title: Recommendation for a Council opinion on the updated stability programme of Cyprus, 2009-2013

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---            EVROPSKÁ KOMISE
                                         V Bruselu dne 12.5.2010
                                         SEK(2010) 595 v konečném znění
                           Doporučení pro
                        STANOVISKO RADY
   k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2009 až 2013
CS                                                                      CS
 ---pagebreak---                                              DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        OBECNÉ SOUVISLOSTI
   Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem pro
   posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat
   k vytváření nových pracovních míst. V roce 2005 došlo k reformě paktu, která potvrdila, že je
   užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, a pokusila se posílit jeho účinnost a ekonomické
   základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Zejména přinesla větší
   flexibilitu v uplatňování pravidel pro postup při nadměrném schodku, především pokud jde
   o definici „výjimečných okolností“ a stanovení lhůt pro nápravu nadměrného schodku.
   Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými
   politikami a o posílení koordinace hospodářských politik1, které je součástí Paktu o stabilitě a
   růstu, stanoví, že každý členský stát musí Radě a Komisi předložit program stability nebo
   konvergenční program a každý rok musí předkládat aktualizace tohoto programu. Členské
   státy, které již zavedly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability
   a členské státy, které jednotnou měnu zatím nezavedly, předkládají (aktualizované)
   konvergenční programy.
   V souladu s uvedeným nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci
   s Hospodářským a finančním výborem dne 4. března 2008 k prvnímu programu stability
   Kypru své stanovisko. Pokud jde o aktualizované programy stability a konvergenční
   programy, nařízení stanoví, že jsou hodnoceny Komisí a přezkoumávány výše zmíněným
   výborem a že stejným postupem může aktualizované programy přezkoumávat také Rada.
   2.        VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU
   Komise posoudila nejnovější aktualizaci programu stability Kypru, která byla předložena
   1. dubna 2010, a přijala doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu.
   Aby bylo zřejmé, za jakých okolností se hodnotí rozpočtová strategie obsažená
   v aktualizovaném programu stability, jsou v následujících odstavcích shrnuty:
   1)        sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 („Plán evropské hospodářské obnovy“);
   2)        závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 20. října 2009
             o strategii ústupu od fiskální angažovanosti;
   3)        nejnovější hodnocení pozice státu podle preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu
             (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability).
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této
           internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm.
CS                                                        2                                                 CS
 ---pagebreak---    2.1.      Sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 („Plán evropské hospodářské
             obnovy“)
   Vzhledem k bezprecedentnímu rozsahu celosvětové krize, která v letech 2008–2009 zasáhla
   finanční trhy a světové hospodářství, vyzvala Evropská komise k přijetí Plánu evropské
   hospodářské obnovy (European Economic Recovery Plan – EERP)2. Tento plán navrhl
   koordinovaný proticyklický makroekonomický přístup k řešení krize v podobě ambiciózního
   souboru opatření na podporu ekonomiky, jenž spočívá i) v okamžitém rozpočtovém stimulu
   ve výši 200 mld. EUR (1,5 % HDP EU), který zahrnuje expanzi financovanou z rozpočtů
   členských států v celkové výši 170 mld. EUR (přibližně 1,2 % HDP EU) a prostředky EU na
   podporu bezprostředních opatření řádově ve výši 30 mld. EUR (přibližně 0,3 % HDP EU); a
   ii) v několika prioritních opatřeních, jež vycházejí z Lisabonské strategie a byla navržena tak,
   aby naše ekonomiky připravila na řešení dlouhodobých cílů, a která pokračují v provádění
   strukturálních reforem, jejichž cílem je zvyšování potenciálního růstu. Tento plán navrhl, aby
   byl fiskální stimul pro jednotlivé členské státy diferencován podle jejich individuální situace,
   pokud jde o udržitelnost veřejných financí a konkurenční pozici. Zejména v případě členských
   států mimo eurozónu, které vykazují značnou vnější a vnitřní nerovnováhu, by rozpočtová
   politika měla především usilovat o nápravu této nerovnováhy. Plán schválila Evropská rada
   dne 11. prosince 2008.
   2.2.      Závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 20. října 2009
             o strategii ústupu od fiskální angažovanosti
   Po prvních známkách hospodářského oživení, zejména po zastavení prudkého poklesu
   hospodářské aktivity, stabilizaci finančních trhů a zvýšení důvěry dospěla Rada dne 20. října
   2009 k závěru, že ačkoliv je oživení prozatím křehké, a zatím tedy nenadešel čas stáhnout
   podporu, kterou vlády ekonomice a finančnímu sektoru poskytly, je třeba připravit
   koordinovanou strategii ústupu od rozsáhlých stimulačních politik. Tato strategie by měla
   zajistit rovnováhu, pokud jde o aspekty stabilizace a udržitelnosti, a měla by zohlednit
   vzájemné působení jednotlivých politických nástrojů, stejně jako diskusi probíhající na
   celosvětové úrovni. Včasné navržení a oznámení této strategie by pomohlo podpořit důvěru
   ve střednědobé politiky a ukotvit očekávání. Vedle odbourání stimulačních opatření přijatých
   v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy byla nezbytná značná fiskální konsolidace, která
   by zastavila a případně zvrátila nárůst zadlužení a obnovila zdravé fiskální pozice. Zvyšování
   účinnosti a účelnosti veřejných financí a intenzity strukturálních reforem byly žádoucí
   i v krátkodobém horizontu, jelikož by přispěly k posílení růstu potenciálního produktu
   a snižování dluhu. Rada se dohodla na těchto zásadách strategie ústupu od fiskální
   angažovanosti: i) strategie by měla být mezi zeměmi koordinována v rámci důsledného plnění
   Paktu o stabilitě a růstu; ii) s ohledem na okolnosti v jednotlivých zemích je třeba včas
   odbourat fiskální stimul; iii) tempo konsolidace by mělo být ambiciózní a ve většině zemí by
   mělo výrazně překročit referenční hodnotu 0,5 % HDP ročně ve strukturálním vyjádření; a iv)
   důvěryhodnost strategie by měla být podpořena opatřeními na zvýšení kvality veřejných
   financí a úsilím o ambiciózní strukturální reformu, jež by zvýšila zaměstnanost a potenciální
   růst.
   2
            Sdělení Komise Evropské radě ze dne 26. listopadu 2008.
CS                                                       3                                          CS
 ---pagebreak---    2.3.     Hodnocení ve stanovisku Rady k předchozí aktualizaci
   Ve svém stanovisku ze dne 3. dubna 2009 shrnula Rada své hodnocení předchozí aktualizace
   programu stability, který se vztahuje na období 2008–2012, následovně. Celkově lze shrnout,
   že „fiskální politika bude v roce 2009 orientována expanzivně z důvodu přijetí významných
   stimulačních opatření v tomto roce v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy.
   V dalších letech je projektováno další zhoršování fiskálního salda. Z toho vyplývající fiskální
   uvolnění se vzhledem k relativně dobrým hospodářským vyhlídkám a vzhledem ke stávající
   velké vnější nerovnováze nejeví jako odůvodněné. Navíc vzhledem k výraznému zhoršování
   globálního ekonomického prostředí je rozpočtová strategie vystavena značným rizikům
   nepříznivého vývoje, neboť předpoklady růstu, z nichž vychází makroekonomický scénář
   programu, jsou optimistické. V kontextu velké vnější nerovnováhy by mělo být prioritou
   pokračovat v provádění obezřetné politiky a posílit fiskální udržitelnost. Hlavním úkolem
   fiskální politiky Kypru je proto držet běžné výdaje pod kontrolou a vyhýbat se procyklickým
   krokům. Zlepšení kvality veřejných financí je kromě toho důležité i z hlediska podpory
   bezproblémové korekce hospodářství vzhledem k nerovnováze, která ho zatěžuje“. S ohledem
   na toto hodnocení Rada Kypr vyzvala, aby „i) prováděl v roce 2009 plánovanou fiskální
   politiku v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu a
   zároveň nedopustil další zhoršování stavu veřejných financí v roce 2009 v porovnání
   s příslušným cílem; ii) dosáhl snížení namísto očekávaného zvýšení fiskálního schodku v roce
   2010 a v dalších letech omezením zvyšování výdajů s cílem zajistit zdravou fiskální pozici ve
   střednědobém výhledu; a iii) s ohledem na projektovaný dopad stárnutí populace na veřejné
   výdaje posílil dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním reformy penzijních a
   zdravotních systémů“.
CS                                                4                                                CS
 ---pagebreak---                                                 Doporučení pro
                                           STANOVISKO RADY
               k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2009 až 2013
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik3, a zejména na čl. 5 odst. 3 (pro PS) uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Komise,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   VYDALA TOTO STANOVISKO:
   (1)       Dne [DD. měsíc 2010] Rada přezkoumala aktualizovaný program stability Kypru,
             který se vztahuje na období 2009 až 2013.
   (2)       V roce 2009 hospodářská aktivita zpomalila o 1,7 %. Bylo to poprvé za posledních
             třicet pět let, kdy Kypr zaznamenal záporný růst. Na růst silně dolehla slabá domácí
             poptávka a nepříznivé vnější prostředí. Zejména vysoká zadluženost domácností
             spolu s přísnými úvěrovými podmínkami, zhoršujícím se výhledem na trhu práce a
             nepříznivými vlivy na důvěru občanů vedly k poklesu soukromé spotřeby. Současně
             došlo k silné korekci v oblasti investic v době, kdy byl zaznamenán pokles
             zahraniční poptávky po bydlení, malá míra využívání kapacit a restrukturalizace
             bilancí firem. Veřejná spotřeba byla jedinou složkou poptávky, která povzbuzovala
             hospodářskou aktivitu, částečně díky stimulačnímu balíčku ve výši 1½ % HDP,
             zavedenému v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Kromě těchto
             diskrečních opatření vyvolalo zpomalení hospodářské aktivity, postupné odeznění
             výrazného růstu cen aktiv a skladba růstu generující nižší daňové příjmy značný tlak
             na veřejné finance. V důsledku toho veřejné finance zaznamenaly pokles z přebytku
             0,9 % HDP v roce 2008 na schodek ve výši 6,1 % HDP. Krize rovněž přispěla
             k výraznější akumulaci vysoké vnější nerovnováhy, v čemž se odráží nejen nízké
             čisté úspory soukromého sektoru, ale i zhoršení čistého salda veřejných financí a
             ztráta konkurenceschopnosti. Očekává se, že vyhlídky na hospodářské oživení
             nepříznivě ovlivní slabá domácí poptávka a stagnující vnější oživení. Růst HDP se
             v roce 2010 podle předpokladů ještě zpomalí, i když spíše v menší míře, a v roce
             2011 se mírně zlepší. Ve střednědobém horizontu tak Kypr stojí před úkolem posílit
   3
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této
           internetové adrese:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm.
CS                                                      5                                                   CS
 ---pagebreak---         růst i navzdory křehké povaze celosvětového hospodářského oživení a zároveň
        vyřešit stávající makroekonomickou nerovnováhu zachováním obezřetné fiskální
        politiky. V horizontu dlouhodobém země čelí nutnosti posílit udržitelnost veřejných
        financí s ohledem na stárnutí obyvatelstva.
   (3)  Ačkoliv je velká část poklesu skutečného HDP pozorovaného v souvislosti s krizí
        cyklická, byla nepříznivě ovlivněna i úroveň potenciálního produktu. Kromě toho
        může krize také ovlivnit potenciální růst ve střednědobém horizontu prostřednictvím
        nižších investic, omezení dostupnosti úvěrů a zvýšení strukturální nezaměstnanosti.
        Dopad hospodářské krize navíc zesílí nepříznivé účinky demografického stárnutí na
        potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V tomto kontextu bude
