title: Doporučení Rady ze dne 27. března 2007 k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2007 a k provádění politik zaměstnanosti členských států

text:
               3.4.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 92/23

      DOPORUČENÍ RADY

   ze dne 27. března 2007
   k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2007 a k provádění politik zaměstnanosti členských států
   (2007/209/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 99 odst. 2 a čl. 128 odst. 4 této Smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   s ohledem na závěry zasedání Evropské rady ve dnech 8. a 9. března 2007,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2005 obnovila Lisabonskou strategii opětovným položením důrazu na růst a zaměstnanost v Evropě.

               (2)

               V červenci roku 2005 přijala Rada doporučení týkající se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005 až 2008) (1) a rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost“.

               (3)

               Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost v úvahu při tvorbě svých národních programů reforem, pokud jde o hospodářskou politiku a politiku zaměstnanosti.

               (4)

               Všechny členské státy předložily do října roku 2005 své národní programy reforem (NPR), které Komise vyhodnotila a podala o tom zprávu ve svém příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2006.

               (5)

               Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2006 vzala tyto dokumenty na vědomí a stanovila čtyři prioritní oblasti (výzkum a vývoj a inovace, podnikatelské prostředí, příležitosti k zaměstnání a integrovanou energetickou politiku), v jejichž rámci se dohodla na omezeném počtu konkrétních opatření, u nichž vyzvala členské státy, aby je dokončily do konce roku 2007.

               (6)

               V souladu se závěry jarního zasedání Evropské rady v roce 2006 předložily členské státy své výroční zprávy o provádění národních programů reforem.

               (7)

               Komise provedla analýzu těchto výročních zpráv a své závěry předložila ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 (3).

               (8)

               Na základě této analýzy by měla být vydána řada doporučení. Aby provádění Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost probíhalo soudržným a integrovaným způsobem, měla by být nyní specifická doporučení pro jednotlivé země týkající se hospodářských politik a politik zaměstnanosti přijata v jediném nástroji. Tento přístup odráží integrovanou strukturu národních programů reforem a zpráv o jejich provádění i nezbytný soulad mezi hlavními zásadami politiky zaměstnanosti a hlavními směry hospodářské politiky uvedenými v čl. 99 odst. 2, jak je zdůrazněno v poslední větě čl. 128 odst. 2.

               (9)

               Aby byla Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost plně provedena, mělo by toto doporučení obsahovat také konkrétní doporučení pro členské státy eurozóny.

               (10)

               Evropský parlament přijal usnesení týkající se tohoto doporučení (4),

         DOPORUČUJE, aby členské státy přijaly opatření v souladu se zásadami uvedenými v příloze a podaly o nich následnou zprávu ve svých příštích výročních zprávách o pokroku v provádění národních programů reforem v rámci obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

      V Bruselu dne 27. března 2007.

            Za Radu

            předseda

         P. STEINBRÜCK

      (1)  Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.

      (3)  KOM(2006) 816 část II.

      (4)  Stanovisko vydané dne 15. února 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      PŘÍLOHA
      BELGIE

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Belgie činí značný pokrok při provádění a posilování svého národního programu reforem na období 2005–2008. Ačkoli existuje určité riziko pro udržitelnost veřejných financí vzhledem ke stárnutí obyvatelstva, celkový rámec politiky je odpovídající. I přesto, že v oblasti výzkumu a vývoje bylo dosaženo jen mírného pokroku, provádí Belgie opatření oznámená v mikroekonomické oblasti a posiluje stávající reformy, aby zvýšila investice. Situace v oblasti zaměstnanosti je smíšená a je potřeba dalších kroků, aby bylo dosaženo cílů EU, pokud jde o míru zaměstnanosti, zejména u starších lidí. Belgie zahájila řadu opatření, která reagují na závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006.

                  3.

                  K silným stránkám belgického národního programu reforem a jeho provádění patří: nadále klesající trend míry zadlužení, stabilizace intenzity výzkumu a vývoje po poklesu v letech 2002–2003, rozvoj uskupení a pólů konkurenceschopnosti, lepší výsledky při provádění směrnic o vnitřním trhu do vnitrostátních právních předpisů, další opatření v oblasti lepší právní úpravy a zjednodušení administrativy, politika na podporu zakládání podniků, opatření ke zlepšení alternativního systému vzdělávání a formální uznávání získané kvalifikace a kvality systému technického vzdělávání.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky belgického národního programu reforem: snížení daňového zatížení práce a snížení regionálních rozdílů v nezaměstnanosti a zaměstnanosti. Z těchto důvodů se Belgii doporučuje:

                              —

                              pokračovat ve zlepšování stavu veřejných financí a zároveň vyvíjet další úsilí za účelem snížení daňového zatížení práce směrem k průměru sousedních zemí, zejména snížením daňového zatížení pracovníků s nízkou kvalifikací,

                              —

                              přijmout další opatření zaměřená na snížení regionálních rozdílů v nezaměstnanosti a zaměstnanosti prostřednictvím komplexní hospodářské strategie, včetně aktivních politik trhu práce, politiky opětovného začlenění a politiky v oblasti vzdělávání.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Belgie po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; určení dalších politik a opatření pro snižování emisí; zlepšení hospodářské soutěže na trzích s plynem a elektřinou, mimo jiné prostřednictvím nezávislých a efektivních regulačních orgánů a pomocí dalších opatření v oblasti provozovatelů přenosových a distribučních soustav a zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a zranitelných skupin, zejména dalším zpřísněním kritérií způsobilosti pro předčasný odchod do důchodu a posílením preventivních (vzdělávání, odborná příprava) a aktivních politik na trhu práce.

            ČESKÁ REPUBLIKA

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Česká republika při provádění svého národního programu reforem dosahuje omezeného pokroku: v některých oblastech není pokrok jasně patrný, některé reformy byly odloženy, jiné ještě nebyly zahájeny. Avšak silný hospodářský růst by měl reformy usnadnit. Existují určitá rizika v makroekonomické oblasti, zejména pokud jde o střednědobou konsolidaci rozpočtu a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí s ohledem na stárnutí obyvatelstva. V mikroekonomické oblasti obecně postupuje Česká republika poměrně dobře. Přestože soukromé výdaje na výzkum a vývoj se vyvíjejí příznivě, celkový pokrok z hlediska politik v oblasti výzkumu a vývoje je jen mírný. V oblasti zaměstnanosti je třeba většího úsilí v reakci na hlavní výzvu, jíž je zlepšení pružnosti trhu práce. Úroveň pokroku při plnění závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je rovněž různá.

                  3.

                  K silným stránkám provádění národního programu reforem patří pozitivní opatření ke zvýšení kontroly a průhlednosti veřejných financí, ke zlepšení právní úpravy a podnikatelského prostředí, k reformě osnov základního a středního vzdělávání, k podněcování k účasti na vysokoškolském vzdělávání a k zajištění toho, aby se vyplatilo pracovat.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky českého národního programu reforem: udržitelnost veřejných financí, neboť rozpočet na rok 2007 předpokládá překročení výdajových stropů a zvýšení schodku; zvýšení objemu a účelnosti veřejných výdajů na výzkum a vývoj; zlepšení jistoty a pružnosti na trhu práce; zlepšení účinnosti a spravedlnosti ve vzdělávání a odborné přípravě a zvýšení účasti na celoživotním učení. Z těchto důvodů se České republice doporučuje:

                              —

                              za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí podniknout kroky směřující k provedení reforem důchodového systému a systému zdravotní péče, zejména na základě národní strategické zprávy o důchodech z roku 2005, a stanovit harmonogram jejich provádění,

                              —

                              posílit úsilí o zlepšení spolupráce mezi podniky, univerzitami a veřejnými institucemi v oblasti výzkumu a vývoje a současně zvýšit objem a účelnost veřejných investic do výzkumu a vývoje,

                              —

                              dále modernizovat ochranu zaměstnanosti, včetně právních předpisů a systémů daní a dávek, zlepšit účinnost a spravedlnost ve vzdělávání a odborné přípravě, zejména pokud jde o jejich schopnost reagovat na potřeby trhu práce, vytvořit pobídky pro investice odborné přípravy, zejména u starších pracovníků a osob s nízkou kvalifikací, a zvýšit diverzifikaci nabídky vysokoškolského vzdělávání.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Česká republika po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: zlepšení systému patentování a ochrany práv duševního vlastnictví, urychlení pokroku v oblasti informačních a komunikačních technologií, včetně zavedení a sledování rozvoje plně funkčního právního prostředí pro e-government, splnění cílů v oblasti snížení administrativní zátěže podniků, další rozvoj přístupu k financím pro inovační podniky, rozvíjení vazeb mezi společnostmi se zahraničními a domácími vlastníky, zavádění výchovy k podnikání do školních osnov, lepší začlenění znevýhodněných skupin na trh práce, snižování regionálních rozdílů v zaměstnanosti, nalezení souladu mezi pracovním a rodinným životem, řešení platových nerovností mezi ženami a muži a provádění strategie aktivního stárnutí.

            DÁNSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Dánsko dosahuje velmi dobrého pokroku při provádění národního programu reforem a závěrů jarního zasedání Evropské rady v roce 2006. Dánsko svou dohodou o sociálním zabezpečení z června roku 2006 dále posílilo svou reformní strategii jak z hlediska makroekonomické politiky, tak z hlediska politiky zaměstnanosti a velmi dobře pokročilo v dosažení národního konsensu o reformách. Dánsko zaznamenalo dobrý pokrok také v mikroekonomických politikách, včetně hospodářské soutěže.

                  3.

                  K silným stránkám dánského národního programu reforem a jeho provádění patří: komplexní a integrovaná povaha reformní strategie, která představuje měřítko pro ostatní členské státy, kombinace střednědobého a dlouhodobého přístupu posílená soustavným zohledňováním přínosu zúčastněných stran, přístup k trhu práce založený na zásadě „flexicurity“ (koncept spojující požadavky na pružnost pracovněprávních vztahů s potřebou jistoty pracovního místa pro pracovníky), celková makroekonomická strategie zaměřená na dlouhodobou fiskální udržitelnost, včetně zdrženlivosti ve výdajích, fiskálních přebytků a rychlého snižování veřejného dluhu, a vhodná opatření směřující k dlouhodobému zvýšení nabídky pracovních sil, zejména dohoda o odložení předčasných odchodů do důchodu.

                  4.

