktiv investujícím do veřejného dluhu“ nebo „fondem peněžního trhu PDCNAV“ se rozumí fond peněžního trhu s konstantní čistou hodnotou aktiv investující do veřejného dluhu ve smyslu čl. 2 bodu 11 nařízení (EU) 2017/1131;

                              h)

                              „centrálními bankami“ se rozumějí centrální banky ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 46 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (11);

                              i)

                              „novými požadavky na likviditu“ se rozumějí požadavky uvedené v rámci kritérií souladu pro dílčí doporučení B(1);

                              j)

                              „příslušným orgánem“ se rozumí orgán příslušný pro fond peněžního trhu ve smyslu čl. 2 bodu 17 nařízení o fondech peněžního trhu;

                              k)

                              „omezeními odkupu“ se rozumí nástroj řízení likvidity, který má zajistit, aby investoři fondu nemohli po určitou dobu vybrat část svého kapitálu;

                              l)

                              „pozastavením odkupu“ se rozumí nástroj řízení likvidity, který má zajistit, aby investoři fondu nemohli po určitou dobu vybrat celý svůj kapitál;

                              m)

                              „poplatky za likviditu“ se rozumějí poplatky účtované jednotlivým investorům, kteří uzavírají transakce, které jsou splatné fondu, s cílem ochránit zbývající investory před tím, aby nesli náklady spojené s nákupem nebo prodejem aktiv fondem peněžního trhu v důsledku velkého přílivu nebo odlivu. Tento poplatek není odvozen konkrétně od souvisejících transakčních nákladů, ale představuje paušální (nebo odstupňovaný) předem stanovený poplatek. Poplatek za likviditu nezahrnuje žádnou úpravu hodnoty akcií fondu (např. čisté hodnoty aktiv);

                              n)

                              „pohyblivými cenami“ se rozumí nástroj řízení likvidity, který na čistou hodnotu aktiv fondu uplatňuje snížení hodnoty za účelem přenesení nákladů na likviditu vyplývající z čistých toků do fondu nebo z fondu na investory, kteří odkupují nebo nakupují akcie;

                              o)

                              „srážkami na krytí snížení hodnoty“ se rozumějí poplatky účtované jednotlivým investorům, kteří uzavírají transakce, které jsou splatné fondu, s cílem ochránit zbývající investory před tím, aby nesli náklady spojené s nákupem nebo prodejem aktiv fondem peněžního trhu v důsledku velkého přílivu nebo odlivu. Srážka na krytí snížení hodnoty nezahrnuje žádnou úpravu hodnoty akcií fondu (např. čisté hodnoty aktiv);

                              p)

                              „subjekty Unie s mandátem v oblasti finanční stability“ se rozumějí:

                                          i.

                                          Evropský orgán pro bankovnictví;

                                          ii.

                                          Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění;

                                          iii.

                                          Evropský orgán pro cenné papíry a trhy;

                                          iv.

                                          Evropská rada pro systémová rizika;

                                          v.

                                          Evropská centrální banka;

                                          vi.

                                          jednotný mechanismus dohledu;

                                          vii.

                                          Jednotný výbor pro řešení krizí;

                              q)

                              „aktivy splatnými do jednoho dne“ se rozumějí způsobilé nástroje peněžního trhu vydané soukromými nebo veřejnými subjekty ve smyslu čl. 10 odst. 1 a 2 nařízení o fondech peněžního trhu se splatností do jednoho dne, reverzní repa, která lze vypovědět na základě předchozího oznámení do jednoho pracovního dne, nebo peněžní prostředky, které lze vybrat na základě předchozího oznámení do jednoho pracovního dne, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 1 písm. c) nařízení o fondech peněžního trhu;

                              r)

                              „aktivy splatnými do jednoho týdne“ se rozumějí způsobilé nástroje peněžního trhu vydané soukromými nebo veřejnými subjekty ve smyslu čl. 10 odst. 1 a 2 nařízení o fondech peněžního trhu se splatností do jednoho týdne, reverzní repa, která lze vypovědět na základě předchozího oznámení do pěti pracovních dnů, nebo peněžní prostředky, které lze vybrat na základě předchozího oznámení do pěti pracovních dnů, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 1 písm. e) nařízení o fondech peněžního trhu.