        nezbytné zrychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst.
        Konkrétně je důležité, aby Kypr podnikl reformy v oblasti pracovního trhu,
        především s cílem posílit možnosti celoživotního vzdělávání, a to zejména s ohledem
        na starší pracovníky s nízkou kvalifikací a nezaměstnané a dále zajistit včasné a
        účinné provedení plánovaných reforem v oblasti technického a odborného
        vzdělávání. Navíc je třeba lépe sladit růst mezd s produktivitou, růstem
        zaměstnanosti a konkurenceschopností.
   (4)  Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný HDP
        vzroste z −1,7 % v roce 2009 na 0,5 % v roce 2010 a poté se vrátí na průměrné
        tempo ve výši téměř 2,6 % ve zbývající části programového období. Na základě
        vyhodnocení informací, které jsou v současné době k dispozici4, se zdá, že tento
        scénář je založen na příznivých předpokladech růstu během programového období.
        Konkrétně se očekává, že soukromá spotřeba se bude vyvíjet příznivě, čemuž má
        napomoci poněkud optimistický růst zaměstnanosti a mezd. Program předpokládá, že
        reálný růst investic ve stavebnictví bude v krátkodobém horizontu nadále záporný a
        že ve druhé polovině programového období zaznamená oživení. Výhledové
        ukazatele však pro odvětví stavebnictví naznačují ve střednědobém horizontu silnější
        korekci, než jakou program předpokládá. I přes zlepšující se hospodářský výhled
        navíc křehkost hospodářského oživení hlavních obchodních partnerů Kypru znamená
        pro makroekonomický scénář uvedený v programu nezanedbatelná rizika
        nepříznivého vývoje. V důsledku zpomalení hospodářské aktivity v roce 2009 došlo
        k výrazné, byť jen částečné korekci vnějšího schodku, který je na úrovni 8,5 % HDP
        i nadále vysoký a který má podle projekcí v programu znovu prudce vzrůst na
        12,9 % HDP do roku 2013, neboť se očekává, že se bude postupně zvyšovat dovoz.
        Je pravděpodobné, že vnější nerovnováha nepříznivě dolehne ve střednědobém
        horizontu na hospodářský růst. Vysoké záporné úspory veřejného sektoru by musely
        být financovány ze zahraničního dluhu nebo z úspor domácího soukromého sektoru.
        Korekce nerovnováhy běžného účtu by si proto vyžádala buď vyšší náklady na
        financování dluhu, nebo vyšší úspory soukromého sektoru. Druhé řešení by
        znamenalo menší růst produktu na základě menší soukromé spotřeby nebo menších
        investic (efekt vytěsňování). Projekce míry inflace uvedené v programu se jeví
        realistické.
   (5)  Podle programu se schodek veřejných financí v roce 2009 výrazně zhoršil, kdy
        z přebytku 0,9 % HDP v roce 2008 klesl na úroveň 6,1 % HDP, v čemž se především
   4
       Hodnocení zohledňuje zejména prognózy útvarů Komise z jara 2010, avšak i další informace, jež jsou
       od uvedené doby k dispozici.
CS                                               6                                                        CS
 ---pagebreak---        odrazil dopad krize na stav veřejných financí, ale přispěla k tomu také stimulační
       opatření ve výši 1½ % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské
       hospodářské obnovy. V programu je uvedeno, že fiskální politika má být podle plánu
       restriktivní, aby bylo podle předpokládaného scénáře růstu možné napravit nadměrný
       schodek do roku 2013.
   (6) Podle aktualizace je rozpočtovým cílem na rok 2010 schodek ve výši 6 % HDP.
       Zákon o rozpočtu na rok 2010 (schválený parlamentem dne 24. prosince 2009)
       stanovil schodek ve výši 4,5 % HDP na základě odhadu výsledného schodku v roce
       2009, který se pohyboval kolem 3 % HDP. Vzhledem k tomu, že výsledný schodek
       za rok 2009 se zastavil na úrovni 6 % HDP, ze zákona o rozpočtu vlastně vyplývá
       schodek vyšší. Do programu jsou však zahrnuta opatření, jejichž cílem je zastavit
       další zhoršování stavu rozpočtu a schodek stabilizovat na stejné úrovni jako v roce
       2009. Aktualizace předpokládá, že poměr příjmů k HDP vzroste v roce 2010
       v porovnání s výsledkem za rok 2009 asi o 1¼ procentního bodu. Očekává se, že
       veřejné výdaje vzrostou o 1¼ procentního bodu HDP. Plánuje se, že primární výdaje
       se budou nadále zvyšovat především v důsledku dalšího růstu sociálních transferů,
       dotací a mezd ve veřejném sektoru. Platby úroků se mají podle aktualizace i
       navzdory zvyšujícímu se dluhu nadále snižovat a klesnout o ¼ procentního bodu
       HDP. Veřejné investice mají podle plánu zůstat na úrovni roku 2009. Celkově lze
       shrnout, že orientace fiskální politiky měřená změnou strukturálního salda
       (tj. cyklicky očištěného salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření),
       jež vyplývá z programu, se v roce 2010 zpřísní řádově o ½ % HDP.
   (7) Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2013
       saldo veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP. Program předpokládá, že
       nominální schodek rozpočtu se sníží na 4,5 % HDP v roce 2011 (z 6,1 %
       v předchozím roce), dále na 3,4 % v roce 2012 a konečně na 2,5 % v roce 2013.
       Očekává se, že primární saldo se bude vyvíjet obdobně a že do konce období
       dosáhne ze schodku ve výši 3,7 % HDP v roce 2010 vyrovnaného stavu. Strukturální
       schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky by se po roce 2010 měl
       nadále zlepšovat, takže v roce 2011 by měl dosahovat hodnoty kolem 3½ % HDP,
       v roce 2012 hodnoty těsně pod hranicí 3 % a v roce 2013 hodnoty 2¼ %. Roční
       fiskální úsilí v období 2010–2013 by mělo v průměru dosahovat hodnoty ¾ % HDP
       za rok. Zdá se, že korekce je soustředěna na počátek programového období, ačkoliv
       účinek opatření přijatých v roce 2010 se plně projeví až v roce 2011. Navíc opatření
       přijatá v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy budou postupně
       ukončena až koncem roku 2010. Plánuje, se že konsolidace bude dosaženo zejména
       prostřednictvím příjmové strany rozpočtu, jež by se podle předpokladu měla v letech
       2010 až 2013 zvýšit o 2,6 procentního bodu HDP, a omezení výdajů by mělo přinést
       další procentní bod HDP. Opatření na podporu příjmů zahrnují boj proti daňovým
       únikům, amnestii v rámci kolaudačního řízení, harmonizaci minimálních spotřebních
       daní uvalených na ropné produkty a uplatnění snížené sazby DPH na potraviny a
       farmaceutické produkty, jakož i příjem z dividend z polostátních organizací. Pokud
       jde o výdajová opatření, vychází celková korekce programu z kontroly provozních
       výdajů a snižování běžných transferů. Program uvádí, že bude-li dosaženo shody
       mezi sociálními partnery, předmětem konsolidace budou tyto kategorie výdajů:
       stanovení cílů pro sociální transfery a omezení výše a tempa růstu mezd ve veřejném
       sektoru. Aktualizace potvrzuje závazek ke střednědobému rozpočtovému cíli pro
       danou zemi, kterým je vyrovnaný strukturální rozpočet (tj. cyklicky očištěné saldo
       bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření). Střednědobý cíl přiměřeně
CS                                            7                                             CS
 ---pagebreak---           odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Ze strukturálních sald odpovídajících cílům
          schodku uvedeným v programu vyplývá, že střednědobého cíle nebude
          v programovém období dosaženo.
   (8)    Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než program předpokládá. Především se
          zdá, že makroekonomický scénář, s nímž aktualizace pracuje, vychází z příznivých
          předpokladů růstu po celé programové období. Na straně příjmů jsou rizika pro
          veřejné finance zejména v letech 2010 a 2011 vyšší než v letech předchozích a jsou
          spojena s možným prudším poklesem hospodářského růstu a se změnou ve vyvážení
          jeho složek ve výsledku generujícím nižší daňové příjmy. Vzhledem k tomu, že se
          očekává mírné hospodářské oživení, a vzhledem k tlaku na povzbuzení domácí
          poptávky prostřednictvím vyšších veřejných výdajů nejsou rizika možného
          překročení výdajů zanedbatelná. Tato rizika jsou především spojena s praxí
          spočívající v předkládání dodatečných rozpočtů zvyšujících výdaje v průběhu roku,
          která znamenala růst běžných výdajů nad plánované přerozdělení prostředků. Kromě
          toho se může ukázat, že sociální transfery budou vyšší, než se očekává, a to
          vzhledem k nedávné historii a absenci zavedeného mechanismu pro stanovení jejich
          cílů, jakož i k poněkud optimistickým projekcím růstu zaměstnanosti (a tím i
          nezaměstnanosti).
   (9)    Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se v roce 2009 odhaduje na 56,2 % HDP, což
          je vyšší hodnota než 48,4 % v roce předchozím. Kromě prohloubení schodku a
          poklesu růstu HDP přispěla k rostoucí míře zadlužení i vnitřní dynamika dluhu, na
          niž připadl 1 procentní bod HDP. Tato dynamika odráží akumulaci státních aktiv
          v důsledku nadměrného financování na konci roku 2009 s cílem splnit závazky
          připadající na začátek ledna 2010. Předpokládá se, že míra zadlužení, vyplývající
          převážně z trvalých, byť klesajících primárních schodků, v průběhu programového
          období vzroste. Míra zadlužení v roce 2010 prolomí referenční hodnotu 60 % HDP a
          předpokládá se, že nad úrovní této referenční hodnoty zůstane po celé programové
          období. Podle projekcí se má v letech 2011 a 2012 zvýšit přibližně na 63 % HDP a
          následně začít mírně klesat. Vzhledem k rizikům nepříznivého vývoje ohrožujícím
          makroekonomický scénář a plnění rozpočtových cílů je možné, že vývoj míry
          zadlužení by mohl být méně příznivý, než se v programu předpokládá.
   (10)   Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně převyšuje průměr EU,
          což je dáno především relativně vysokým růstem výdajů na důchody v poměru
          k HDP v nadcházejících desetiletích částečně v důsledku toho, že důchodový systém
          je stále ve fázi rozvoje. Program rozebírá důchodovou reformu zahájenou v dubnu
          2009, která má podle projekcí růst výdajů na důchody mírně snížit, a především
          zvýšit výši příspěvků na sociální zabezpečení. Reforma by měla zlepšit dlouhodobé
          saldo důchodového systému a zmenšit rizika ohrožující udržitelnost, neměla by však
          mít vliv na celkové hodnocení. Rozpočtová pozice v roce 2009 odhadovaná
          v programu zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.
          Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, jež byla v roce 2009 ve
          zprávě Komise o udržitelnosti5 hodnocena jako vysoká, by přispělo zlepšení
   5
        V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské
        státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost
        na strategie orientované na udržitelnost“ a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou
        politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé
CS                                                    8                                                   CS
 ---pagebreak---          primárního salda ve střednědobém horizontu a zavedení dalších opatření zaměřených
         na omezování významného růstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva,
         zejména výdajů na důchody a zdravotnictví. Střednědobé projekce vývoje dluhu,
         které očekávají, že tempo růstu HDP se bude postupně vracet na hodnoty
         předpokládané před krizí a že se míra zdanění vrátí na úroveň před vypuknutím
         krize, a které zahrnují předpokládané zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím
         obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu by ve své
         současné podobě a bez další změny politiky téměř postačovala ke stabilizaci poměru
         dluhu k HDP do roku 2020.
   (11)  V posledních letech Kypr překonával své rozpočtové cíle, třebaže na pozadí živé
         hospodářské aktivity a skladby růstu generující vyšší daňové příjmy. V nedávné
         minulosti byl rozpočtový rámec zlepšen přijetím účetního systému pro finanční
         řízení (FIMAS) a postupným zavedením tříletého střednědobého rozpočtového
         rámce a metodiky sestavování rozpočtu podle programů a výsledků (PPB). Praxe
         spočívající v přijímání dodatečných rozpočtů v průběhu roku však znamenala růst
         běžných výdajů nad plánované přerozdělení prostředků. Program uvádí, že nový