                  Bude důležité, aby se Dánsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: opatření zaměřená na dlouhodobé zvýšení nabídky pracovních sil ve střednědobém horizontu do roku 2015, včetně dalších iniciativ na zlepšení pobídek k práci a doplňujících kroků za účelem začlenění starších pracovníků a přistěhovalců na trh práce, dokončení navržených reforem v oblasti soutěžního práva a zajištění toho, aby příslušné orgány důrazně vykonávaly své nové pravomoci v oblasti hospodářské soutěže, další opatření v oblasti zajištění energetického propojení s cílem zlepšit fungování trhů s elektřinou a plynem, určení dalších politik a opatření pro snižování emisí a posílení stávajících cílených opatření na zlepšení základního a středoškolského vzdělávání a na zvýšení počtu studentů, kteří dokončí vyšší středoškolské nebo vysokoškolské vzdělání, pokud by se ukázalo, že daná opatření jsou nedostatečná pro dosažení stanovených ambiciózních cílů.

            NĚMECKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Německo dosahuje celkově dobrého pokroku při provádění národního programu reforem, a zejména v oblasti hlavních makroekonomických i mikroekonomických výzev a prioritních opatření. V oblasti zaměstnanosti postupuje kupředu pomaleji. Německo rovněž přiměřeně plní závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006.

                  3.

                  K silným stránkám reforem v roce 2006 patří pokrok v oblasti konsolidace a udržitelnosti veřejných financí i provedení různých opatření pro zlepšení právní úpravy, jako např. ustavení nezávislé kontrolní rady pro hodnocení dopadu norem na spolkové úrovni (Normenkontrollrat) a webový informační nástroj „Startothek“ pro začínající podniky. Další silné stránky jsou patrné v oblasti znalostní společnosti (výzkum a vývoj a inovace) i ve větší viditelnosti opatření pro začlenění starších nezaměstnaných osob.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky německého národního programu reforem: zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zlepšení hospodářské soutěže, zejména v regulovaných živnostech a povoláních a na nových trzích širokopásmového připojení, a boj proti strukturální nezaměstnanosti. Z těchto důvodů se Německu doporučuje:

                              —

                              zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí soustavnou fiskální konsolidací vedoucí ke snižování dluhu a provedením reformy zdravotnictví za účelem udržení růstu nákladů pod kontrolou a posílení efektivity ve zdravotnictví,

                              —

                              zlepšit rámec pro hospodářskou soutěž na trzích výrobků a služeb, zejména dalším uvolňováním restriktivních pravidel pro regulované živnosti a regulovaná povolání a efektivní regulací přístupu k bitovému toku na velkoobchodní úrovni,

                              —

                              bojovat proti strukturální nezaměstnanosti, mimo jiné začleněním pracovníků s nízkou kvalifikací na trh práce prostřednictvím lepšího přístupu ke kvalifikacím, uskutečněním navrhované reformy daní a dávek a poskytováním účinnějších služeb zaměstnanosti pro dlouhodobě nezaměstnané a podporou profesního začlenění mladých lidí.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Německo po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: zlepšení postupů zadávání veřejných zakázek, zlepšení rámce pro hospodářskou soutěž v odvětví železnic a v oblasti plynárenských a elektroenergetických sítí, v nichž je hospodářská soutěž z důvodu vysoké koncentrace nedostatečná, urychlení zakládání podniků a usnadnění přijímání prvních zaměstnanců, zlepšení celoživotního učení na základě stávajících opatření, včetně podpory odborného vzdělávání dospělých a zvýšení dostupnosti zařízení pro péči o děti.

            ESTONSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Estonsko činí velmi dobré pokroky v provádění opatření, která reagují na hlavní výzvy této země v oblastech výzkumu a vývoje, inovací a zaměstnanosti i na čtyři prioritní akční oblasti formulované na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Vyvíjí rovněž pozoruhodné úsilí k zajištění souladu mezi národním programem reforem a politikou soudržnosti a jeho zpráva o provádění se dá v tomto ohledu považovat za vzor.

                  3.

                  K silným stránkám estonského národního programu reforem a jeho provádění patří: zvýšení několika politických cílů, což svědčí o přiměřeně ambiciózním přístupu, zřízení nového strategického úřadu pro posílení provádění, což je dobrým příkladem pro ostatní, úspěšné makroekonomické politiky navržené v národním programu reforem týkající se fiskální udržitelnosti a vytváření příznivých podmínek pro růst zaměstnanosti, značné úsilí vyvíjené na zvýšení veřejných i soukromých výdajů na výzkum a vývoj a na zlepšení rámcových podmínek pro výzkum a vývoj v soukromém sektoru; opatření pro usnadnění zakládání podniků a financování inovačních malých a středních podniků a pokrok v širokém spektru otázek týkajících se životního prostředí, zejména reforma související s ekologickou daní.

                  4.

                  Bude důležité, aby se Estonsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: jasnější stanovení priorit a lepší mezirezortní spolupráci za účelem efektivního využívání výdajů na výzkum a vývoj a inovace, posílení úsilí směřujícího k zajištění toho, aby se výsledky výzkumu a vývoje promítly do inovačních služeb nebo výrobků, podporu užší spolupráce mezi univerzitami a podniky, důrazné provádění plánované aktivní politiky hospodářské soutěže; zlepšení pružnosti trhu práce prostřednictvím dalšího pokroku při obnově pracovního práva, posílení aktivních politik na trhu práce a další zvýšení úrovně kvalifikace pracovních sil posílením reforem školství a celoživotního učení.

            ŘECKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Řecko dosahuje určitého pokroku v provádění svého národního programu reforem, přestože tento pokrok je poněkud omezen, pokud jde o mikroekonomické aspekty a aspekty týkající se zaměstnanosti. Řecko postupuje vpřed poměrně dobře v makroekonomické oblasti, zatímco v případě reforem v oblasti mikroekonomiky a zaměstnanosti je nutný další pokrok. Řecko částečně plní závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Pokud jde správu věcí veřejných, konstruktivní spolupráce, která již byla navázána s celou řadou zúčastněných stran, by mohla být posílena prostřednictvím lepší koordinace mezi administrativními úrovněmi.

                  3.

                  K silným stránkám řeckého národního programu reforem a jeho provádění patří dobrý pokrok dosažený v konsolidaci veřejných financí. Nadějné známky pokroku jsou patrné v těchto oblastech: zlepšující se přidělování veřejných zdrojů, zlepšující se podnikatelské prostředí, výzkum a vývoj a inovace, informační a komunikační technologie, účast žen na trhu práce, celková míra nezaměstnanosti a vzdělávání a odborná příprava. Kvalitativní aspekty hospodářského růstu se zlepšily, přičemž hlavní přínos měly soukromé investice.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky řeckého národního programu reforem: zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí reformou důchodového systému, modernizace veřejné správy, silnější opatření ke zvýšení míry zaměstnanosti, boji proti nezaměstnanosti a nehlášené práci, modernizaci ochrany zaměstnanosti a k podpoře mobility pracovních sil a posílení kvality vzdělávání a odborné přípravy a jejich významu na trhu práce. Z těchto důvodů se Řecku doporučuje:

                              —

                              zajistit pokračování fiskální konsolidace a snižování dluhu a stanovit harmonogram provedení důchodové reformy za účelem zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti,

                              —

                              modernizovat veřejnou správu vybudováním účinných regulačních, kontrolních a prováděcích kapacit, mimo jiné zvyšováním kvalifikace, aby bylo rovněž zajištěno efektivní využívání strukturálních fondů,

                              —

                              modernizovat ochranu zaměstnanosti včetně právních předpisů, snížit daňové zatížení práce a posílit aktivní politiky práce za účelem podpory pružnosti a jistoty na trhu práce a přeměny nehlášené práce v řádný zaměstnanecký poměr,

                              —

                              prosadit reformy vzdělávacího systému a zvýšit investice do povinného a vyššího vzdělávání, urychlit provádění reformy celoživotního učení a zlepšit kvalitu a schopnost reagovat na potřeby trhu práce, snížit míru předčasného ukončování školní docházky a zvýšit účast dospělých.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Řecko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: urychlení úsilí o vytvoření strategie pro výzkum a inovace a o zvýšení investic do výzkumu a vývoje, zlepšení provádění směrnic o vnitřním trhu do vnitrostátních právních předpisů, urychlení pokroku v plnění cílů politiky pro malé a střední podniky stanovených na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006, provedení politik na podporu účasti žen na trhu práce a zavedení důsledné strategie pro aktivní stárnutí obyvatelstva.

            ŠPANĚLSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Španělsko dosahuje dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem a při plnění závazků dohodnutých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Nyní je nezbytně důležité další provádění nových zákonů a opatření ve všech sedmi klíčových oblastech politik, aby bylo dosaženo zvýšení zaměstnanosti a produktivity a pokroku směrem k plné konvergenci HDP na obyvatele s EU-25.

                  3.

                  Důležité silné stránky v provádění a posilování španělského národního programu reforem zahrnují: snižování veřejného dluhu rychlejším tempem, než stanovil cíl, dobrý pokrok při provádění plánu výzkumu a vývoje a inovací, zahrnutí podnikání do národních školních osnov na všech úrovních vzdělávání, pokrok v rámci sociálního dialogu, jenž se odráží v komplexní tripartitní dohodě z května roku 2006, a uspokojivý pokrok směrem k dosažení kvantifikovaných cílů, zejména v případě zaměstnanosti žen.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky španělského národního programu reforem: zlepšení hospodářské soutěže na trzích s elektřinou a další snížení segmentace na trhu práce a další zlepšení v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Z těchto důvodů se Španělsku doporučuje:

                              —

                              přijmout další opatření ke zvýšení hospodářské soutěže v energetickém odvětví, především zlepšením přeshraniční propojovací kapacity, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek,

                              —

                              modernizovat ochranu zaměstnanosti, včetně právních předpisů, na základě nedávných opatření, aby se posílila pružnost a jistotu na trhu práce, bojovat proti segmentaci a zvýšit přitažlivost práce na částečný úvazek,

                              —

                              pokračovat v úsilí o zavedení nového modelu vzdělávání, který sjednocuje profesní a odbornou přípravu, s cílem zajistit lepší reakci na potřeby trhu práce a zajistit účinné provedení reforem vzdělávání, rovněž na regionální úrovni, a tím snížit počet osob předčasně ukončujících školní docházku.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Španělsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: potřebu potlačit inflaci ve střednědobém horizontu, zvýšení hospodářské soutěže ve svobodných povoláních a v maloobchodu, zlepšení regulačního rámce, provádění ekologických opatření, zejména za účelem snížení emisí CO2, zvýšení úrovně kvalifikace a produktivity a začlenění přistěhovalců na trh práce, zvýšení přístupu k péči o děti, provedení předpokládaných opatření týkajících se trhu s bydlením, aby se ve střednědobém horizontu postupně snížily tlaky na ceny bydlení, a důchodovou reformu a reformu zdravotnictví, které budou mít rovněž příznivý dopad na dlouhodobou fiskální udržitelnost.