            2.   Prováděcí kritéria

                  1.

                  Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

                              a)

                              náležitou pozornost je třeba věnovat zásadě proporcionality při současném zohlednění cíle a obsahu tohoto doporučení;

                              b)

                              toto doporučení se vztahuje na všechny definované fondy peněžního trhu;

                              c)

                              je třeba zabránit regulatorní arbitráži;

                              d)

                              zvláštní kritéria pro provádění tohoto doporučení jsou uvedena v příloze.

                  2.

                  Příjemce doporučení se vyzývá, aby ESRB a Radu informoval o opatřeních, která přijal v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytl náležité zdůvodnění. Jeho zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

                              a)

                              informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

                              b)

                              podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

            3.   Časový rámec pro návazné kroky

      V souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 je adresát povinen informovat Evropský parlament, Radu, Komisi a ESRB o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení nebo odůvodnit případnou nečinnost. Adresát se vyzývá, aby toto sdělení předložil do 31. prosince 2023.
      4.   Sledování a hodnocení

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              napomáhat adresátovi tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

                              b)

                              ověřovat provádění návazných kroků ze strany adresáta doporučení, poskytovat mu pomoc na jeho žádost a podávat generální radě zprávu o návazných krocích.

                  2.

                  Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená adresátem tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a že adresát řádně neodůvodnil svou nečinnost.

         Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. prosince 2021.

               Vedoucí sekretariátu ESRB

               jménem generální rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Úř. věst. L 169, 30.6.2017, s. 8.

         (4)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2012/1 ze dne 20. prosince 2012 o fondech peněžního trhu (Úř. věst. C 146, 25.5.2013, s. 1).

         (5)  Viz hodnocení provádění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 20. prosince 2012 o fondech peněžního trhu (ESRB/2012/1), březen 2019, dostupné na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu

         (6)  Viz „Holistic Review of the March Market Turmoil“, Rada pro finanční stabilitu, 17. listopadu 2020, k dispozici na internetových stránkách Rady pro finanční stabilitu na adrese www.fsb.org

         (7)  Viz „Issues note on systemic vulnerabilities of and preliminary policy considerations to reform money market funds (MMFs)“, červenec 2021, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

         (8)  Viz ekonomické odůvodnění a posouzení doporučení ESRB ze dne 2. prosince 2021 o fondech peněžního trhu, které je k dispozici na internetových stránkách ESRB.

         (9)  Viz „Policy Proposals to Enhance Money Market Fund Resilience“, Rada pro finanční stabilitu, 11. října 2021, k dispozici na internetových stránkách Rady pro finanční stabilitu na adrese www.fsb.org

         (10)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/6 ze dne 7. prosince 2017 o riziku likvidity a riziku pákového efektu v investičních fondech (Úř. věst. C 151, 30.4.2018, s. 1).

         (11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

         PŘÍLOHA

            SPECIFIKACE KRITÉRIÍ PRO SOULAD S TÍMTO DOPORUČENÍM

            Doporučení A – Snížení prahových účinků

         Pro soulad s dílčím doporučením A.2 se uplatňuje toto kritérium.
         Stávající odkaz v čl. 34 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 (1) (dále jen „nařízení o fondech peněžního trhu“) na pokles podílu aktiv splatných do jednoho týdne pod 30 % celkových aktiv fondu peněžního trhu a čisté denní odkupy v jediný pracovní den přesahující 10 % celkových aktiv a odkaz v čl. 34 odst. 1 písm. b) na pokles podílu aktiv splatných do jednoho týdne pod 10 % celkových aktiv by měl být zrušen.