         rozpočtový rámec by měl po úplném zavedení tuto praxi ukončit a měl by vést
         k efektivnějšímu a účinnějšímu procesu sestavování rozpočtu, který přispěje
         k omezení výdajů. Zároveň by nový proces sestavování rozpočtu měl položit pevný
         základ pro přerozdělení výdajů ve prospěch aktivit podporujících hospodářský růst,
         které jsou v souladu s prioritami stanovenými národním programem reforem. Nový
         rámec je však stále v počáteční fázi zavádění a předpokládá se, že v plném rozsahu
         bude zaveden až v roce 2012. Jeho dopad by se proto mohl projevit až ve
         střednědobém horizontu. Včasné zavedení nového rámce by mělo zásadní význam
         pro úspěšnou a trvalou konsolidaci veřejných financí.
   (12)  Pokud jde o kvalitu veřejných financí, program uznává její důležitost jako prostředku
         podpory potenciálního růstu a zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
         Program se konkrétně zmiňuje o dopadu, jaký budou mít střednědobý rozpočtový
         rámec a metodika sestavování rozpočtu podle programů a výsledků po úplném
         zavedení na lepší přidělování zdrojů vysoce prioritním oblastem podporujícím růst a
         na lepší kontrolu neproduktivních výdajů. Na straně výdajů program zahrnuje
         přezkum nedávných projektů zaměřených na posílení infrastruktury prostřednictvím
         partnerství soukromého a veřejného sektoru, jakož i opatření ke zlepšení vzdělávání
         zvýšeným využíváním počítačů v primárním a sekundárním vzdělávání a zlepšením
         výzkumných a akademických institucí. Aktualizace rovněž zahrnuje přidělení
         finančních prostředků na přeměnu veřejných nemocnic v samostatné jednotky a
         přijetí národního systému zdravotní péče s cílem zlepšit jeho účinnost regulovanou
         hospodářskou soutěží a omezením nákladů. Zdá se, že tyto kroky jsou velmi
         důležitým nástrojem kontroly očekávaného zvyšování výdajů souvisejícího se
         stárnoucí populací. Na straně příjmů program zdůrazňuje, že zavedení střednědobého
         rozpočtového rámce by mělo mít pozitivní dopad na zlepšení přesnosti a citlivosti
         projekcí příjmů ve střednědobém horizontu. Příslušné orgány poznamenávají, že
         vzhledem ke kolísavosti daňových elasticit v posledních letech dané výrazným
         růstem cen aktiv byly projekce příjmů upraveny tak, aby zohledňovaly dopad cen
         aktiv a skladbu růstu HDP. Program rovněž poukazuje na to, že příslušné orgány
        udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o
        udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.
CS                                                    9                                                   CS
 ---pagebreak---             neustále sledují systém daní a sociálních dávek, aby zajistily, že se vyplatí pracovat a
            že je zabezpečena podpora zranitelným sociálním skupinám.
   (13)     Celkově lze shrnout, že vzhledem k výše zmíněným rizikům ohrožujícím rozpočtové
            cíle je možné mít za to, že strategie zachovat podpůrné fiskální politiky i v roce 2010
            je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Kvůli nepříznivým dopadům
            hospodářské krize však schodek veřejných financí má v roce 2010 zůstat na úrovni
            6 % HDP a následně se postupně snížit pod referenční hodnotu 3 %. Přestože
            strategie programu počítá v období 2010–2013 s průměrným ročním fiskálním úsilím
            ve výši ¾ procentního bodu HDP, tato hodnota podléhá rizikům nepříznivého
            vývoje. Vzhledem k těmto rizikům proto uvedené fiskální úsilí nemusí postačovat
            k tomu, aby ke snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP došlo podle plánu
            do roku 2013. Navíc se zdá, že skladba konsolidační strategie uvedené v programu se
            zakládá převážně na opatřeních ke zvýšení příjmů, zatímco omezení výdajů je
            minimální. Program vlastně předpokládá, že poměr výdajů k HDP se v roce 2013
            ustálí na úrovni, která překračuje výsledek za rok 2009. Opatření, jež by tuto situaci
            mohla zvrátit, se stále projednávají se sociálními partnery, a proto podléhají rizikům,
            pokud jde o způsoby a načasování jejich zavedení. V důsledku toho může být vývoj
            míry zadlužení, která má podle plánu počínaje rokem 2010 překročit hranici 60 %
            HDP, méně příznivý, než jak aktualizace předpokládá.
   (14)     Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability
            a konvergenční programy, program poskytuje všechny požadované a nepovinné
            údaje.
   Celkově lze shrnout, že stav veřejných financí Kypru se výrazně zhoršil v důsledku
   hospodářského poklesu a expanzivní orientace fiskální politiky, jež vyplynula z přijetí
   významných stimulačních opatření v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy.
   V důsledku toho rozpočtové saldo zaznamenalo pokles z přebytku 0,9 % HDP v roce 2008 na
   schodek ve výši 6,1 % HDP v roce 2009. Program popisuje proces konsolidace počínaje
   rokem 2010, jehož cílem je snížit saldo veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP
   do roku 2013. Korekce má však být podle plánu dosaženo především prostřednictvím
   příjmové strany rozpočtu, zatímco poměr výdajů k HDP zůstává na historicky nejvyšší
   úrovni. Navíc vzhledem ke křehkosti celosvětového hospodářského oživení je rozpočtová
   strategie vystavena značným rizikům nepříznivého vývoje, neboť předpoklady růstu, z nichž
   vychází makroekonomický scénář programu, jsou optimistické. V kontextu velké domácí a
   vnější nerovnováhy by mělo být prioritou pokračovat v provádění obezřetné politiky a posílit
   fiskální udržitelnost. Kontrola běžných výdajů zavedením efektivního víceletého
   rozpočtového rámce by proto byla důležitým nástrojem, který by napomohl dosažení
   konsolidačních plánů a rozpočtových cílů. Zlepšení kvality veřejných financí je kromě toho
   důležité i z hlediska podpory bezproblémové korekce hospodářství vzhledem k nerovnováze,
   která ho zatěžuje, zejména zvýšením růstu potenciálního HDP, posílením
   konkurenceschopnosti a dalším omezením vnější nerovnováhy.
   S ohledem na výše uvedené hodnocení se Kypr vyzývá, aby:
   i)      omezil schodek za rok 2010 na nejvýše 6 % HDP, v případě nutnosti posílením
   konsolidačních opatření, a to zejména v případě, kdy by makroekonomický vývoj byl méně
   příznivý, než jak předpokládá programový scénář, a přijal včasná opatření k vymezení
   konsolidační strategie více zaměřené na stranu výdajů; využil příležitostí nad rámec
   oznámeného fiskálního úsilí s cílem urychlit fiskální konsolidaci a snižování poměru hrubého
   veřejného dluhu k HDP pod úroveň referenční hodnoty;
CS                                                 10                                                CS
 ---pagebreak---    ii)    podle plánu zavedl efektivní víceletý rozpočtový rámec s cílem zajistit dodržování
   rozpočtových cílů a ve střednědobém horizontu podstatně omezit výdaje;
   iii)   zlepšil dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zavedením reformních opatření ke
   kontrole výdajů na důchody a zdravotní péči s cílem omezit předpokládaný růst výdajů
   souvisejících se stárnutím obyvatelstva.
CS                                              11                                            CS
 ---pagebreak---                  Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
                                                                2008      2009      2010        2011      2012         2013
                                          PS duben 2010          3,6      −1,7        0,5        1,5        3,0         3,2
             Reálný HDP
                                        KOM květen 2010          3,6      −1,7      −0,4         1,3      neuv.       neuv.
             (změna v %)
                                           PS únor 2009          3,8       2,1        2,4        3,0        3,2       neuv.
                                          PS duben 2010          4,4       0,2        2,7        2,0        2,0         2,0
             Inflace HISC
                                        KOM květen 2010          4,4       0,2        2,7        2,5      neuv.       neuv.
                  (%)
                                           PS únor 2009          4,4       2,0        2,5        2,5        2,5       neuv.
                                          PS duben 2010          2,9      −1,3      −2,4        −2,5       −1,6        −0,5
           Mezera výstupu1
                                        KOM květen 2010          3,4      −0,7      −2,1        −1,6      neuv.       neuv.
        (% potenciálního HDP)
                                           PS únor 2009          0,8      −0,1      −0,6        −0,5      −0,2        neuv.
       Čisté půjčky/úvěry vůči            PS duben 2010        −17,7      −8,5      −11,5      −12,2      −12,6       −12,9
             zbytku světa               KOM květen 2010        −17,6      −8,2      −6,8        −6,7      neuv.       neuv.
               (% HDP)                     PS únor 2009        −12,4     −12,1     −11,5       −10,9      −10,2       neuv.
                                          PS duben 2010         43,5      40,3       41,6       42,8       43,6        44,2
            Veřejné příjmy
                                        KOM květen 2010         43,5      40,3       41,2       41,3      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009         45,3      43,8       44,0       44,4       44,8       neuv.
                                          PS duben 2010         42,6      46,4       47,6       47,2       47,0        46,7
            Veřejné výdaje
                                        KOM květen 2010         42,6      46,4       48,3       49,0      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009         44,3      44,6       45,5       46,3       47,1       neuv.
                                          PS duben 2010          0,9      −6,1      −6,0        −4,5       −3,4        −2,5
       Saldo veřejných financí
                                        KOM květen 2010          0,9      −6,1      −7,1        −7,7      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009          1,0      −0,8      −1,4        −1,9      −2,2        neuv.
                                          PS duben 2010          3,7      −3,6      −3,7        −2,1       −1,0         0,1
            Primární saldo
                                        KOM květen 2010          3,7      −3,6      −4,4        −4,8      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009          3,9       1,5        0,8        0,2      −0,2        neuv.
                                          PS duben 2010         −0,2      −5,6      −5,1        −3,5       −2,8        −2,3
       Cyklicky očištěné saldo1
                                        KOM květen 2010         −0,4      −5,8      −6,3        −7,1      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009          0,7      −0,8      −1,2        −1,7      −2,1        neuv.
                                          PS duben 2010         −0,2      −5,6      −5,2        −3,6       −2,9        −2,3
          Strukturální saldo3
                                        KOM květen 2010         −0,4      −5,8      −6,3        −7,1      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009          0,7      −0,8      −1,2        −1,7      −2,1        neuv.
                                          PS duben 2010         48,4      56,2       61,0       63,2       63,1        62,3
          Hrubý veřejný dluh
                                        KOM květen 2010         48,4      56,2       62,3       67,6      neuv.       neuv.
               (% HDP)
                                           PS únor 2009         49,3      46,8       45,4       44,2       44,2       neuv.
     Poznámky:
     1
       Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených
   v programech.
     2
       Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2009–2013 ve výši 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %,
   2,8 % a 2,8 %.
     3
       Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí podle
   posledního programu 0,1 % HDP v letech 2010, 2011 a 2012 (a všechna zvyšují schodek). Prognóza útvarů Komise z jara
   2010 neobsahuje žádná jednorázová a jiná dočasná opatření.
     Zdroj:
     Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z jara 2010 (KOM); výpočty útvarů Komise.
CS                                                           12                                                              CS