            FRANCIE

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Francie dosahuje poměrně dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem a opatření dohodnutých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. S ohledem na příznivě se vyvíjející ekonomiku Francie pokračuje v úsilí o fiskální konsolidaci a současně se snaží dále zvyšovat svůj růstový potenciál, a to zejména novými závazky ve prospěch výzkumu a inovací. Její výsledky v oblasti zaměstnanosti se zlepšily, ale zůstávají i nadále v zásadě různé.

                  3.

                  Mezi silnými stránkami prováděných reforem se jako obzvláště slibné jeví zakládání pólů konkurenceschopnosti a nových struktur pro výzkum a inovaci, jakož i cíl vynaložit na výzkum a vývoj do roku 2010 celkově 3 % HDP. Nedávná reforma právního rámce veřejných financí by měla rozhodujícím způsobem přispět k lepší správě veřejných výdajů. Snížení nezaměstnanosti, k němuž došlo poprvé od roku 2001, představuje pozitivní vývoj a nedávná opatření ve prospěch mladých uchazečů o práci jsou zřejmě krokem správným směrem. Pokud jde o zaměstnanost starších pracovníků, podnikají se první kroky v rámci národního akčního plánu schváleného v červnu roku 2006.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky francouzského národního programu reforem: trvalý charakter dosažených zlepšení situace veřejných financí, a to zajištěním dodržování závazků, které na sebe vzala ústřední vláda, a sledováním vývoje financí místních správ a výdajů na sociální zabezpečení, rámec pro hospodářskou soutěž v některých síťových odvětvích a v některých odvětvích dopravy a provedení celkové strategie k zajištění větší pružnosti trhu práce a zabezpečení individuálního kariérního postupu, jakož i pokračujícího zaměstnávání starších pracovníků, zejména prostřednictvím lepšího přístupu k celoživotnímu učení. Z těchto důvodů se Francii doporučuje:

                              —

                              zajistit udržitelnost svých veřejných financí prostřednictvím pokračující fiskální konsolidace a snížení veřejného dluhu, s přihlédnutím ke stárnutí obyvatelstva. Jednání o důchodovém systému plánované pro rok 2008 bude muset vycházet z úspěchů dosažených po zavedení reformy v roce 2003,

                              —

                              zlepšit rámec hospodářské soutěže v odvětví plynu, elektřiny a nákladní železniční dopravy,

                              —

                              posílit celoživotní učení a modernizovat ochranu zaměstnanosti s cílem podpořit pružnost a jistotu na trhu práce a bojovat se segmentací typů smluv tím, že se usnadní přechod od pracovních smluv na dobu určitou k pracovním smlouvám na dobu neurčitou.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Francie po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: posílení hospodářské soutěže v regulovaných živnostech a povoláních, posílení politiky zlepšování právních předpisů a politiky týkající se podpory podnikání, zejména pokud jde o podporu mladým podnikům a o prosazování podnikavosti ve společnosti, a další kroky ke zvýšení nabídky pracovních sil.

            IRSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Irsko dosahuje při provádění svého národního programu reforem a plnění závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 velmi dobrého pokroku. Provádění strategie pro růst a zaměstnanost bylo navíc politicky zviditelněno, zejména díky nedávno uzavřené dohodě o sociálním partnerství nazvané „Towards 2016“.

                  3.

                  K silným stránkám irského národního programu reforem a jeho provádění patří: nedávno přijatá strategie pro vědu, techniku a inovace 2007–2013 a podstatné navýšení veřejných investic do výzkumu a vývoje, uznání potřeby dát přednost veřejným investicím do infrastruktury a dalším výdajům podporujícím růst, opatření pro vyřešení problému předčasného ukončování školní docházky a pro zlepšení kvalifikace, jako např. vítaný závazek připravit do roku 2007 dlouhodobou národní strategii kvalifikace.

                  4.

                  Pro Irsko bude důležité, aby se po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: urychlení pokroku při formulaci konkrétních opatření na reformu důchodových systémů, opatření na další snížení emisí, urychlení pokroku ve zvyšování účasti na trhu práce, včetně vybudování komplexní infrastruktury pro péči o děti, dalšího rozvoje rámce politiky pro trh práce a sociální začlenění přistěhovalců, jakož i zvláštního důrazu na podporu starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací. Pro rok 2010 by měla být stanovena průměrná úroveň investic do výzkumu a vývoje a měl by být pečlivě sledován vývoj na trhu s bydlením, který může ovlivnit střednědobé výhledy z hlediska růstu.

            ITÁLIE

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Itálie dosahuje pokroku při provádění svého národního programu reforem. Ve srovnání s národním programem reforem z loňského roku předkládá italská zpráva o provádění jasnější strategii, která zahrnuje všechny oblasti politik a součinnosti mezi nimi, a je proto ambicióznější. Největšího pokroku bylo dosaženo v mikroekonomické oblasti. Strategie a opatření navrhovaná v makroekonomické oblasti jsou obecně přijatelná, klíčové je však jejich provedení. Politika zaměstnanosti musí být v několika klíčových oblastech posílena. Úroveň pokroku při plnění závazků dohodnutých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je různá.

                  3.

                  K silným stránkám, které ukazuje italská zpráva o provádění, patří: opatření k posílení hospodářské soutěže ve službách poskytovaných v rámci svobodných povolání a v dalších službách, iniciativy k rozšíření využívání informačních a komunikačních technologií a opatření k posílení koordinace činností zaměřených na zlepšení podnikatelského prostředí.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky italského národního programu reforem: fiskální udržitelnost, kde závazky musí být promítnuty do účinných opatření, hospodářská soutěž na trzích výrobků a služeb, kde základem dalšího pokroku bude důrazné provádění navrhovaných reforem; zvýšení zaměstnanosti na základě řádných smluv a zásady flexicurity (pružnosti a zároveň jistoty na trhu práce) a zlepšení vzdělávání a celoživotního učení. Z těchto důvodů se Itálii doporučuje:

                              —

                              přísně provádět fiskální konsolidaci, aby poměr dluhu k HDP začal klesat, a plně provést důchodové reformy za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí,

                              —

                              pokračovat v provádění nedávno ohlášených reforem a dále pokročit se strategií liberalizace, směřující ke zvýšení hospodářské soutěže na trzích výrobků a služeb,

                              —

                              snižovat regionální rozdíly v zaměstnanosti bojem proti nenahlášené práci, zvýšeným poskytováním péče o děti a zajištěním účinného fungování služeb zaměstnanosti po celé zemi,

                              —

                              vytvořit komplexní strategii celoživotního učení a zvýšit kvalitu vzdělávání a jeho význam pro trh práce.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Itálie po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: výzkum a vývoj, kde je celková strategie navzdory vítanému rozvoji politik v konkrétních oblastech stále ještě neúplná, účinná opatření na zlepšení udržitelnosti poskytování zdravotní péče při současném zachování její kvality a dostupnosti, udržitelné využívání zdrojů, přičemž klíčové je provedení a následné další posílení stávajících opatření, provedení plánů na zlepšení infrastruktury, posílení a plné zavedení systému posuzování dopadů navrhovaných právních předpisů.

            KYPR

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Kypr dosahuje při provádění svého národního programu reforem a čtyř oblastí prioritních činností formulovaných na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 dobrého pokroku. Celkově se zdá, že provádění většiny opatření postupuje podle plánu.

                  3.

                  K silným stránkám národního programu reforem a jeho provádění v roce 2006 patří: pokrok v oblasti fiskální konsolidace, nová politika směřující k vývoji komplexního systému výzkumu a inovací a udržování dobrého celkového stavu zaměstnanosti podporovaného širokou řadou aktivních opatření trhu práce.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky kyperského národního programu reforem: řešení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva v případech, kde opatření nepostupují kupředu, a další zvýšení příležitostí na trhu práce pro mladé lidi. Z těchto důvodů se Kypru doporučuje:

                              —

                              podniknout kroky směřující k provedení reforem důchodového systému a systému zdravotní péče a stanovit harmonogram jejich provádění za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti,

                              —

                              posílit celoživotní učení a dále zvýšit příležitosti k zaměstnání a odborné přípravě mladých lidí urychlením reforem vzdělávání, odborné přípravy a učňovského školství.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Kypr po dobu platnosti národního programu reforem soustředil na: opatření k povzbuzení investic rizikového kapitálu a zlepšení hospodářské soutěže v oblasti regulovaných živností a povolání.

            LOTYŠSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Lotyšsko dosahuje pokroku při provádění svého národního programu reforem, zejména v mikroekonomické oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Reakce politik pro vyřešení hlavního makroekonomického problému jsou však méně komplexní. Ve vztahu k závěrům jarního zasedání Evropské rady v roce 2006 je pokrok různý. Pokud jde o řízení strategie růstu a zaměstnanosti, politická viditelnost tohoto procesu se zvýšila po přijetí národního programu reforem a zlepšilo se zapojení zúčastněných stran.

                  3.

                  K silným stránkám lotyšského národního programu reforem a jeho provádění patří několik opatření k usnadnění zakládání a financování inovačních malých a středních podniků, včetně zřízení nových záručních fondů a fondů rizikového kapitálu, a vývoj směřující k vytvoření jednotného kontaktního místa pro zakládání firem. Lotyšsko rovněž provedlo řadu opatření, která úspěšně přispěla ke zvýšení výkonnosti trhu práce.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky lotyšského národního programu reforem: konkrétnější opatření k zajištění makroekonomické stability a zabránění přehřátí ekonomiky, další rozvoj strategie výzkumu a vývoje za účelem lepšího stanovování priorit a zvýšení účasti soukromého sektoru a silnější opatření na zvýšení nabídky pracovních sil a posílení jejich kvalifikace. Z těchto důvodů se Lotyšsku doporučuje:

                              —

                              pokračovat v hospodářské a rozpočtové udržitelnosti prováděním přísnější fiskální politiky, s cílem přispět k ochraně před přehřátím, a pečlivým stanovováním priorit ve výdajích,

                              —

                              urychlit pokrok při provádění reforem politiky výzkumu a inovací, aby byly efektivně naplněny ambiciózní cíle stanovené v národním programu reforem. To se týká zejména politik podněcujících partnerství mezi výzkumnými a vzdělávacími institucemi a podnikatelskou sférou,

                              —

                              zintenzívnit úsilí o zvýšení nabídky pracovních sil a produktivity zlepšením regionální mobility, zlepšením schopnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy reagovat na potřeby trhu práce a zavedením systému celoživotního učení.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Lotyšsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: rychlejší pokrok při zřizování jednotného kontaktního místa pro administrativní formality spojené s přijetím prvního zaměstnance, podporu výchovy k podnikání, provádění aktivních politik na trhu práce a zlepšení dostupnosti péče o děti.