            Doporučení B – Snížení transformace likvidity

         Pro soulad s dílčím doporučením B.1 se uplatňují tato kritéria.
         Nové požadavky na likviditu pro fondy peněžního trhu s variabilní čistou hodnotou aktiv (VNAV) a fondy peněžního trhu s nízkou volatilitou čisté hodnoty aktiv (LVNAV) by měly zajistit, že:

                     —

                     bude posílena hloubka likvidity v portfoliích fondů peněžního trhu zaměřených na soukromý dluh;

                     —

                     bude poskytnuto další ujištění pro investory, čímž se sníží riziko „runu“;

                     —

                     fondy peněžního trhu budou mít dostatečnou likviditu, aby uspokojily zvýšené požadavky na odkup v obdobích napětí na trhu, aniž by to mělo vedlejší účinky na jiné části finančního systému; a

                     —

                     fondy peněžního trhu budou držet část svých likvidních aktiv v aktivech veřejného dluhu vydaných diverzifikovanou skupinou subjektů, pokud možno v hlavní investiční měně tohoto fondu, s cílem přispět k větší diverzifikaci a stabilitě čisté hodnoty aktiv fondů peněžního trhu investujících do soukromého dluhu.

               Zejména pokud jde o fondy peněžního trhu LVNAV, měl by být čl. 24 odst. 1 písm. g) nařízení o fondech peněžního trhu zrušen, aby byla způsobilost aktiv v případě aktiv splatných do jednoho týdne, aktiv splatných do jednoho dne a aktiv veřejného dluhu uvedena do souladu s aktivy fondů VNAV.
         Nové požadavky na likviditu pro krátkodobé fondy peněžního trhu VNAV by se měly rovnat alespoň 20 % jejich aktiv a měly by být rozděleny mezi:

                     —

                     nejméně 15 % aktiv splatných do jednoho týdne, včetně nejméně 10 % aktiv splatných do jednoho dne; a

                     —

                     nejméně 5 % dalších aktiv veřejného dluhu.

               Nové požadavky na likviditu pro standardní fondy peněžního trhu VNAV by se měly rovnat alespoň 25 % a měly by být rozděleny mezi:

                     —

                     nejméně 15 % aktiv splatných do jednoho týdne, včetně nejméně 10 % aktiv splatných do jednoho dne; a

                     —

                     nejméně 10 % dalších aktiv veřejného dluhu.

               Nové požadavky na likviditu pro fondy peněžního trhu LVNAV by se měly rovnat alespoň 45 % a měly by být rozděleny mezi:

                     —

                     nejméně 30 % aktiv splatných do jednoho týdne, včetně nejméně 15 % aktiv splatných do jednoho dne; a

                     —

                     nejméně 15 % dalších aktiv veřejného dluhu.

               Nejsou-li aktiva veřejného dluhu v měně fondu v dostatečné míře k dispozici, mělo by být fondům peněžního trhu umožněno, aby za předpokladu, že neprodleně informují své vnitrostátní příslušné orgány, požadavky na likviditu z oblasti veřejného dluhu splnily prostřednictvím:

                     —

                     vkladů u úvěrových institucí, které lze kdykoli vybrat na základě předchozího oznámení nejvýše do jednoho pracovního dne, aniž jsou dotčeny požadavky na diverzifikaci stanovené v čl. 17 odst. 1 písm. b) nařízení o fondech peněžního trhu; a

                     —

                     reverzních rep zajištěných aktivy veřejného dluhu, která lze kdykoli vypovědět na základě předchozího oznámení nejpozději do jednoho pracovního dne.

               Pro soulad s dílčím doporučením B.3 se uplatňují tato kritéria.
         Změny příslušných právních předpisů Unie navrhované Komisí by měly zajistit, aby se rozhodnutí příslušných vnitrostátních orgánů vztahovala na podskupiny fondů peněžního trhu podle jejich druhu a měny nebo na všechny fondy peněžního trhu, nad nimiž tyto orgány vykonávají dohled.
         Pro soulad s dílčím doporučením B.4 se uplatňují tato kritéria.
         Změny příslušných právních předpisů Unie navrhované Komisí by měly stanovit, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) bude koordinovat rozhodnutí příslušných vnitrostátních orgánů, jak je uvedeno v dílčím doporučení B.3, pokud jde o:

                     —

                     podskupiny fondů peněžního trhu, které se nacházejí v několika členských státech, podle jejich druhu a měny, v níž jsou denominovány;

                     —

                     lhůtu, v níž by fondy peněžního trhu, které mají nebo mohou mít prospěch z rozhodnutí uvedených v dílčím doporučení B.3, měly svou situaci napravit.