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/88

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2014
   2014/C 247/17
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2013 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2012–2017. Dne 15. listopadu 2013 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2014.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/20114 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 zveřejnila Komise výsledky hloubkového přezkumu týkajícího se Nizozemska, který vypracovala podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Tato analýza vede Komisi k závěru, že Nizozemsko je i nadále vystaveno makroekonomické nerovnováze, jež vyžaduje sledování a politická opatření. Pozornost si zaslouží zejména makroekonomický vývoj kolem zadlužení soukromého sektoru a trvající snižování páky doprovázené přetrvávajícími nedostatky na trhu s bydlením. Ačkoliv značný přebytek běžného účtu nepředstavuje rizika podobná velkým schodkům a je zčásti svázán s potřebou snižování páky, bude Komise vývoj běžného účtu v Nizozemsku v kontextu evropského semestru sledovat.

               (8)

               Dne 29. dubna 2014 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 30. dubna 2014 svůj program stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného schodku provedené v roce 2013 a do roku 2015 dosáhnout stavu rozpočtu, jenž by se blížil střednědobému cíli. Střednědobým cílem je strukturální schodek na úrovni nejvýše 0,5 % HDP, což reflektuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Dodatečně byla sice provedena rozsáhlá fiskální opatření, plánuje se však, že (přepočítané) strukturální saldo se v roce 2014 ve srovnání s rokem 2013 nezmění, což poukazuje na významnou odchylku od požadované minimální korekce ve výši 0,5 % HDP. V roce 2015 by se (přepočítané) strukturální saldo mělo podle očekávání zlepšit o 0,3 procentního bodu HDP. Výdaje porostou tempem odpovídajícím výdajovému kritériu jak v roce 2014, tak v roce 2015. Podle celkového posouzení rozpočtové strategie Nizozemska je cesta k postupnému dosažení střednědobého cíle částečně v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability se hrubé veřejné zadlužení v roce 2015 stabilizuje a poté bude klesat. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekte v programu stability vycházejí a který byl vypracován Nizozemským úřadem pro analýzu hospodářské politiky, je reálný. Rizika pro rozpočtové cíle se zdají být sice značná, na druhé straně jsou ale poměrně vyrovnaná. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává stabilizaci strukturálního salda v roce 2014 a jeho zlepšení o 0,5 % HDP v roce 2015. Podle prognózy Komise Nizozemsko splní výdajové kritérium v roce 2014, ne však v roce 2015. V zájmu posílení růstového potenciálu Nizozemska je nesmírně důležité, aby při požadované konsolidaci byly zachovány prorůstové výdaje, například do inovací a výzkumu, včetně základního výzkumu, vzdělávání a odborné přípravy. Na základě prognózy Komise a posouzení programu stability provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že Nizozemsko v roce 2013 snížilo udržitelným způsobem svůj schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP, ale hrozí mu, že se od roku 2014 začne významně odchylovat od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu.