            LITVA

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Litva dosahuje dobrého pokroku při provádění národního programu reforem ve většině hlavních oblastí politiky ve sféře makroekonomiky, mikroekonomiky i zaměstnanosti. Protože se však mnoho důležitých opatření nachází ve stavu přípravy, z hlediska provedení zbývá ještě mnoho práce. Pokrok v plnění závazků dohodnutých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je mírný.

                  3.

                  K silným stránkám litevského národního programu reforem a jeho provádění patří: reformy důchodů, zdravotnictví a daní, opatření ke zkvalitnění silniční a železniční infrastruktury, přijetí aktualizované národní energetické strategie, posílení aktivní politiky na trhu práce, zejména nová opatření ke střídání práce (job rotation), a kroky směřující k modernizaci základního vzdělávání a odborné přípravy.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky litevského národního programu reforem: posílení opatření zaměřených na zvýšení investic do výzkumu a vývoje, které se dosud jeví jako nedostatečné pro dosažení stanoveného ambiciózního cíle, kladení většího důrazu na opatření na podporu mobility pracovních sil a podniknutí dalších kroků ke zvýšení účasti na celoživotním učení, zejména u starších pracovníků. Z těchto důvodů se Litvě doporučuje:

                              —

                              pokračovat v úsilí o posílení systému výzkumu a vývoje a dosáhnout svého ambiciózního cíle pro celkové investice do výzkumu a vývoje, zejména zvýšením veřejných výdajů a podporou investic soukromého sektoru v této oblasti,

                              —

                              zintenzívnit úsilí o zvýšení nabídky kvalifikované pracovní síly zlepšením regionální mobility pracovníků a podporou celoživotního učení, se zvláštním zaměřením na účast starších pracovníků.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Litva po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: zlepšení makroekonomické stability a zvládnutí inflace, zvýšení přímých zahraničních investic, usnadnění zakládání nových podniků, ochranu životního prostředí, zlepšení zaměstnatelnosti mládeže, rozšíření výchovy k podnikání, zvýšení dostupnosti péče o děti a posílení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.

            LUCEMBURSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Lucembursko dosahuje velmi dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem a opatření dohodnutých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006, avšak stále zbývá prostor pro zlepšování ve vztahu k nedostatkům, které byly zjištěny v roce 2005. Přijatá makroekonomická opatření nabízejí možnost fiskální konsolidace a snížení inflace. Na mikroekonomické úrovni je v současné době prováděn soubor slibných opatření. Větší úsilí však bude potřeba pro zavedení systému sledování a vyhodnocování pokroku za každý rok a dále bude nutné přijmout řadu opatření, například na podporu zakládání nových podniků a malých a středních podniků. Navzdory některým povzbudivým reformám v oblasti zaměstnanosti nebyla ohlášena žádná nová iniciativa na zvýšení zaměstnanosti starších pracovníků a významnější reformy ke zlepšení vzdělávacího systému se teprve očekávají.

                  3.

                  K silným stránkám vypracování, provádění a posilování národního programu reforem patří dohoda mezi státem a sociálními partnery o systému pro omezení inflačních trendů vykazovaných od roku 2002, a to dočasným pozastavením valorizace mezd a sociálních dávek. Tatáž tripartitní dohoda rovněž zřizuje systém pomoci podnikům, který podporuje nástroje pro udržení pracovníků v zaměstnání v případě, že hrozí riziko nadbytečnosti. Lucembursko se může rovněž pyšnit významným rozvojem zařízení určených k péči o děti. Vedle toho je nutno ocenit prioritní postavení oblasti výzkumu a vývoje. V neposlední řadě byl přijat komplexní soubor opatření k zajištění udržitelného rozvoje a energetická strategie představuje krok správným směrem.

                  4.

                  Dále bude důležité, aby se Lucembursko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: strategii k dalšímu zvýšení zaměstnanosti starších pracovníků, podrobnou strategii, jejímž cílem bude zejména hlubší reforma současného systému předčasných odchodů do důchodu, vyvinutí dodatečného úsilí v oblasti snížení počtu studentů, kteří nedokončí studium, zejména pokud jde o středoškolské vzdělávání, a v oblasti odstranění umělých překážek mezi různými typy vzdělávání, zajištění velmi pečlivého sledování dopadů nedávno přijatých opatření ve prospěch mladých lidí na snižování nezaměstnanosti mládeže, větší podporu pro konkurenceschopné trhy, provádění směrnic EU do vnitrostátních právních předpisů a pro malé střední podniky v zájmu zvýšení přitažlivosti ekonomického prostředí.

            MAĎARSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Maďarsko dosáhlo omezeného pokroku při provádění svého národního programu reforem. Je však nutno poznamenat, že v říjnu roku 2006 předložilo Maďarsko přepracovaný národní program reforem. Po významných rozpočtových skluzech musela vláda podstatně přehodnotit svou cestu fiskální úpravy. Některé reformy byly provedeny jak v oblasti zaměstnanosti, tak v mikroekonomické politice. V těchto oblastech, stejně jako v otázce zlepšení makroekonomické stability, je však ještě nutné odvést velmi mnoho práce. Pokrok při naplňování závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 byl omezený.

                  3.

                  K silným stránkám národního programu reforem a jeho provádění patří: nedávno přijatá nápravná opatření zahrnující jak zvýšení příjmů, tak i vyšší škrty výdajů za účelem snížení schodku, reforma systému dávek v nezaměstnanosti, první kroky směrem ke sloučení systémů služeb zaměstnanosti a sociálních služeb a odstranění omezení pro vstup na trh v určitých oblastech, zejména v odvětví maloobchodního prodeje léčiv.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky maďarského národního programu reforem: provedení plánované strategie konsolidace rozpočtu a položení základů pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, které jsou v současné době silně ohroženy, posílení aktivních politik na trhu práce, zvýšení pobídek k práci, zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy a zlepšení jejich schopnosti reagovat na potřeby trhu práce. Z těchto důvodů se Maďarsku doporučuje:

                              —

                              nadále provádět opatření nezbytná k zajištění věrohodného snížení schodku veřejných financí a hrubého dluhu, k čemuž je potřebná silnější kontrola na výdajové straně rozpočtu, včetně zavedení důkladnějších a komplexnějších výdajových pravidel,

                              —

                              provést reformu veřejné správy, systému zdravotnictví, důchodového a vzdělávacího systému za účelem zajištění dlouhodobé fiskální udržitelnosti a zlepšení ekonomické efektivity. To by mělo zahrnovat kroky k dalšímu omezení předčasných odchodů do důchodu, snížení počtu nových příjemců invalidních důchodů a další restrukturalizaci zdravotní péče,

                              —

                              posílit aktivní politiky na trhu práce, zavést další pobídky k práci a k setrvání na trhu práce a dokončit zavedení integrovaného systému služeb zaměstnanosti a sociálních služeb,

                              —

                              zajistit přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě pro všechny, modernizovat úrovně kvalifikace a zvýšit schopnost systémů vzdělávání a odborné přípravy reagovat na potřeby trhu práce, zejména zajištěním dostatečného počtu technických a vědeckých absolventů.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Maďarsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: reformu veřejného systému výzkumu, snížení a přesměrování státních podpor, rozvoj soudržnější strategie výzkumu a vývoje, inovací a informačních a komunikačních technologií, další snižování administrativní zátěže podniků, zlepšení postavení znevýhodněných osob na trhu práce, přeměnu nenahlášené práce v řádný zaměstnanecký poměr, snížení přetrvávajících regionálních rozdílů v zaměstnanosti a provedení maďarské strategie celoživotního učení.

            MALTA

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Malta dosahuje dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem. Řeší také většinu závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Provádění pokračuje velmi dobře v oblasti fiskální udržitelnosti, kterou maltské orgány považují za klíčový prvek pro dosažení většího růstu a vyšší zaměstnanosti a pro přijetí eura. Realizační úsilí v mikroekonomické oblasti a v oblasti zaměstnanosti je mírnější.

                  3.

                  K silným stránkám maltského národního programu reforem a jeho provádění patří: nedávno ohlášené daňové reformy, pokračující rozvoj zásadních strategií výzkumu a vývoje a inovací, nový program na podporu podnikatelských dovedností a slibný soubor komplexních iniciativ v oblasti odborné přípravy.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky národního programu reforem: zlepšení hospodářské soutěže v několika odvětvích včetně svobodných povolání, snížení a přesměrování státních podpor, podpora investic do výzkumu a vývoje a zlepšení nabídky pracovních sil. Z těchto důvodů se Maltě doporučuje:

                              —

                              přijmout další opatření v návaznosti na pokračující přezkum, včetně posílení úřadu na ochranu hospodářské soutěže za účelem posílení hospodářské soutěže, zejména ve svobodných povoláních; snížit státní podpory a přesměrovat je na horizontální cíle, zejména výzkum a vývoj,

                              —

                              zvýšit úsilí o přilákání většího počtu osob, zejména žen, na trh práce, zintenzívnit úsilí v boji proti nenahlášené práci a přijmout další opatření týkající se systému dávek tak, aby se práce stala atraktivnější.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Malta po dobu platnosti národního programu reforem soustředila na: provedení a posílení odložených opatření v oblasti reformy zdravotnictví, zavedení systematického hodnocení dopadů a urychlení pokroku při zjednodušování právních předpisů, přesnější měření výdajů na výzkum a vývoj, napojení Malty na evropské energetické sítě, další rozvíjení výsledků v oblasti zvyšování úrovně dosaženého vzdělání a snižování předčasných odchodů ze škol a zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků, přičemž by se nemělo využívat programů předčasného odchodu do důchodu ke snížení počtu pracovníků ve veřejném sektoru.

            NIZOZEMSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Nizozemsko dosahuje dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem. Existují sice určitá rizika v makroekonomické oblasti, zejména s ohledem na potenciální mzdovou inflaci, zadlužení domácností a zpřísnění podmínek na trhu práce, avšak celkový rámec politik je odpovídající. Nizozemsko dosahuje obecně významného pokroku v mikroekonomické oblasti. Přestože byly zavedeny politiky na podporu výzkumu a vývoje a inovací, je stále nutné vykonat hodně práce s ohledem na ambiciózní cíl, který vláda stanovila pro oblast výzkumu a vývoje. Celková situace v oblasti zaměstnanosti je rovněž pozitivní, s vysokou mírou zaměstnanosti u většiny skupin, avšak je třeba dále zlepšit nabídku pracovních sil, zejména v případě žen, znevýhodněných skupin a starších pracovníků. Nizozemsko posiluje svůj národní program reforem, aby reagovalo na závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006, avšak další opatření budou nezbytná zejména pro vytvoření jednotného místa veřejné správy pro přijetí prvního zaměstnance.

                  3.

                  K silným stránkám nizozemského národního programu reforem a jeho provádění patří: opatření na posílení hospodářské soutěže, uplatňování standardního nákladového modelu pro měření administrativní zátěže a systém inovačních poukázek, které jsou oba široce přejímány ostatními členskými státy, opatření k reformě důchodového systému, systému zdravotního pojištění a invalidity a reformy zaměřené na zvýšení úrovně dosaženého vzdělání, rozšíření celoživotního učení a vytvoření lepších vazeb mezi vzdělávacím systémem a trhem práce.

                  4.

                  Oblastí politiky nizozemského národního programu reforem, v níž je třeba řešit problémy jako nejvyšší prioritu, je zlepšení nabídky pracovních sil. Z tohoto důvodu se Nizozemsku doporučuje:

                              —

                              přijmout další opatření ke zlepšení nabídky pracovních sil, zejména starších pracovníků, žen a znevýhodněných skupin.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Nizozemsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: opatření ke zvýšení výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj, vytvoření jednotného místa veřejné správy pro přijetí prvního zaměstnance. Pokud navíc stávající opatření v průběhu času nepřinesou výrazné zvýšení celkového počtu hodin odpracovaných v ekonomice, bude třeba zvážit další pobídky.

            RAKOUSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Rakousko dosahuje dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem, zejména v mikroekonomické oblasti, kde byla realizována celá řada opatření ve všech oblastech s výjimkou hospodářské soutěže ve službách. Makroekonomická stabilita je silná, i když bude nutný další impuls, aby bylo možné reagovat na rizika pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. V politice zaměstnanosti bylo obecně dosaženo také dobrého pokroku, třebaže v některých oblastech je třeba učinit víc. Reakce Rakouska na závěry jarního zasedání Evropské rady v roce 2006 je celkově přiměřená.

                  3.

                  Mezi nejslibnější oblasti reforem prováděných Rakouskem, které by mohly inspirovat ostatní, jsou dobré výsledky při využívání obnovitelných zdrojů energie. Další oblastí je úsilí Rakouska o snížení administrativních nákladů malých a středních podniků. Vedle toho Rakousko dosahuje pokroku, pokud jde o cíl 3 % výdajů na výzkum a vývoj, se zvláště slibnými modely pro spolupráci vědy a průmyslu.

                  4.

                  Oblasti politiky rakouského národního programu reforem, v nichž je třeba řešit problémy jako nejvyšší prioritu, jsou zvyšování nabídky pracovní síly z řad starších pracovníků a zlepšení kvalifikace znevýhodněných mladých lidí. Z tohoto důvodu se Rakousku doporučuje:

                              —

                              zlepšit pobídky pro starší pracovníky, aby nadále pracovali, zejména provedením komplexní strategie celoživotního učení se zvláštním zaměřením na profesní odbornou přípravu a reformu systémů daňových dávek, a zlepšit podmínky pro vzdělávání zranitelné mládeže.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Rakousko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: dosažení cíle vyrovnaného rozpočtu v roce 2008, zvýšení hospodářské soutěže ve službách, posílení podnikatelské kultury, určení dalších politik a opatření pro snižování emisí a řešení problému rozdělení trhu práce podle pohlaví, mimo jiné zlepšením dostupnosti péče o děti.

            POLSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Polsko při provádění národního programu reforem dosahuje omezeného pokroku. Existují náznaky, že Polsko začíná silně postupovat kupředu v mikroekonomické oblasti, ačkoli provedení mnohých opatření je teprve v začátcích. Je potřeba důrazněji provést reformy v oblasti zaměstnanosti. Reformy veřejných financí mají zpoždění, přestože Polsko vypracovalo plán kroků správným směrem. Reakce politik na závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je omezená.

                  3.

                  K nejslibnějším reformám, které Polsko provádí, patří zjednodušení daňového systému, vypracování jasné strategie pro zlepšení právní úpravy a kroky směřující ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky polského národního programu reforem: fiskální konsolidace, zlepšení hospodářské soutěže v síťových odvětvích, zvýšení objemu a kvality výzkumu a vývoje, rozšíření aktivních politik na trhu práce a zvýšení jejich účinnosti a zlepšení lidského kapitálu a pobídek k práci. V tomto kontextu se Polsku doporučuje:

                              —

                              provést opatření v zájmu pokračující fiskální konsolidace a doplnit „kotvu“ nominálního schodku státního rozpočtu (rozpočtový strop) o další mechanismy ke zvýšení kontroly nad výdaji,

                              —

                              zlepšit rámec pro hospodářskou soutěž v síťových odvětvích, mimo jiné přezkumem úlohy regulačních orgánů,

                              —

                              provést reformu odvětví veřejného výzkumu v zájmu posílení výzkumu a vývoje a inovací a zlepšení rámce pro výzkum a vývoj soukromé sféry, čímž se zajistí maximalizace přínosů přímých zahraničních investic,

                              —

                              dokončit reformu veřejných služeb zaměstnanosti s cílem zvýšit úroveň a účinnost aktivní politiky na trhu práce, zejména starších osob a mládeže; snížit daňové zatížení práce a přehodnotit systémy dávek za účelem zlepšení pobídek k práci, vypracovat politiky pro zvýšení účasti dospělých na celoživotním učení a dále modernizovat systémy vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na potřeby trhu práce.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Polsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: zkvalitnění dopravní infrastruktury, zlepšení ochrany životního prostředí, další snížení a přesměrování státních podpor, zajištění účinného rámce pro hospodářskou soutěž ve finančním odvětví, důsledné pokračování procesu liberalizace energetických trhů, urychlení procesu registrace podniku a zajištění toho, aby nástroje politiky soudržnosti podporovaly strukturální opatření uvedená ve zprávě o provádění tak, aby přispěly ke zvýšení růstu, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a sociální soudržnosti. Měl by být stanoven pevný a realistický cíl pro celkové investice do výzkumu a vývoje do roku 2010.

            PORTUGALSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Portugalsko dosahuje dobrého pokroku při provádění národního programu reforem, zejména v makroekonomické a mikroekonomické oblasti. Pokud jde o politiky související se zaměstnaností, i zde bylo dosaženo pokroku, zejména v reformě vzdělávání a odborné přípravy v rámci programu nových příležitostí, avšak důležitá oblast přizpůsobivosti trhu práce a flexicurity dosud není plně vyřešena. Pokrok při naplňování závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je obecně dobrý. K plnému dosažení cílů programu, vzhledem k jeho vítaným ambicím a výchozí situaci Portugalska, bude ještě třeba značného úsilí ve všech oblastech politik.

                  3.

                  Důležité silné stránky portugalského reformního procesu zahrnují zahájené rozsáhlé reformy veřejné správy, opatření na usnadnění zakládání podniků v rozmezí jedné hodiny, úpravy systémů starobního důchodu a komplexní konsolidační opatření ve zdravotnictví a opatření na zlepšení úrovně kvalifikací mládeže a dospělých. Úsilí o posílení výzkumu a vývoje bylo zvýšeno a spojeno do soudržné strategie prostřednictvím ambiciózního technologického plánu. Rozsáhlé reformy jsou prováděny také v odvětví vzdělávání a odborné přípravy, zejména prostřednictvím opatření ke zvýšení úrovně gramotnosti mládeže a racionalizace národní sítě škol a posílení vnitrostátního systému odborné přípravy.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky portugalského národního programu reforem: zlepšení úrovně dosaženého vzdělání a celoživotního učení, zlepšení přizpůsobivosti trhu práce a boj proti segmentaci. Tyto otázky je nutné řešit v kontextu dalšího pokroku ve správní reformě a udržení rostoucích výdajů na sociální transfery pod kontrolou. Z těchto důvodů se Portugalsku doporučuje:

                              —

                              v souvislosti s probíhající nápravou fiskálních nevyvážeností a reformy veřejné správy přesměrovat veřejné výdaje tak, aby více podporovaly potenciální růst, a současně udržet pevnou kontrolu nad celkovými veřejnými výdaji,

                              —

                              provádět opatření k výraznému zlepšení úrovně dosaženého vzdělání mládeže a rozvinout systém odborné přípravy, který bude odpovídat potřebám trhu práce a bude založen na nedávném návrhu na vytvoření „národního kvalifikačního rámce“,

                              —

                              modernizovat ochranu zaměstnanosti, včetně právních předpisů, aby se posílila pružnost a jistota s cílem snížit vysokou úroveň segmentace trhu práce.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Portugalsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: zajištění plného provedení slibného technologického plánu, konsolidaci vazeb mezi výzkumem a průmyslem a posílení zapojení soukromého sektoru, zajištění účinné hospodářské soutěže na trzích s energiemi a finančními službami, snížení emisí, snížení zpoždění v oblasti provádění právních předpisů EU do vnitrostátního práva a řešení faktorů, které narušují sociální soudržnost.

            SLOVINSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Slovinsko dosahuje dobrého pokroku při provádění národního programu reforem. Slovinsko přijímá odpovídající opatření v některých klíčových oblastech, jako například v podnikání a zlepšení právní úpravy. Zahájilo většinu hlavních reforem politik zaměstnanosti, přičemž využívá relativně příznivých podmínek makroekonomického růstu. Pokud jde o reformu veřejných výdajů, byla přijata některá opatření zaměřená na jejich snížení. Totéž platí v mikroekonomické oblasti, pokud jde o pokrok ve zlepšování rámce pro inovace a hospodářskou soutěž. Pokud jde o trh práce, pokrok v provádění strategie aktivního stárnutí obyvatelstva a odstraňování překážek pro zaměstnávání mládeže dosud nebyl dostatečně rychlý. Pokrok v naplňování závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je mírný.