            Doporučení C – Uložení nákladů na odkup investorům, kteří takový odkup provádějí

         Pro soulad s dílčím doporučením C.2 se uplatňují tato kritéria:
         Komise by měla zajistit, aby příslušné právní předpisy Unie pověřily orgán ESMA vypracováním konkrétních kritérií a pokynů vymezujících okolnosti, za nichž by měly být zavedeny nástroje řízení likvidity, mimo jiné nástroje uvedené v dílčím doporučení C.1, omezení odkupu a pozastavení. O výběru nástroje, aktivaci nástroje a nastavení při jeho zavedení by měli rozhodovat jednotliví správci fondů peněžního trhu, a to při splnění kritérií, která mají být vypracována. Uvažuje-li se o kvantitativních parametrech, neměly by být zavedeny prahové účinky.

            Doporučení D – Zlepšení monitorování a zátěžových testů

         Pro soulad s dílčím doporučením D.1 se uplatňuje toto kritérium.
         Změny příslušných právních předpisů Unie navrhované Komisí by měly zvýšit četnost podávání zpráv správci fondů peněžního trhu jejich příslušným orgánům, jak je uvedeno v článku 37 nařízení o fondech peněžního trhu, na měsíční četnost alespoň v případě hlavních ukazatelů a parametrů používaných pro účely dohledu. Fondy peněžního trhu, jejichž spravovaná aktiva celkově nepřesahují 100 milionů EUR, by měly podávat zprávy alespoň jednou za čtvrt roku.
         Kromě toho by údaje měly obsahovat informace o procentním podílu čisté hodnoty aktiv rozdělené do kategorií podle typu investora a jeho sídla. Sektorové členění investorů by mělo zahrnovat alespoň tato odvětví:

                     —

                     nefinanční podniky s uvedením jejich ekonomické činnosti, například podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství (NACE);

                     —

                     úvěrové instituce;

                     —

                     pojistitele;

                     —

                     penzijní fondy;

                     —

                     vládní instituce;

                     —

                     fondy peněžního trhu;

                     —

                     investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu;

                     —

                     ostatní finanční instituce;

                     —

                     domácnosti;

                     —

                     jiné.

               Pro soulad s dílčím doporučením D.2 se uplatňují tato kritéria.
         Orgán ESMA by měl být zmocněn k tomu, aby navrhl vzory ad hoc žádostí o údaje podávané příslušnými vnitrostátními orgány, jak je stanoveno v článku 39 nařízení o fondech peněžního trhu. Tyto vzory by měly obsahovat alespoň tyto údaje:

                     —

                     čistou hodnotu aktiv na akcii/podílovou jednotku a v případě fondů peněžního trhu PDCNAV variabilní čistou hodnotu aktiv na akcii;

                     —

                     celková aktiva;

                     —

                     váženou průměrnou splatnost ve smyslu čl. 2 bodu 19 nařízení o fondech peněžního trhu;

                     —

                     váženou průměrnou životnost ve smyslu čl. 2 bodu 20 nařízení o fondech peněžního trhu;

                     —

                     přítok a odtok;

                     —

                     aktiva veřejného dluhu;

                     —

                     aktiva splatná do jednoho týdne;

                     —

                     aktiva splatná do jednoho dne;

                     —

                     hotovostní zůstatky.

               Pro soulad s dílčím doporučením D.4 se uplatňuje toto kritérium.
         Změnami příslušných právních předpisů Unie navrženými Komisí by neměla být dotčena ustanovení článku 28 nařízení o fondech peněžního trhu upravující zátěžový test prováděný jednotlivými fondy peněžního trhu.
         Vhodný celounijní režim zátěžového testování pro fondy peněžního trhu by měl být založen na společném závažném, ale možném scénáři a měl by nabízet možnost provádět reverzní zátěžové testy s cílem určit bod (pokud jde o odkupy, šoky pro úvěrové riziko, riziko likvidity nebo úrokové riziko), od něhož by fondy peněžního trhu nebyly schopny řádně fungovat.

            (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ze dne 14. června 2017 o fondech peněžního trhu (Úř. věst. L 169, 30.6.2017, s. 8).