               (10)

               Stěžejní výzvu představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí nashromáždily nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností ručit za hrubý hypoteční dluh svým nemovitým majetkem do značné míry odráží dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu hypotečních úroků. Od dubna roku 2012 byla provedena řada opatření, jež mají tyto pobídky částečně řešit. Některá z těchto opatření se týkají úprav financování bydlení z fiskálního hlediska. Postupný přechod k omezení možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace k amortizaci je sice zajištěn, avšak postupné zavádění tohoto opatření je příliš pomalé na to, aby významně ovlivnilo chování při amortizaci. Poměr mezi úvěrem a hodnotou na úrovni 100 %, jehož má být dosaženo v roce 2018, je stále velmi vysoký. Trh s nájemním bydlením brzdí regulace a existence velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, které se rovněž potýká s dlouhými pořadníky. Nedávné zavedení většího odstupňování výše nájmu podle příjmu v odvětví sociálního bydlení je krokem správným směrem, avšak jeho dopad je omezený. Společnosti působící v oblasti sociálního bydlení stále ještě smějí stavět byty s měsíčním nájmem překračujícím strop stanovený pro sociální nájemné. Doporučení v roce 2013 sice vybízela k zaměření pozornosti na podporu domácností, které jsou v největší nouzi, tato změna zaměření ale stále probíhá. Ačkoli se navrhovaná opatření ubírají žádoucím směrem, při řešení základních problémů je celkové tempo reforem pomalé, a musí tedy být zrychleno, jakmile to ekonomika dovolí, přičemž by měla být i nadále garantována dostupnost sociálního bydlení pro znevýhodněné občany, kteří nejsou schopni získat bydlení za tržních podmínek, a to i v lokalitách s vysokou poptávkou.

               (11)

               Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se zlepšila postupným zvyšováním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 let v roce 2012 až na 67 let v roce 2023. Nizozemsko zahájilo komplexní reformy veřejného i soukromého pilíře důchodového systému a systému dlouhodobé péče. K tomu se připojily reformní kroky, které povzbuzují starší pracovníky, aby déle pracovali, a které vedou ke zvýšení mobility na trhu práce. Reformy systému dlouhodobé péče přenesly odpovědnost na obce, čímž dosáhly snížení celkových výdajů a zaměření na úspory z důvodu vyšší efektivity. Části těchto zásadních reforem ještě musí být přijaty. Mezi zbývající výzvy patří přiměřené rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi a nutnost sledovat kvalitu a dostupnost dlouhodobé péče. Provedení plánů na reformu systému dlouhodobé péče by pomohlo omezit rychle rostoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, a tedy i podpořilo udržitelnost veřejných financí. V tomto ohledu by měla být kvalita a dostupnost dlouhodobé péče zachována na odpovídající úrovni.

               (12)

               Reformy trhu práce navrhované vládou mají za cíl zvýšit na tomto trhu zapojení a mobilitu. Cílem zákona o účasti na trhu práce je stimulovat zapojení na tomto trhu. Reformy však dosud nejsou právně zakotveny. Kromě toho je třeba přijmout další opatření zaměřená na odstranění fiskálních faktorů, které odrazují od zapojení do pracovního procesu, a na zlepšení uplatnitelnosti lidí na okraji trhu práce, včetně žen, osob přistěhovaleckého původu, osob se zdravotním postižením a starších osob. Nizozemsko oznámilo reformy systému dávek v nezaměstnanosti a svých relativně přísných právních předpisů na ochranu zaměstnání, včetně daňové pobídky ke zvýšení zapojení. Jakkoli se tato opatření ubírají správným směrem, nemohou být v plném rozsahu posouzena dříve, než dojde k jejich skutečnému provedení. Potenciál pro další zmírnění nedostatečné budoucí nabídky pracovních sil má i rychlejší odstraňování zbývajících faktorů, které druhé výdělečně činné osoby domácnosti demotivují od většího počtu odpracovaných hodin. Lepší využití stávající flexibility uvnitř institucionálního rámce, pokud jde o diferencovanější nárůst mezd, může napomoci celkovým příjmům domácností a tím idomácí poptávce, aniž by došlo k narušení konkurenceschopnosti.

               (13)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (14)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (15)

               Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 4.

               (16)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Nizozemsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

         DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2014–2015:

               1.

               V návaznosti na odstranění nadměrného schodku posílit rozpočtová opatření pro rok 2014 s ohledem na odchylku ve výši 0,5 % HDP, k jejímuž vzniku podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 dochází a která poukazuje na riziko významného odchýlení od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. V roce 2015 významně posílit rozpočtovou strategii, aby se zajistilo dosažení střednědobého cíle, udržet střednědobý cíl i v následujících letech a zajistit splnění pravidla týkajícího se dluhu s cílem trvale snižovat míru veřejného zadlužení. Zachovat výdaje v oblastech bezprostředně důležitých pro růst, jako jsou vzdělávání, inovace a výzkum.

               2.

               Umožňují-li to ekonomické podmínky, zvýšit úsilí o reformu trhu s bydlením rychlejším snižováním možnosti daňového odpočtu hypotéčních úroků, tím, že se na trhu s nájemním bydlením zavede tržněji orientovaný cenový mechanismus, a že v odvětví sociálního bydlení bude výše nájmu lépe odrážet příjmy domácností. Sledovat účinky reforem sociálního bydlení, pokud jde o jeho dosažitelnost a cenovou dostupnost pro domácnosti s nízkými příjmy. Pokračovat v úsilí o změnu zaměření politik v oblasti sociálního bydlení na podporu domácností, které jsou v největší nouzi.

               3.

               Provést reformu druhého pilíře důchodového systému a zajistit přiměřené rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi. Podpořit postupné zvýšení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu prostřednictvím opatření ke zlepšení uplatnitelnosti starších pracovníků na trhu práce. Provést plánovanou reformu v oblasti dlouhodobé péče s cílem zajistit udržitelnost, spravedlivý přístup a kvalitu služeb a sledovat její přínosy.

               4.

               Přijmout další opatření pro zlepšení zapojení na trhu práce, zejména u lidí na okraji trhu práce, a omezovat daňové faktory, které odrazují od zapojení do pracovního procesu. Provést reformy právních předpisů na ochranu zaměstnání a systému dávek v nezaměstnanosti a dále řešit nepružné prvky na trhu práce. V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy umožnit diferencovanější nárůst mezd prostřednictvím plného využití stávajícího institucionálního rámce.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            Předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Úř. věst. C 217, 30.7.2013, s. 89.

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Doporučení Rady ze dne 11. července 2017 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2017

text:
               9.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 261/110

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 11. července 2017
   k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2017 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2017
   (2017/C 261/24)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) zprávu mechanismu varování, ve které Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady ve dnech 9. a 10. března 2017. Rada přijala dne 21. března 2017 doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny („doporučení pro eurozónu“) (3).

               (2)

               Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovensko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 2, bylo plně a včas provedeno.

               (3)

               Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Slovensku pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Slovenska v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 26. dubna 2017 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)

               Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

               (6)

               Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda plánuje zlepšit celkový schodek na 1,3 % HDP v roce 2017 a dále jej postupně zlepšovat na 0 % HDP v letech 2019 a 2020. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – by mělo být dosaženo v roce 2018. Podle programu stability z roku 2017 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a do roku 2020 bude činit 46 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný.

               (7)

               Rada dne 12. července 2016 Slovensku doporučila, aby za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko určitého odchýlení od tohoto doporučení.

               (8)

               S ohledem na fiskální situaci se očekává, že Slovensko v roce 2018 provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů (5) nepřesahující 2,9 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku ve společně posuzovaném období 2017–2018. Celkově se Rada domnívá, že Slovensko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2017 a že v roce 2018 budou zapotřebí další opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise týkající se evropského semestru 2017, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovenska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci na Slovensku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97.

               (9)

               Slovenské veřejné finance stále čelí rizikům v dlouhodobém horizontu. Výdaje na zdravotní péči i nadále představují riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť zvýšení nákladové efektivity zdravotnictví na Slovensku zůstává i nadále problematické. Byly podniknuty určité kroky k racionalizaci nemocniční péče a snížení nákladů, avšak konkrétní výsledky ještě nejsou viditelné. Přezkum výdajů z roku 2016 identifikoval potenciální úspory. Pokrok v realizaci komplexní reformy zdravotní péče a výdajů na zdravotnictví v praxi však zatím není velký, jelikož zavádění systému plateb na základě skupin diagnóz a spouštění systému elektronického zdravotnictví postupovalo jen pomalu. Schodek veřejného důchodového systému se kromě toho má v dlouhodobém horizontu zdvojnásobit a věková hranice pro odchod do důchodu na Slovensku patří k nejnižším v Unii. Nedávné úpravy důchodového systému měly do značné míry příležitostnou a krátkodobou povahu.

               (10)

               Počet daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem poklesl a je vyvíjeno úsilí zaměřené na zvýšení dobrovolného dodržování předpisů. Zlepšení v oblasti výběru daní významně snížila výpadek příjmů z DPH, který byl v minulosti vysoký. Omezení podvodů v oblasti DPH mělo také podle všeho kladný vliv na výběr daně z příjmů právnických osob. Finanční správa se zaměřuje na lepší dodržování předpisů o DPH, zejména prostřednictvím auditů. Zároveň se zvažují i jiné neauditní činnosti k posílení dobrovolného dodržování daňových předpisů.