                  3.

                  K silným stránkám národního programu reforem a jeho provádění patří: úsilí v oblasti fiskální reformy, různá opatření na podporu podnikání, probíhající restrukturalizace státních prostředků v portfoliové investory, snižující se podíl státní podpory na HDP a pokrok směrem k úplné liberalizaci energetických trhů a vytvoření druhého subjektu na trhu.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky slovinského národního programu reforem: zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti a zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a posílení aktivačních a preventivních aspektů politiky zaměstnanosti, která v současné době jen pomalu reaguje na rychle se měnící podmínky na trhu práce. Z těchto důvodů se Slovinsku doporučuje:

                              —

                              podniknout další kroky k posílení reformy důchodového systému a k podpoře aktivního stárnutí za účelem zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti,

                              —

                              zlepšit služby zaměstnanosti s ohledem na přesun směrem k pružnějším smluvním vztahům a již zvýšené podmíněnosti dávek, přičemž vysokou prioritu budou mít služby nabízené v první fázi nezaměstnanosti.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Slovinsko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: stanovení konkrétních a realistických cílů investic do výzkumu a vývoje, posílení úlohy nového úřadu pro růst a slovinské technologické agentury, posílení vymáhání právního rámce na ochranu práv duševního vlastnictví, zlepšení hospodářské soutěže, zejména v regulovaných živnostech a odborných službách, a zvýšení účinnosti úřadu na ochranu hospodářské soutěže, lepší podporu ekologických technologií a energetické účinnosti, zkrácení doby potřebné pro založení firmy a snížení souvisejících nákladů, snížení segmentace trhu práce a začlenění mladých lidí na trh práce, posílení vazby mezi vzdělávacím systémem a trhem práce.

            SLOVENSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Slovensko dosahuje pokroku při provádění národního programu reforem. Důležité výzvy a potřeba dalších opatření však zůstávají, zejména v mikroekonomické oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Úroveň pokroku v naplňování závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 je různá.

                  3.

                  K silným stránkám národního programu reforem a jeho provádění patří: skutečnost, že politiky ke zlepšení podnikatelského prostředí a vytvoření informační společnosti nyní začínají nést ovoce, skutečnost, že růst zaměstnanosti byl posílen novými daňovými pobídkami, opatřeními na podporu mobility a určitým zlepšením ve službách pro některé znevýhodněné skupiny, a pokrok v reformě vysokoškolského vzdělávání spolu s novými opatřeními na podporu využívání informačních a komunikačních technologií a začlenění znevýhodněných dětí do vzdělávacího systému.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky slovenského národního programu reforem: v souvislosti s fiskální konsolidací větší přesměrování zdrojů na výzkum a vývoj, inovaci a vzdělávání a vypracování jasných strategií a priorit v těchto oblastech, posílení opatření v oblasti zlepšování kvalifikací a celoživotního učení a další úsilí o snížení dlouhodobé nezaměstnanosti, zejména u zranitelných skupin, včetně romské menšiny. Z těchto důvodů se Slovensku doporučuje:

                              —

                              přesunout výdaje směrem k výzkumu a vývoji a vzdělávání a dokončit vypracování soudržné národní strategie výzkumu a vývoje a inovací, se silnými vazbami mezi výzkumnými ústavy a podnikatelskou sférou,

                              —

                              přijmout strategii celoživotního učení, zahrnující rozvoj ve všech systémech a na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, která bude reagovat na potřeby trhu práce a jednotlivců a zvýší úroveň kvalifikace a dovedností, a doplnit reformu vysokoškolského vzdělávání reformou základního a středoškolského vzdělávání,

                              —

                              vypracovat komplexní přístup v boji proti dlouhodobé nezaměstnanosti, zejména prostřednictvím rozvoje cílených aktivních politik na trhu práce pro nejzranitelnější skupiny.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Slovensko po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: pokračující úsilí v oblasti politik informačních a komunikačních technologií, zejména infrastruktury širokopásmového připojení, zlepšení systému lepší právní úpravy, řešení platových rozdílů mezi ženami a muži a vypracování strategie aktivního stárnutí pro zvýšení zaměstnanosti starších pracovníků.

            FINSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Finsko dosahuje velmi dobrého pokroku při provádění národního programu reforem. Finsko také obecně dobře plní závazky přijaté na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Pokroku bylo dosaženo především v oblasti podnikatelského prostředí pro malé a střední podniky.

                  3.

                  K mnohým silným stránkám finského národního programu reforem a jeho provádění patří: další opatření pro odložení odchodů do důchodu, která doplňují již rozsáhlá opatření pro posílení udržitelnosti veřejných financí a přípravu Finska na dopady stárnutí obyvatelstva, řada důležitých opatření k dalšímu zlepšování vynikající finské znalostní základny.

                  4.

                  Pro Finsko bude důležité, aby se po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: provedení reforem ke zlepšení hospodářské soutěže a produktivity v některých odvětvích služeb zjednodušením postupu náboru pracovníků pro podniky, podporu místních systémů kolektivního vyjednávání a řešení kritických míst na trhu práce, zejména za účelem boje proti vysoké strukturální nezaměstnanosti, především nezaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací, včetně mladých lidí.

            ŠVÉDSKO

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Švédsko dosahuje velmi dobrého pokroku při provádění svého národního programu reforem, který byl přepracován novou vládou. Řeší většinu závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Makroekonomický rámec zaměřený na stabilitu je odpovídající a dobře funguje. Je vyvíjeno velké úsilí s cílem posílit pobídky k práci. Ke zlepšení hospodářské soutěže ve službách jsou třeba další opatření.

                  3.

                  K silným stránkám švédského národního programu reforem a jeho provádění patří: pokrok dosažený ve zvyšování veřejných investic do výzkumu a vývoje a v předkládání opatření na podporu inovací, důrazný přístup k podpoře podnikání, výsledky dosažené Švédskem při podpoře udržitelného využívání energie, které patří k nejlepším v EU, pokrok při zvyšování nabídky pracovních sil, opatření směřující k tomu, aby podnikání bylo prostřednictvím snižování daní a administrativní zátěže jednodušší a výnosnější, a návrhy na zvýšení pobídek k práci, zejména změnami ve zdanění práce a systémech dávek.

                  4.

                  Pro Švédsko bude důležité, aby se po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: přijetí dalších regulačních opatření na zvýšení hospodářské soutěže, zejména ve službách, rychlé provedení plánovaných zlepšení systému posuzování dopadu, soudržnější přístup ke zlepšení právní úpravy, posílení strategie ke zvýšení nabídky pracovních sil a počtu odpracovaných hodin, mimo jiné provedením návrhů na zvýšení pobídek k práci a důraznějšími opatřeními zaměřenými na zvýšení míry zaměstnanosti přistěhovalců a mladých lidí a opětovné začlenění osob na nemocenské.

            SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

                  1.

                  S ohledem na analýzu předloženou Komisí ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007 – části II a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Spojené království dosahuje dobrého pokroku při provádění národního programu reforem a naplňování závazků přijatých na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006. Solidního pokroku bylo dosaženo ve všech oblastech politik, zejména v mikroekonomické politice a v politice zaměstnanosti. V makroekonomické politice byla zahájena fiskální konsolidace a byly vypracovány a měly by být provedeny plány další fiskální konsolidace, a dále byly vypracovány plány důchodové reformy a legislativní návrh byl předložen v parlamentu. Spojené království vyvinulo větší úsilí, aby zapojilo zainteresované strany.

                  3.

                  Zvláště silné stránky britského provádění reforem spočívají v podpoře podnikání, podpoře lepší právní úpravy a v provádění reforem sociálního zabezpečení. Mnoho jiných úspěšných reforem již bylo uskutečněno, například otevření energetických trhů, zvýšení investic do dopravní infrastruktury a zavedení poplatkových politik, například poplatku za přetíženou silniční dopravu v Londýně. Spojené království rovněž podniká inovační reformy za účelem zkvalitnění veřejných výdajů, které jsou ještě ve stádiu provádění.

                  4.

                  Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky britského národního programu reforem: zlepšení základních a středních kvalifikací ve srovnání s ostatními ekonomikami a přijetí dalších opatření pro boj proti znevýhodnění a vyloučení na trhu práce. Z těchto důvodů se Spojenému království doporučuje:

                              —

                              zvýšit základní a střední kvalifikace, což upravuje nedávný Leitchův přezkum kvalifikací, s cílem zvýšit produktivitu a dále zlepšovat vyhlídky na zaměstnání pro nejvíce znevýhodněné osoby.

                  5.

                  Dále bude důležité, aby se Spojené království po dobu platnosti národního programu reforem soustředilo na: zajištění účinného provádění současných návrhů důchodové reformy, postupné zvyšování nabídky bydlení s cílem snížit tlaky v oblasti ceny bydlení ve střednědobém horizontu, provádění strategie vědy a inovací, v jejímž kontextu by měl být stanoven střednědobý cíl pro úroveň a kvalitu investic do výzkumu a vývoje pro rok 2010 a přijata opatření k dalšímu posilování investičních pobídek a zvýšení zapojení soukromého sektoru, a další zlepšení dostupnosti péče o děti.

            ČLENSKÉ STÁTY EUROZÓNY

                  1.

                  S ohledem na výše uvedenou analýzu a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost je vhodné vyslovit tyto závěry:

                  2.

                  Prováděcí zprávy členských států eurozóny ukazují, že pokrok probíhá ve všech oblastech a odráží tak podstatná opatření v mnoha zemích. Vzhledem k růstu eurozóny v souladu s jejím potenciálem, k pozitivnímu vývoji na trzích práce, který se odráží v klesající míře nezaměstnanosti a zvýšení zaměstnanosti, a k řadě probíhajících reforem se podstatně zlepšily výhledy prodlouženého hospodářského vzestupu. Zlepšení hospodářské situace je do určité míry výsledkem strukturálních reforem provedených v minulosti. Toto tempo by mělo být využito s cílem energicky pokračovat v provádění reformních strategií a strategií rozpočtové konsolidace. Užší vzájemná hospodářská a finanční závislost, kterou existence jednotné měny přináší, nutí členské státy k provádění ambiciózních politik, které vedle cíle spočívajícího ve zvýšení růstového potenciálu zahrnují rovněž opatření zajišťující hladký průběh přizpůsobení v rámci měnové unie. V této souvislosti je nezbytná účinná koordinace hospodářských politik na úrovni eurozóny. Tato koordinace politik by rovněž pomohla podpořit politická opatření v členských státech zaměřená na dosažení fiskální kázně a provedení strukturálních reforem. To je nezbytné ke zvýšení růstového potenciálu hospodářství, zvýšení odolnosti eurozóny vůči asymetrickým šokům a tím zachování cenové stability při současné podpoře hospodářské dynamiky v eurozóně.

                  3.

                  K silným stránkám provádění národních programů reforem členských států eurozóny patří to, že jsou prováděny nebo plánovány slibné reformy směřující ke zvýšení využití a produktivity pracovních sil, posílení výzkumu a vývoje a inovací, rozvoje lidského kapitálu a vytvoření atraktivnějšího podnikatelského prostředí, zejména prostřednictvím politik zvyšujících hospodářskou soutěž a dále zlepšujících právní úpravu. Začlenění národních programů reforem do soudržného a ambiciózního celkového politického rámce by těmto programům mohlo dodat větší sílu.

                  4.

                  Na základě závěrů politiky vyslovených u jednotlivých členských států eurozóny podle jejich národních programů reforem je v zájmu zlepšení fungování EMU a přispění k řešení přetrvávajících rozdílů v inflaci, konkurenceschopnosti a růstu třeba nejnaléhavěji přijmout opatření pro všechny země eurozóny v těch oblastech politiky, kde jsou zřejmé slabé stránky. Pokud jde o rozpočtovou stránku, přestože se dosahuje pokroku ve snižování schodků, některé země musí zvýšit tempo strukturální rozpočtové konsolidace a pokračovat v reformě důchodových systémů a systémů zdravotní péče s cílem řešit rozpočtové dopady stárnutí obyvatelstva. Dále je třeba zvýšit kvalitu veřejných financí, zejména v zájmu zvýšení produktivity a inovací, a přispět tak k hospodářskému růstu a fiskální udržitelnosti. Pro zajištění dynamičtějších a účinnějších vnitřních přizpůsobovacích mechanismů v rámci EMU je třeba prostřednictvím posílené hospodářské soutěže a liberalizace dosáhnout lepšího fungování trhů, zejména s cílem zajistit lepší mobilitu výrobních faktorů, rychlé přizpůsobování cen a mezd šokům a silnější obchodní integraci. Je nezbytné posilovat inovace a růst produktivity. V rámci měnové unie je v zájmu zajištění konkurenceschopnosti a zaměstnanosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu důležitý rovněž pevný závazek zachovávat vývoj mezd podporující stabilitu. Proto je nezbytné pokračovat v pravidelném přezkumu stanovování cen a mezd (ve veřejném a soukromém sektoru). Je nezbytné věnovat větší pozornost mobilitě pracovních sil v zemích eurozóny. Klíčovou úlohu při vyrovnávání vnitřních přizpůsobování mají finanční trhy a trhy výrobků. Nadcházející revize vnitřního trhu, stejně jako rychlé provedení směrnice o službách a úplné provedení akčního plánu finančních služeb, budou pro eurozónu mimořádně důležité. Zlepšení hospodářské soutěže na trzích služeb dále přispěje k plynulejšímu přizpůsobování v rámci EMU.
                  Z těchto důvodů se členským státům eurozóny, spolu s doporučeními určenými jednotlivým zemím, doporučuje:

                              —

                              využít příznivých cyklických podmínek a usilovat o ambicióznější rozpočtovou konsolidaci nebo provádět tuto konsolidaci směrem ke střednědobým cílům v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, a usilovat tak o dosažení ročního strukturálního přizpůsobení ve výši nejméně 0,5 % HDP jako referenční hodnoty,

                              —

                              zvýšit kvalitu veřejných financí prostřednictvím přezkumu veřejných výdajů a daní, zejména v zájmu zvýšení produktivity a inovací, a přispět tak k hospodářskému růstu a fiskální udržitelnosti,

                              —

                              účinným způsobem provádět opatření, která zlepší hospodářskou soutěž, zejména ve službách, a posílit opatření podporující plnou integraci finančních trhů a hospodářskou soutěž v maloobchodních finančních službách,

                              —

                              zlepšit pružnost a jistotu na trzích práce mimo jiné lepším sladěním vývoje mezd a produktivity, vyvážením ochrany zaměstnanosti a jistoty na trhu a uzákoněním opatření na podporu mobility pracovních sil napříč hranicemi a ve všech povoláních.

                  5.

                  S ohledem na přesahy a součinnosti plynoucí z vnitrostátních politik a místních vývojů v rámci měnové unie by členské státy eurozóny měly usilovat o účinnou koordinací politik, zejména v kontextu euroskupiny, a pokud to je vhodné a v souladu s dřívějšími dohodami, také na mezinárodních fórech. To by významně přispělo k úspěšnému řešení politických výzev v rámci eurozóny a ve světové ekonomice. Členské státy eurozóny se vyzývají, aby tato doporučení zohlednily ve svých vnitrostátních politikách. Euroskupina bude pravidelně hodnotit jejich provádění.


Avis juridique important

|

52004SC0798

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008  /* SEK/2004/0798 konecném znení */

Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008(předkládané Komisí)VYSVĚTLUJÍCÍ MEMORANDUMNařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a dohledu nad hospodářskými politikami a jejich koordinaci [1] stanovuje, ze neúčastnící se členské státy, tj. ty, které nepřijaly jednotnou měnu, musí podle článku 99 smlouvy v pravidelných intervalech předkládat Radě a Komisi konvergenční programy za účelem mnohostranného dohledu.[1]  Úř. věst. série L209, 2. 8. 1997. Vsechny dokumenty, na něz se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htmV souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada prozkoumat kazdý konvergenční program na základě posudků připravených Komisí a výborem vytvořeným podle článku 114 smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po poradě s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po prozkoumání programu vydat stanovisko. Podle nařízení musí členské státy předkládat kazdoroční aktualizace svých konvergenčních programů, které můze Rada také zkoumat v souladu s těmito stejnými postupy.Deset zemí, které se 1. května 2004 připojily k EU, má výjimku, a proto se jestě nepodílí na jednotné měně. Zavázaly se předlozit konvergenční programy do 15. května 2004 a první aktualizace do konce roku 2004.Konvergenční program Estonska týkající se období 2004 - 2008 byl předlozen 13. května 2004. Sluzby Komise provedly odborné vyhodnocení tohoto programu, při kterém braly v úvahu předpovědi z jara 2004, kodex správné praxe [2] a zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu z 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik [3]. Toto hodnocení zdůvodňuje následující posudek:[2]  Revidované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve slození pro hospodářství a finance 10. 7. 2001.[3]  COM (2002) 668 konečné znění, 27. 11. 2002.První estonský konvergenční program obsahuje opatření přijatá v rozpočtu na rok 2004 a je v souladu se strategií státního rozpočtu na období 2004 -2008. Byl formálně schválen Radou ministrů, a představuje tedy oficiální střednědobý makroekonomický rámec země. Politická opatření jsou v souladu se střednědobou hospodářskou vyhlídkou, která byla předlozena v předvstupním hospodářském programu (PHP) v roce 2003. Program objasňuje záměr Estonska připojit se k MSK II a přijmout euro ,co nejdříve". Prohlasuje, ze Estonsko bude schopné splnit kritéria pro členství v eurozóně v průběhu programového období, ale opatrně upozorňuje na budoucí vývoj inflace (současná inflace je nizsí nez v eurozóně).Program převázně dodrzuje Kodex dobré praxe pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů. Po revizi národních účtů, která byla zveřejněna krátce po předlození programu, byla čísla pro HDP za období 1993 - 2003 zrevidována směrem vzhůru. V důsledku toho jsou některá čísla a tabulky v programu nyní zastaralé. Celkový obraz a hodnocení scénářů tak, jak stojí, nicméně není ovlivněno za předpokladu, ze základní směřování odhadů se podstatně nezmění.Vyrovnaný státní rozpočet a mechanismus měnového výboru jsou nastaveny tak, aby zůstaly kotvami makroekonomické stability Estonska. Program předpokládá stálý růst reálného HDP mezi 5 a 6 % p. a. poháněný trvalou silnou domácí poptávkou a vývozem, který se bude zrychlovat, a očekává se ozivení zahraniční aktivity. Nicméně se předpokládá, ze čistý zahraniční příspěvek zůstane po celé programové období záporný. Soukromá spotřeba i investice budou nadále růst, byť pomalejsím tempem. Nezaměstnanost by se pomalu snízila přiblizně na 9,5 % pracovních sil. Očekává se, ze předpokládané ozivení světového hospodářství a z toho vyplývající zlepsení vývozní poptávky povedou ke snizování vysokého schodku bězného účtu, u kterého se nicméně předpovídá, ze do roku 2008 zůstane nad 8 % HDP.Makroekonomický scénář se jeví vseobecně věrohodný. Předpokládaný růst HDP pro roky 2004 a 2005 je těsně pod hranicí jarní předpovědi Komise, zatímco inflace se odhaduje o něco málo vyssí. V porovnání s PHP z roku 2003 je makroekonomický scénář vzhledem k růstu HDP poněkud nizsí, protoze přizpůsobuje zpozdění mezinárodnímu hospodářskému ozivení, k němuz od té doby doslo, zatímco vyhlídka inflace a nezaměstnanosti se zlepsily na základě lepsí volební účasti v roce 2003, nez se očekávalo. Připravovaná úprava růstových čísel v estonské předpovědi směrem vzhůru po revizi národních účtů z 20. května 2004 přidává na věrohodnosti scénářů, které jsou v programu představeny. Vysoký schodek zahraničního účtu bude v Estonsku v předvídatelné budoucnosti vzhledem k silným potřebám investovat do hospodářství nadále hlavní makroekonomickou nevyrovnaností. Program se touto otázkou podrobně zabývá. Zůstane-li předpovídaný státní rozpočet po celé programové období v malém přebytku nebo vyrovnaný, bude rozpočtová politika v podstatě podporovat zlepsování bězného účtu, ale do značně omezenějsí míry, nez tomu bylo v letech 2002 a 2003. Přísná rozpočtová disciplína včetně odkládání případných ,překvapivých přebytků" tak nadále bude klíčovým prvkem udrzitelné nápravy zahraniční nevyrovnanosti.Systém měnového výboru existující od nezávislosti země - kdy byla koruna nejdříve svázána s DM a od roku 1999 s eurem - zemi dobře poslouzil a zajisťuje vysokou důvěryhodnost mezi účastníky trhu. Měnové zaměření prostřednictvím pevného svázání s posilujícím eurem pomohlo estonskému hospodářství docela rychle snízit inflaci na roční nárůst ISC v roce 2003 pouze o 1,3 %, ale toto tempo se ve střednědobém horizontu zvýsí přiblizně na 3 %. Estonské úrokové sazby jsou na historickém minimu a odrázejí tak vývoj v eurozóně a příznivá mezinárodní hodnocení země. Estonsko se hodlá připojit k MSK II v rané fázi se standardním fluktuačním pásmem a zároveň zachovat jednostrannou věrnost současnému systému měnového výboru. Také přijetí eura se předpokládá ,co nejdříve".Rozpočtová strategie, která je navrzena v programu, má pro účty veřejných financí zůstat v roce 2004 v přebytku 0,7 % HDP a od roku 2005 mají být rozpočty vyrovnané. To je mírně optimističtějsí nez scénář PHP z roku 2003, který nenaznačoval zádné přebytky jiz od roku 2004, a v souladu s předpovědí Komise do roku 2005. Celkově z toho vyplývá značné fiskální uvolnění v porovnání s překvapivě vysokým přebytkem v roce 2003. Program obsahuje pevné odhodlání dodrzovat pravidla Paktu o stabilitě a růstu a udrzovat účty veřejných financí po celé programové období vyrovnané nebo v přebytku. Cílem probíhající reformy daňové soustavy je postupné snizování pausálních daňových sazeb pro daň z příjmu právnických i fyzických osob, coz bude spojeno s vyssími sociálními transfery a větsími daňovými výhodami. Očekává se, ze tyto reformy bude financovat silný růst, úspory na výdajové straně, vyssí příjmy z DPH a spotřební daně spolu se změnami výdajové struktury a lepsím výběrem daní. Zatímco se celkově očekává, ze nominální výdaje porostou, míra výdajů se snízí. Zatímco se předpokládá, ze centrální vláda a fondy sociálního zabezpečení zůstanou po celé programové období v přebytku (navzdory značným platbám transferů na druhý soukromý penzijní pilíř ve výsi az 1 % HDP), očekává se, ze místní samosprávy zůstanou ve schodku, i kdyz by se měl snízit. Veřejný dluh odpovídal v roce 2003 5,8 % HDP a předpokládá se, ze do roku 2008 dále klesne na 3,2 % HDP. Zcela jej pokrývají rezervy veřejného sektoru a pro estonské hospodářství představuje zanedbatelné riziko.Fiskální odhady programu se jeví celkově věrohodné, ačkoliv skutečný rozpočtový výsledek můze být lepsí, nez se předpokládalo. Tento názor je zalozen zvlásť na přesvědčivých dokladech obezřetného předpovídání (a opakovaném překročení fiskálních cílů) v posledních několika letech, na realistické předpovědi růstu podporující rozpočtové odhady programu, na případných účincích převodů z vysokého přebytku z roku 2003, na pomalejsím utrácení veřejných investic zalozených na transferech EU, nez se očekávalo, ale také na opravě míry schodku a dluhu veřejných financí směrem dolů po nedávné revizi národních účtů. I kdyz se rizika nevýhod nepovazují z dnesní perspektivy za akutní, mohou přesto vzniknout ze schodku příjmů v důsledku plánovaných daňových skrtů nebo nepříznivého vývoje růstu pramenícího z vnějsích soků. Rychlé roztavení rozpočtových přebytků v letech 2004 a 2005, které by nastalo ve stejnou dobu jako odhadované zrychlení hospodářské aktivity, povede pravděpodobně k výraznému procyklickému postoji fiskální cesty předpokládané v programu. Navíc pokud by se řádné a postupné snizování zahraniční nevyrovnanosti neuskutečnilo prostřednictvím ozivení soukromých domácích úspor (jak program navrhuje), nemusela by fiskální politika zaměřená na vyrovnané rozpočty na podporu plánované opravy schodku bězného účtu stačit.Program zřetelně objasňuje záměr země splnit do roku 2010 cíle lisabonské strategie. Míra zaměstnanosti by se měla zvýsit reformami odborného vzdělávání i snízením sociálních daní a daní z příjmu. Nutnost rozsířit nabídkovou základnu hospodářství (a zároveň daňový základ) vyřesí zlepsení infrastruktury i opatření ve vzdělávání, která zmensí současný nesoulad dovedností na trhu práce. Nízkou míru produktivity vyřesí stimulace V&V jak v soukromé, tak státní sféře, aby se dále zlepsil vývoj růstu hospodářství. Co se týče veřejných financí, zaměřuje se program na zavedení strukturálních reforem jak na výdajové, tak na příjmové straně. Cílem reforem na výdajové straně je zvlásť lepsí zaměření sociálních transferů na potřebné a posílení pracovních pobídek. Na příjmové straně komplexní daňová reforma, která začala v roce 2004, postupně povede k dalsímu posunu od přímého zdanění k nepřímému a zároveň k zachování jednoduché daňové soustavy. Lze rozumně předpokládat, ze reformy, z nichz je větsina jiz v plném proudu, posílí pracovní pobídky, vytvoří nová pracovní místa a odradí od daňových úniků.Estonsko je v dobré situaci, aby vyřesilo předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. V rozpočtových odhadech programu jsou zohledněny značné náklady na vytvoření plně financovaného soukromého druhého pilíře penzijního systému. Nízká míra veřejného dluhu, značné veřejné finanční rezervy a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s reformami penzijního systému a zdravotnictví, které mají v dlouhodobějsím horizontu zastavit rozpočtové tlaky, by měly zajistit, ze veřejné finance zůstanou na udrzitelném základě.Tabulka: Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových odhadů>TABELPOSITION>Na základě tohoto posudku přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Estonska a postupuje je Radě.Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008RADA EVROPSKÉ UNIEvzhledem ke smlouvě zakládající Evropské společenství,vzhledem k nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a dohledu nad hospodářskými politikami a jejich koordinaci [4] a zvlásť článku 9(3) tohoto nařízení,[4]  Úř. věst. série L209, 2. 8. 1997, str. 1. Vsechny dokumenty, na něz se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htmvzhledem k doporučení Komise [5][5]  Úř. věst. série C [...] [...], str. [...]po poradě s Hospodářským a finančním výboremVYDALA TOTO STANOVISKO:[5. července 2004] prozkoumala Rada konvergenční program Estonska, který se týká období 2004 az 2008. Program z velké části splňuje pozadavky na údaje revidovaného Kodexu správné praxe pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů.Cílem rozpočtové strategie tvořící základ programu je zachovat zdravé veřejné finance, jak definuje stav rozpočtu blízící se vyrovnanému nebo přebytkový. Za tímto účelem, po přebytku 2,6 % HDP v roce 2003, je cílem programu malý přebytek 0,7 % v roce 2004 a od roku 2005 vyrovnané rozpočty, které bude doprovázet postupné snizování míry příjmů i výdajů po zvýsení obou měr v roce 2004 v souvislosti se vstupem do EU. Program obsahuje konkrétně reformy vedoucí ke snízení přímých daní v kombinaci s vyssími platbami transferů a daňovými výhodami. Předpokládá se, ze tyto reformy bude financovat silný růst, lepsí výběr daní, úspory na výdajové straně a změny výdajové struktury spolu s vyssími příjmy z DPH a spotřební daně. Míra veřejného dluhu, která v roce 2003 tvořila 5,8 % HDP, je velmi nízká a do roku 2008 se má dále snízit na 3,2 % HDP.Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, ze makroekonomický scénář tvořící základ programu odrází věrohodné předpoklady růstu HDP v programovém období mezi 5 a 6 %. Hlavními zdroji růstu by byla domácí poptávka (kolem 7 % p. a.) a zrychlující se růst vývozu ve výsi az 10 % ročně. Předpokládá se, ze soukromá spotřeba poroste ročním tempem 5 az 6 %. Investice zůstanou zivé, zvýsí se na 7 az 9 % ročně, třebaze jiz nedosáhnou tempa nad 10 %, jako tomu bylo v posledních letech. Předpoklad inflace, která se má, počínajíc rokem 2004, zvýsit přiblizně na 3 % po rekordně nízké hodnotě 1,3 % v roce 2003, se také jeví realistický. Předpokládá se, ze současný vysoký schodek bězného účtu (13,7 % HDP v roce 2003) se do roku 2008 snízí přiblizně na 8 % HDP.Rizika rozpočtových předpokladů se jeví celkově vyrovnaná. Na jednu stranu si Estonsko v několika uplynulých letech vytvořilo pověst obezřetného předpovídání a opakovaného překročení fiskálních cílů. Na druhou stranu nelze zcela vyloučit neočekávaný výpadek příjmů v důsledku plánovaného snízení daní nebo nepříznivé dopady na růst způsobené vnějsími soky. Proto se rozpočtový postoj v programu zdá dostatečný pro dosazení střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu mít stav rozpočtu téměř vyrovnaný; měl by také zajistit dostatečné bezpečnostní rozpětí proti prolomení prahu schodku ve výsi 3 % HDP při bězných makroekonomických výkyvech. Rychlé snizování přebytků od roku 2004 po celé období trvalého zivého růstu, jak program předpokládá, pravděpodobně povede ke značnému procyklickému fiskálnímu postoji.Ve výsi méně nez 6 % HDP je poměr veřejného dluhu k HDP v Estonsku téměř nejnizsí v EU a očekává se, ze v programovém období klesne o dalsí 2,6 procentního bodu. Skutečný trend bude pravděpodobně jestě příznivějsí, nez se předpokládá, vzhledem k nedávné revizi národních účtů, která bude stále zvysovat míru HDP, a tudíz jmenovatele poměru.Estonsko je v dobré situaci zvládnout rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Nízká míra dluhu veřejných financí, značné veřejné finanční rezervy a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s reformami penzijního systému a zdravotnictví, jez mají v dlouhodobějsím horizontu zastavit rozpočtové tlaky, by měly zajistit, ze veřejné finance zůstanou na udrzitelném základě.Klíčové předpoklady z konvergenčního programu Estonska>TABELPOSITION>* Tyto poměry neberou v úvahu revizi národních účtů z 20. května 2004, která statisticky vedla k permanentně vyssí úrovni HDP. Čísla za rok 2003 budou zrevidována takto: reálný růst HDP 5,1 %, celková bilance veřejných financí 2,4 % HDP, hrubý veřejný dluh 5,3 % HDP.