               (11)

               Navzdory zlepšením na trhu práce, jež plynou ze silného hospodářského oživení a intenzivního vytváření pracovních míst, zůstává i nadále problémem dlouhodobá nezaměstnanost. Míra nezaměstnanosti je stále jednou z nejvyšších v Unii. Postihuje zejména marginalizované Romy, osoby s nízkou kvalifikací a mladé lidi. Kromě toho přetrvávají regionální rozdíly – míra nezaměstnanosti na východním Slovensku je ve srovnání s Bratislavou stále dvakrát vyšší. Účast dospělých na celoživotním vzdělávání a vzdělávání druhé šance zůstává nízká. Navzdory opatřením na podporu zapojení osob s nízkými příjmy do pracovního procesu a probíhající reformě veřejných služeb zaměstnanosti přetrvávají potíže při zavádění individualizované podpory dlouhodobě nezaměstnaným a skupinám zranitelných osob, mimo jiné v důsledku velkého počtu takových případů. Slovenský akční plán týkající se začleňování dlouhodobě nezaměstnaných na trhu práce, který je z velké části financován z Evropského sociálního fondu, usiluje o nápravu pomocí komplexního přístupu k individualizovaným službám. Tohoto cíle bude dosaženo poskytováním odborného poradenství, novým systémem profilování, spoluprací se soukromými pracovními agenturami a poskytováním cílených programů odborné přípravy, které vypracuje zaměstnavatel na základě regionálních potřeb trhu práce. Účast Romů na slovenském trhu práce zůstává velmi nízká a míra jejich zaměstnanosti se zvyšuje pomalu. Faktory, které přispívají k jejich slabému zastoupení na trhu práce, jsou nízká úroveň vzdělání a dovedností a diskriminace. Nízká míra zaměstnanosti žen v reprodukčním věku je důsledkem dlouhé rodičovské dovolené (až tři roky), kterou si zřídkakdy vybírají muži, nedostatku zařízení péče o děti, zejména pro děti mladší tří let, a omezeného využívání pružné pracovní doby.

               (12)

               Koncepce vzdělávacího systému není dostatečně zaměřená na zvyšování hospodářského potenciálu Slovenska. Výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně základních dovedností jsou podle mezinárodních norem stále neuspokojivé a v letech 2012–2015 se dále zhoršily. Kromě toho přetrvávají výrazné regionální rozdíly. Slabá výkonnost souvisí především se silným vlivem socioekonomického zázemí a etnického původu studentů, otázkami rovnosti, přístupu a začlenění, jakož i s relativně nízkou atraktivností učitelského povolání. Navzdory zvýšení platů učitelů v roce 2016, které bylo realizováno ve dvou etapách (v lednu o 4 % a v září o 6 %), a dalším zvýšením plánovaným na období 2017–2020 patří nekonkurenceschopné platové podmínky a nedostatečná průběžná odborná příprava učitelů mezi faktory, které činí tuto profesi stále velmi neatraktivní, zejména pro potenciální mladé učitele a osoby žijící v rozvinutějších regionech země. Nedávno přijaté právní předpisy proti segregaci týkající se marginalizované romské komunity musí být plně zavedeny do praxe, aby přinesly pozitivní změny a zvýšily účast Romů ve všeobecném vzdělávání podporujícím začlenění se zvláštním zaměřením na vzdělávání a péči v raném věku a předškolní vzdělávání.

               (13)

               Slovenská veřejná správa se modernizuje, ale problémem zůstává korupce. Vnímání korupce zůstává na vysoké úrovni a je významnou překážkou podnikání. Kontrolní mechanismy a prosazování protikorupčních právních předpisů se nadále jeví jako nedostatečné a politické iniciativy týkající se oznamování nekalých praktik (whistleblowing) a společností s fiktivním sídlem zřejmě nepostačují k vyřešení tohoto problému. Kromě toho praxe zadávání veřejných zakázek v mnoha oblastech neodpovídá osvědčeným postupům. Pracuje se na opatřeních v oblasti odborné přípravy, která by zaměstnancům umožnila používat účinnější systém zadávání veřejných zakázek. Střety zájmů, na míru šité podmínky veřejných zakázek a nadužívání kritéria nejnižší ceny při jejich zadávání však představují nadále problém a vedou k omezení soutěže založené na kritériích kvality. Opakovaně bylo hlášeno, že nedostatky v zadávání veřejných zakázek negativně ovlivňují účinnost alokace veřejných zdrojů.

               (14)

               Časté změny právního prostředí způsobují, že dodržování právních předpisů je pro společnosti obtížné a nákladné, a legislativní a regulační postupy a režimy platební neschopnosti jsou často vnímány jako nedostatečně vstřícné vůči podnikatelům. Nedávno byla vytvořena mezirezortní pracovní skupina pro podnikání, kterou řídí tajemník ministerstva hospodářství a jež by měla do června 2017 předložit návrhy na opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí. Na Slovensku nadále existují významné regulační překážky v sektoru podnikatelských služeb. Komise ve snaze řešit tento problém poskytla v lednu 2017 ve sdělení o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb v rámci balíčku opatření proti překážkám na trzích služeb konkrétní pokyny pro jednotlivá povolání.

               (15)

               Ačkoli je vyvíjeno úsilí zaměřené na řešení nedostatků, výzvou pro Slovensko zůstává zlepšování účinnosti, včetně nezávislosti soudního systému. Obavy ohledně účinnosti a nezávislosti soudnictví však přetrvávají. Veřejná správa se kromě toho nadále potýká s neefektivitou, nedostatečnou kapacitou a roztříštěností. Pozitivními kroky kupředu jsou přijetí strategie pro řízení lidských zdrojů v říjnu 2015 a nedávné přijetí zákona o státní službě. Na provádění zásad zákona o státní službě, jakož i etického kodexu pro úředníky veřejné správy bude dohlížet nová, politicky nezávislá Rada pro veřejnou službu. Složitý a nepřehledný regulační rámec komplikuje vztahy mezi zúčastněnými stranami na trhu s energií. Nedávné změny ve stanovování distribučních tarifů naznačují pokračující ovlivňování ze strany politického a podnikatelského prostředí. Přijetí právních předpisů, které dávají vládě výhradní právo jmenovat předsedu regulačního orgánu a umožňují ministerstvu hospodářství a ministerstvu životního prostředí vstupovat do procesu stanovování cen, povede pravděpodobně k omezení nezávislosti regulátora cen energie.

               (16)

               V kontextu evropského semestru 2017 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2017. Posoudila také program stability z roku 2017 a národní program reforem na rok 2017, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovensku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

               (17)

               Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2017, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

         DOPORUČUJE Slovensku v letech 2017 a 2018:

               1.

               Vyvinout v roce 2018 významné fiskální úsilí v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, s přihlédnutím k nutnosti posílit probíhající oživení a zajistit udržitelnost veřejných financí Slovenska. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče, a to i realizací projektu týkajícího se zhodnocení vynakládaných finančních prostředků.

               2.

               Zlepšit aktivační opatření pro znevýhodněné skupiny, a to i prováděním akčního plánu pro dlouhodobě nezaměstnané a poskytováním individualizovaných služeb a cílené odborné přípravy. Zvýšit pracovní příležitosti pro ženy, zejména rozšířením finančně dostupné a kvalitní péče o děti. Zlepšit kvalitu vzdělávání a zvýšit účast Romů ve všeobecném inkluzivním vzdělávání.

               3.

               Zlepšit hospodářskou soutěž a transparentnost veřejných zakázek a posílit boj proti korupci důraznějším prosazováním stávajících právních předpisů. Přijmout a provádět komplexní plán na snížení administrativních a regulačních překážek, jimž čelí podniky. Zlepšit efektivnost systému soudnictví, mimo jiné zkrácením délky občanskoprávního a obchodního řízení.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Čisté veřejné výdaje tvoří celkové vládní výdaje s vyloučením výdajů na úroky, výdaje na programy Unie, které jsou v celé výši pokryté z fondů EU, a nediskreční změny výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Slovenskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 21. června 2013 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Španělsku

text:
               26.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 180/4

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 21. června 2013
   s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí ve Španělsku
   2013/C 180/02
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (EU) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (3)

               Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla o existenci nadměrného schodku ve Španělsku, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) vydala doporučení k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (2) (dále jen „doporučení Rady z 27. dubna 2009“).

               (4)

               Dne 2. prosince 2009 Rada v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 rozhodla, že Španělsko přijalo účinná opatření a že poté, co bylo přijato doporučení Rady z 27. dubna 2009, vyvstaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Závažné negativní dopady pro rozpočet mělo zejména prudké zhoršení výhledu růstu v důsledku celosvětové hospodářské a finanční krize. Proto se Rada rozhodla přijmout podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU revidované doporučení (dále jen „doporučení Rady z 2. prosince 2009“) k důvěryhodnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku do roku 2013 přijetím opatření ve střednědobém rámci.

               (5)

               Dne 15. června 2010 Komise dospěla k závěru, že Španělsko přijalo účinná opatření v souladu s doporučením Rady z 2. prosince 2009, aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou proto nutné.

               (6)

               Dne 10. července 2012 Rada v souladu s čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 rozhodla, že účinná opatření byla přijata, avšak po přijetí doporučení Rady z 2. prosince 2009 se projevily nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Zejména zhoršení výhledu růstu a přechod ke skladbě růstu generující méně daňových příjmů měly závažné nepříznivé důsledky pro rozpočet. Rada proto podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijala revidované doporučení (dále jen „doporučení Rady z 10. července 2012“) a doporučila Španělsku, aby odstranilo nadměrný schodek do roku 2014. Aby se celkový schodek veřejných financí snížil pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014, bylo Španělsku na základě aktualizace prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 doporučeno, aby usilovalo o zlepšení strukturálního salda o 2,7 % HDP v roce 2012, o 2,5 % HDP v roce 2013 a o 1,9 % HDP v roce 2014. Cíle pro celkový schodek veřejných financí byly stanoveny na 6,3 % HDP v roce 2012, 4,5 % HDP v roce 2013 a 2,8 % HDP v roce 2014. Španělsku bylo rovněž doporučeno realizovat opatření přijatá v rozpočtu na rok 2012 a v plánech na opětovné vyrovnání rozpočtu pro autonomní společenství a do konce července 2012 přijmout ohlášený víceletý rozpočtový plán na léta 2013–2014, včetně střednědobé rozpočtové strategie, která podrobně uvádí strukturální opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2014.

               (7)

               Dne 14. listopadu 2012 dospěla Komise na základě prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2012 k závěru, že Španělsko přijalo účinná opatření v souladu s doporučením Rady z 10. července 2012 a že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné.

               (8)

               Podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, pokud byla přijata účinná opatření a pokud po přijetí původního doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Podle čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení se výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní dopad na rozpočet posuzuje na základě hospodářské prognózy, která byla podkladem doporučení Rady.

               (9)

               Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU a článku 3 nařízení (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotčenému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požaduje dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP. Podle čl. 9 odst. 1 a čl. 17 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (3) by Španělsko mělo předložit program hospodářského partnerství.

               (10)

               Po krátkodobém oživení v roce 2011 hospodářství opět sklouzlo do recese a od třetího čtvrtletí roku 2011 zaznamenává každé čtvrtletí pokles reálného HDP. V roce 2012 byl zaznamenán meziroční pokles HDP o 1,4 %. Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 bude recese pokračovat i v roce 2013, přičemž kladný čistý vývoz stále nebude schopen vyrovnat probíhající pokles domácí poptávky. Očekává se, že ekonomický výkon se stabilizuje až koncem roku 2013. Proto se předpokládá, že reálný HDP poklesne v roce 2013 o 1,5 %, načež v roce 2014 vzroste o 0,9 % (za předpokladu, že se politika nezmění). V době posledního doporučení Rady se očekávalo, že reálný HDP poklesne o 1,9 % v roce 2012 a o 0,3 % v roce 2013 a v roce 2014 pak vzroste o 1,1 %. Pozitivnější růst v roce 2012 byl způsoben především poněkud odolnější domácí poptávkou, případně též díky likvidním prostředkům vloženým prostřednictvím režimu splácení obchodního dluhu nahromaděného regiony a místními orgány před 1. lednem 2012 (27,4 miliardy EUR neboli 2,6 % HDP). Pokud jde o roky 2013 a 2014, prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 počítá s prudším poklesem reálného HDP v roce 2013 a mírnějším oživením v roce 2014. To zahrnuje prudší pokles domácí poptávky v obou letech a déle trvající propad zaměstnanosti. Zhoršení makroekonomického výhledu částečně souvisí se zahrnutím dodatečných konsolidačních opatření do rozpočtového plánu na léta 2013–2014 a se zohledněním rozpočtu na rok 2013.

               (11)

               Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 dosáhl v roce 2012 schodek veřejných financí 10,6 % HDP, přičemž cíl vlády a cíl v rámci postupu při nadměrném schodku činil 6,3 % HDP a HDP v roce 2011 činil 9,4 %. Po úpravě o kapitálové transfery do bank (které se považují za jednorázové operace) činily příslušné schodky 7,0 % HDP v roce 2012 a 9,0 % HDP v roce 2011. Pokles celkového salda odpovídá zlepšení primárního salda ve výši 2,4 procentního bodu (bez převodů kapitálu do bank) v kontextu zpomalení ekonomiky a skladby růstu, která znamená nižší daňový výnos. Prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 poukazuje na zlepšení strukturálního schodku o 1,8 procentního bodu v roce 2012 oproti doporučenému zlepšení o 2,7 procentního bodu. Vezmeme-li v úvahu mírné snížení potenciálního produktu od posledního doporučení Rady, zůstává odhadované fiskální úsilí nezměněné. Avšak odhadovaná změna strukturálního salda byla značně ovlivněna neočekávanými výpadky příjmů ve výši přibližně 1,0 procentního bodu. Celkově by s ohledem na tyto účinky upravené fiskální úsilí vzrostlo na 2,9 procentního bodu, tedy nad úroveň doporučeného úsilí podle doporučení Rady z 10. července 2012. Kromě rekapitalizačních opatření souvisí rozpočtová odchylka v roce 2012 s kombinací příjmů, které zůstaly za očekáváním (vezme-li se v úvahu dopad diskrečních opatření a výchozí pozice), a vyšší mezispotřeby a sociálních transferů. Skladba růstu generující méně daňových příjmů a výraznější zhoršení situace na trhu práce způsobily významné výpadky příjmů, zejména přímých a nepřímých daní, jakož i vyšší sociální výdaje. Španělsko přijalo v průběhu roku 2012 významná konsolidační opatření ve výši přibližně 4 % HDP, a to přibližně 1 1/2 % HDP na straně příjmů a 2 1/2 % HDP na straně výdajů. Tato opatření částečně kompenzovala zásadní zhoršení strukturálního salda v důsledku rostoucích úrokových plateb a vyšších sociálních transferů.

               (12)

               Prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 předpokládá pro rok 2013 snížení schodku veřejných financí na 6,5 % HDP, přičemž cíl přijatý v rámci postupu při nadměrném schodku činil 4,5 % HDP. Očekává se, že primární saldo se zlepší o 4,5 procentního bodu (0,9 procentního bodu bez kapitálových transferů do bank). V návaznosti na poslední doporučení Rady španělská vláda v srpnu 2012 předložila víceletý rozpočtový plán na léta 2013–2014, v němž nastínila některé prvky konsolidační strategie ve střednědobém horizontu. Celkový odhadovaný rozpočtový dopad diskrečních opatření v roce 2013 činí přibližně 1 % HDP na straně výdajů a přibližně 1 1/2 % HDP na straně příjmů. Očekávanou rozpočtovou odchylku ve výši přibližně 2 % HDP v porovnání s cílem postupu při nadměrném schodku lze částečně vysvětlit horší výchozí pozicí. Nicméně hlavním faktorem způsobujícím tuto odchylku je nepříznivá skladba růstu, kdy soukromá spotřeba klesá výrazněji a výsledky trhu práce jsou horší, než se očekávalo v doporučení Rady z 10. července 2012. Prognóza útvarů Komise z jara roku 2013 předpokládá, že se strukturální schodek v roce 2013 dále sníží o 1,1 procentního bodu, přičemž doporučené úsilí činí 2,5 procentního bodu. Vezmeme-li v úvahu změnu odhadovaného růstového potenciálu a vyšší než očekávané výpadky příjmů, odhadované fiskální úsilí se zlepší o 1,4 procentního bodu, v důsledku čehož upravené fiskální úsilí činí 2,5 % HDP, což je v souladu s úsilím doporučeným v doporučení Rady z 10. července 2012. Ve svém programu stability na rok 2013 španělská vláda oznámila svůj cíl celkového schodku veřejných financí pro rok 2013 ve výši 6,3 % HDP, který mají podporovat další konsolidační opatření ve výši přibližně 3 miliardy EUR (0,3 % HDP), jež mají být přijata a provedena v letošním roce.

               (13)

               Podle prognózy útvarů Komise z jara 2013 se pro rok 2014 očekává, že celkový schodek veřejných financí vzroste na 7 % HDP, přičemž cíl v rámci postupu při nadměrném schodku činí 2,8 % HDP. Primární schodek by se tedy zvýšil o 0,4 % HDP. Očekávaná odchylka je kromě výchozí situace způsobena hlavně pozbytím platnosti dočasných opatření provedených v předchozích letech a skutečností, že plánovaná konsolidační opatření na rok 2014 nebyla ve víceletém rozpočtovém plánu ze srpnu 2012, který má být zahrnut do prognózy útvarů Komise, dostatečně upřesněna. Kromě toho by skladba hospodářského růstu i nadále generovala málo daňových příjmů a příspěvky na sociální zabezpečení a nepřímé daně by se nezvyšovaly v poměru k růstu nominálního HDP. Úrokové platby by kvůli vyššímu zadlužení rovněž dále rostly. Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 se předpokládá, že se strukturální schodek zhorší o 1,1 procentního bodu, přičemž doporučeno je jeho zlepšení o 1,9 % HDP. Vezmeme-li v úvahu změnu odhadovaného růstového potenciálu a neočekávané výpadky příjmů, rozdíl se zvýší o další 0,2 procentního bodu.

               (14)

               Pokud jde o fiskální řízení, velkého pokroku bylo dosaženo v oblasti podávání zpráv o plnění rozpočtu na nižší než ústřední úrovni. Avšak ustanovení zákona o rozpočtové stabilitě týkající se mechanismu včasného varování a nápravného mechanismu k omezení rozpočtových odchylek nebyla plně účinná a transparentnost jejich provádění by mohla být zvýšena. Navzdory pokroku, pokud jde o rozpočtové výkaznictví na regionální úrovni, by dosažení větší rozpočtové transparentnosti vyžadovalo komplexnější, jednotné a včasné výkaznictví vládních institucí na konsolidovaném základě v souladu se systémem ESA 95, což se týká rovněž rozpočtových plánů. Na zřízení institucionálně a finančně zcela nezávislé fiskální rady se stále čeká.

               (15)

               Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2012 na přibližně 84 % HDP, přičemž aktualizovaná prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpokládala 80,9 % HDP. Zvýšení míry zadlužení bylo způsobeno vyšším výsledným schodkem, než se očekávalo, nižším růstem nominálního HDP, náklady na rekapitalizaci bank a platbami nedoplatků veřejné správy. Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 se očekává, že poměr dluhu k HDP za předpokladu nezměněné politiky dále vzroste a v roce 2014 překročí 95 %, a ve všech letech tedy překročí referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě.

               (16)

               Dne 10. dubna 2013 Komise na základě svého hloubkového přezkumu v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze z roku 2013 týkajícího se Španělska (4) dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s nadměrnou ekonomickou nerovnováhou. Odstranění této nerovnováhy nashromážděné v letech prudkého rozvoje, a zejména absorpce velmi vysokých úrovní soukromého a vnějšího dluhu, mají značné nepříznivé důsledky pro hospodářský růst, finanční stabilitu a veřejné finance. Pro udržitelné odstranění nadměrného schodku ve střednědobém horizontu je nezbytný souběžný pokrok v zajišťování odstranění makroekonomické nerovnováhy, podporovaný dalšími strukturálními reformami k posílení hospodářského růstu a tvorby pracovních míst a ke snížení strukturálních nepružností, které této úpravě brání.

               (17)

               Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 Španělsko nesplní nominální rozpočtové cíle stanovené v doporučení Rady z 10. července 2012. Španělsko však v letech 2012 a 2013 provedlo strukturální úsilí, které, s přihlédnutím k neočekávanému nepříznivému hospodářskému vývoji oproti situaci, ve které bylo uvedené doporučení Rady vydáno, je v souladu s doporučením Rady z 10. července 2012. Tento neočekávaný nepříznivý hospodářský vývoj měl pro veřejné finance velmi nepříznivé důsledky. K podstatnému zhoršení stavu rozpočtu vedly zejména značné výpadky příjmů související s probíhajícím vyvažováním hospodářství směřujícím ke skladbě růstu, která generuje méně daňových příjmů a s tím spojené nepříznivé účinky na elasticitu příjmů. Kromě toho má hospodářská recese velmi nepříznivý vliv na zaměstnanost a nezaměstnanost prudce vzrostla. Vzhledem ke všem těmto faktorům, v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu a s ohledem na potřebu odstranit nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu se značnými nepříznivými důsledky pro veřejné finance, se jeví jako opodstatněné prodloužit Španělsku lhůtu pro odstranění nadměrného rozpočtu o dva roky, tedy do roku 2016), spíše než použít pravidelné prodloužení o jeden rok, jak stanoví Pakt o stabilitě a růstu.

               (18)

               V souvislosti se značnou nejistotou, pokud jde o hospodářský vývoj a vývoj rozpočtu, by rozpočtový cíl doporučený pro poslední rok období odstranění měl být stanoven na úroveň, která je jednoznačně nižší než referenční hodnota, aby bylo zajištěno účinné a trvalé dosažení odstranění v požadované lhůtě.

               (19)

               Střednědobé cíle v oblasti celkového schodku veřejných financí vedoucí k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2016 jsou stanoveny na 6,5 % HDP v roce 2013, 5,8 % HDP v roce 2014, 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce 2016. K dosažení těchto cílů je zapotřebí roční zlepšení primárního salda (bez vlivu jednorázových opatření) v období let 2013–2016 o průměrně 1,3 % HDP a, na základě prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016, zlepšení strukturálního rozpočtového salda o 1,1 % HDP v roce 2013, o 0,8 % HDP v roce 2014, o 0,8 % HDP v roce 2015 a o 1,2 % HDP v roce 2016. Tento pozvolnější postup zohledňuje současnou obtížnou hospodářskou situaci a probíhající zásadní strukturální transformaci španělské ekonomiky a bude muset být podpořen odvážnými strukturálními reformami. Očekává se, že jako takový podpoří postupné odstranění vnější a vnitřní makroekonomické nerovnováhy, zmírní krátkodobé negativní dopady fiskální konsolidace na hospodářský růst a současně stabilizuje a zvrátí trend rostoucího zadlužení v oblasti veřejných financí.

               (20)

               Podle prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016, která je založena na předpokladu, že se politika nezmění, se v této fázi žádné další opatření nejeví jako potřebné k dosažení doporučeného zlepšení strukturálního salda pro rok 2013 (a nového cíle schodku ve výši 6,5 % HDP), avšak rozpočtové plány na všech úrovních veřejné správy budou muset být přísně plněny. V období 2014–2016 bude snížení schodku pod referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě na udržitelném základě vyžadovat značná strukturální fiskální opatření doplňující ta, která již byla zahrnuta do prognózy útvarů Komise z jara roku 2013. Tato opatření, ve výši přibližně 2 % HDP v roce 2014, 1 % HDP v roce 2015, a 1 1/2 % HDP v roce 2016, by měla zohlednit potřebu kompenzovat nepříznivé vedlejší účinky, záporný růst potenciálního produktu i růst úrokových a sociálních plateb.

               (21)

               Program stability na rok 2013 počítá s postupem, který je obecně v souladu s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2016, přičemž stanovuje cíle celkového schodku ve výši 6,3 % HDP v roce 2013, 5,5 % v roce 2014, 4,1 % v roce 2015 a 2,7 % v roce 2016. Pro rok 2013 je cíl založen na dodatečných konsolidačních opatřeních ve výši přibližně 3 miliardy EUR plánovaných v rámci programu, který je ještě třeba plně specifikovat.

               (22)

               Opatření vedoucí k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň by měla být zaměřena na zkvalitnění veřejných financí a posílení růstového potenciálu hospodářství.

               (23)

               Španělsku hrozí ve střednědobém výhledu vysoká rizika ohrožující udržitelnost a střední rizika v dlouhodobém výhledu. K odvrácení těchto rizik by napomohl návrat k vyššímu primárnímu strukturálnímu saldu ve výši přibližně – 0,5 % HDP, jaké bylo v průměru v období 1998–2012. Očekává se, že reforma systému předčasného odchodu do důchodu z roku 2013 přispěje k dlouhodobé udržitelnosti systému sociálního zabezpečení. Zdá se však nezbytné přijmout další opatření k odvrácení růstu výdajů souvisejících s věkem, totiž prostřednictvím vhodné regulace faktoru udržitelnosti, který předpokládá reforma důchodového systému z roku 2011, včetně stanovení toho, že se důchodový věk bude zvyšovat v návaznosti na růst naděje dožití.

               (24)

               Vzhledem k decentralizované povaze veřejných financí ve Španělsku by španělská cesta fiskální úpravy měla být podpořena důvěryhodnou střednědobou konsolidační strategií, která bude zahrnovat i) podrobný víceletý rozpočtový plán s úplnou specifikací opatření pro období 2014–2016, ii) další posílení účinnosti institucionálního rámce (dalším zvýšením transparentnosti provádění zákona o rozpočtové stabilitě, jakož i zřízením nezávislé fiskální rady), iii) provedení konkrétních kroků k získání kontroly nad rostoucím strukturálním schodkem systému sociálního zabezpečení a iv) větší důraz na prorůstovou povahu konsolidace (včetně provádění systematických přezkumů výdajů, jakož i přezkumů daňového systému).

               (25)

               Souběžně s pravidelnými přezkumy finanční pomoci ESM pro rekapitalizaci finančních ústavů ve Španělsku (5) a jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění podepsaném dne 23. července 2012, bude každé čtvrtletí sledován pokrok v provádění závazků Španělska v rámci postupu při nadměrném schodku.

               (26)

               Španělsko splňuje podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného schodku veřejných financí, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1)

               Španělsko by mělo současný nadměrný schodek odstranit do roku 2016.

               2)

               Španělsko by mělo dosáhnout cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 6,5 % HDP v roce 2013, 5,8 % HDP v roce 2014, 4,2 % HDP v roce 2015 a 2,8 % HDP v roce 2016, což odpovídá zlepšením strukturálního salda ve výši 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,2 % HDP v letech 2013–2016, na základě prognózy útvarů Komise z jara roku 2013 prodloužené do roku 2016.

               3)

               Španělsko by mělo provést opatření přijatá v rozpočtových plánech na rok 2013 na všech úrovních veřejné správy a v případě odchylek od rozpočtových plánů by mělo by být připraveno přijmout nápravná opatření. Orgány by měly posílit střednědobé rozpočtové strategie jasně definovanými strukturálními opatřeními pro roky 2014–2016, která jsou nutná pro odstranění nadměrného schodku do roku 2016.

               4)

               Rada stanoví lhůtu do 1. října 2013, aby španělská vláda přijala účinná opatření a v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovala o konsolidační strategii, kterou plánuje za účelem dosažení cílů.

         Kromě toho by Španělsko mělo:

               a)

               posílit účinnost institucionálního rámce dalším zvýšením transparentnosti při provádění zákona o rozpočtové stabilitě, jakož i zřízením nezávislé fiskální rady, která by prováděla analýzy, poskytovala poradenství a sledovala soulad fiskální politiky s vnitrostátními fiskálními pravidly a fiskálními pravidly Unie;

               b)

               podnikat konkrétní kroky k získání kontroly nad rostoucím strukturálním schodkem v systému sociálního zabezpečení a

               c)

               klást větší důraz na prorůstovou povahu konsolidace, včetně provádění systematických přezkumů výdajů a daňového systému.

         Konečně bude k zajištění úspěchu strategie fiskální konsolidace důležité podporovat fiskální konsolidaci ucelenými strukturálními reformami v souladu s doporučeními Rady určenými Španělsku v souvislosti s evropským semestrem a postupem při makroekonomické nerovnováze
   Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

      V Lucemburku dne 21. června 2013.

            Za Radu

            předseda

         M. NOONAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku pro Španělsko lze najít na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm