               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 511 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Itálie na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Itálie na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března 2017 jej přijala Rada
                  7
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Itálie jakožto země, jejíž měnou je euro, měla zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Itálii pro rok 2017
                  8
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 22. února 2017
                  9
               . Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Vysoký veřejný dluh a dlouhodobě slabá dynamika produktivity v kombinaci s nezaměstnaností a značným objemem úvěrů v selhání s sebou nesou přeshraničně významná rizika. Mimořádně důležité je přijetí opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na italské hospodářství, potažmo na hospodářskou a měnovou unii, vezme-li se v úvahu jeho velikost a přeshraniční význam.

               (4)Dne 27. dubna 2017 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Italský národní program reforem obsahuje závazky v krátkodobém i střednědobém horizontu. V krátkodobém výhledu se plánuje konečné přijetí chystaných právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, jakož i reformy trestního řízení a institutu promlčení a počítá se také s provedením předpisu zaměřeného na boj proti chudobě a s realizací opatření v souvislosti s vyjednáváním na úrovni podniků, přesunem daňové zátěže a privatizací. Ve střednědobém výhledu jsou pak plánována opatření, která se týkají veřejných financí, zdanění, trhu práce, bankovního a úvěrového systému, hospodářské soutěže, veřejné správy, justice a investic. Národní program reforem se věnuje rovněž problémům, na které bylo poukázáno ve zprávě o Itálii za rok 2017 a v doporučení pro eurozónu, včetně skutečnosti, že je zapotřebí znovu nastartovat investice a zajistit udržitelnost veřejných financí. Budou-li tato opatření plně provedena podle uvedeného časového harmonogramu, pomohou Itálii řešit její makroekonomické nerovnováhy a plnit doporučení, která byla zemi určena. Na základě posouzení italských politických závazků potvrzuje Komise své předchozí posouzení, podle něhož nejsou v této fázi opodstatněné další kroky v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. Provádění programu politických reforem bude pozorně sledováno prostřednictvím zvláštního monitorování.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  10
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  11
               .

               (6)Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. V programu stability z roku 2017 plánuje vláda snížení celkového schodku vládního sektoru z 2,4 % HDP v roce 2016 na 2,1 % v roce 2017 a na 1,2 % v roce 2018 a do roku 2019 počítá s víceméně vyváženou rozpočtovou pozicí. Střednědobého rozpočtového cíle, který je stanoven jako vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, plánuje dosáhnout do roku 2019 a dále jej plnit i v roce 2020, třebaže přepočtené
                  12
                strukturální saldo naznačuje v obou letech nízký strukturální schodek (0,3 % HDP). Veřejné zadlužení, které se v roce 2016 dále zvýšilo (na 132,6 % HDP ze 132,1 % HDP v roce 2015), by se mělo podle programu stability v roce 2017 víceméně stabilizovat a od roku 2018 pak klesat až na 125,7 % v roce 2020. Avšak nejistota ohledně složení a provedení střednědobé rozpočtové strategie, která je nastíněna v programu stability, s sebou nese rizika vychýlená směrem dolů, pokud jde o projekce růstu i o dosažení rozpočtových cílů. Komise ve své prognóze z jara 2017 očekává pro rok 2018 téměř stejný růst reálného HDP jako Itálie ve svém letošním programu stability (navzdory výrazně většímu schodku). Prognóza Komise nepočítá se zvýšením DPH (0,9 % HDP), které bylo uzákoněno jakožto určitá záruka k dosažení rozpočtových cílů v roce 2018, a to mimo jiné proto, že Itálie v programu stability z roku 2017 potvrzuje, že toto zvýšení nehodlá aktivovat, aniž by podrobněji informovala o alternativních kompenzačních opatřeních. Země ve svém letošním programu stability navíc uvádí, že zamýšlí vytvořit dodatečný prostor pro snížení daňové zátěže.

               (7)V programu stability z roku 2017 se uvádí, že na rozpočet mají celkově výrazný dopad výdaje spojené s mimořádným přílivem uprchlíků a s bezpečnostními opatřeními v letech 2016 a 2017, přičemž dokument obsahuje i odpovídající fakta o rozsahu a povaze těchto dodatečných rozpočtových nákladů. Podle Komise dosáhly v roce 2016 způsobilé dodatečné výdaje 0,06 % HDP v souvislosti s mimořádným přílivem uprchlíků a 0,06 % HDP v souvislosti s bezpečnostními opatřeními. Pro rok 2017 se způsobilé výdaje spojené s mimořádným přílivem uprchlíků předběžně odhadují na 0,16 % HDP
                  13
               . Italské orgány také v roce 2017 uplatnily doložku o neobvyklých událostech kvůli mimořádné seismické aktivitě. Způsobilé výdaje spojené s touto mimořádnou seismickou aktivitou jsou pro rok 2017 předběžně odhadovány na 0,18 % HDP
                  14
               . Tyto dodatečné výdaje jsou ošetřeny ustanoveními čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 v tom smyslu, že příliv uprchlíků, závažnost ohrožení teroristickými útoky i mimořádná seismická aktivita představují neobvyklé události, jejich dopad na italské veřejné finance je výrazný a dočasná odchylka z cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle by neohrozila udržitelnost veřejných financí. Korekce požadovaná pro rok 2016 k dosažení střednědobého rozpočtového cíle byla proto snížena o 0,12 % HDP tak, aby byly výše uvedené dodatečné náklady na příliv uprchlíků a bezpečností opatření vzaty v potaz. Pokud jde o rok 2017, konečné posouzení (včetně způsobilých částek) bude provedeno na jaře roku 2018 na základě zaznamenaných údajů poskytnutých italskými orgány.

               (8)V roce 2016 byla Itálii schválena dočasná odchylka od požadované cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle odpovídající 0,5 % HDP, aby byly zohledněny významné strukturální reformy s kladným vlivem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a také další odchylka ve výši 0,25 % HDP, aby byly vzaty v úvahu vnitrostátní investice do projektů spolufinancovaných ze strany EU. Co se týče investiční doložky, jedním z kritérií způsobilosti je navýšení veřejných investic. Z výsledných údajů za rok 2016 vyplynulo, že veřejné investice byly v roce 2016 nižší než v roce 2015 (o 1,6 miliardy EUR). Rada však uznává, že loňský útlum veřejných investic byl dán specifickými faktory. Jedním z nich byla nejistota spojená s přechodem na nový zákon o veřejných zakázkách a koncesích, který byl revidován v souladu s doporučeními, jež byla Itálii adresována v roce 2016. Dalším a ještě důležitějším faktorem pak byl loňský prudký propad v investicích financovaných z fondů EU, jelikož začalo nové programové období, ale vnitrostátně financované investice se lehce zvýšily (o 1,1 miliardy EUR). Jelikož tedy vnitrostátně financované investice v roce 2016 vzrostly a nenahradily je výdaje spojené s investiční doložkou, lze Itálii v souvislosti s investiční doložkou schválit dočasnou odchylku ve výši 0,21 % HDP, což odpovídá vnitrostátním výdajům způsobilým pro spolufinancování, tak jak byly vykázány v programu stability z roku 2017. Zohlední-li se celková dodatečná flexibilita ve výši 0,83 % HDP v rámci doložky o neobvyklých událostech, doložky o strukturálních reformách a investiční doložky, vyplývá z letošní jarní prognózy Komise, že v roce 2016 došlo k určité odchylce od doporučené cesty k dosažení střednědobého cíle.

               (9)Dne 12. července 2016 doporučila Rada Itálii, aby na cestě k střednědobému rozpočtovému cíli dosáhla v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši nejméně 0,6 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 existuje pro rok 2017 i pro celé období let 2016 a 2017 riziko závažného odchýlení od doporučené cesty k dosažení střednědobého cíle. Pokud by se však od požadavku pro rok 2017 odečetla dočasná tolerance vyplývající z doložky o neobvyklých událostech v souvislosti s mimořádným přílivem uprchlíků a s plánem preventivních investic na ochranu území před seismickými riziky (předběžně odhadovaná na celkových 0,34 % HDP), tento závěr by bylo možné změnit tak, že existuje pouze riziko určitého odchýlení.

               (10)Pro rok 2018 se od Itálie vzhledem k její fiskální situaci, a zejména k jejímu zadlužení očekává, že dosáhne další korekce na cestě ke svému střednědobému cíli, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. To podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu znamená, že je nutné nominální snížení čistých primárních veřejných výdajů o nejméně 0,2 % v roce 2018. To by odpovídalo roční strukturální korekci ve výši alespoň 0,6 % HDP. Nedojde-li ke změně politik, hrozí závažné odchýlení od požadavku pro rok 2018. Očekává se, že Itálie v letech 2017 a 2018 patrně nedodrží pravidlo o zadlužení. Celkově zastává Rada stanovisko, že Itálie musí být připravena přijímat další opatření, aby zajistila soulad s požadavky v roce 2017, a že pro rok 2018 budou zapotřebí další kroky tak, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Nařízení (ES) č. 1466/97 nicméně stanoví, že při posuzování rozpočtových plánů a výsledků by se mělo zohledňovat rozpočtové saldo členských států ve světle cyklických podmínek. Jak se připomíná ve sdělení Komise doprovázejícím tato doporučení pro jednotlivé země, musí posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 patřičně přihlížet k cíli, kterým je dosažení takového nastavení fiskální politiky, jež bude přispívat k posilování probíhajícího oživení i k zajištění udržitelnosti italských veřejných financí. V této souvislosti hodlá Komise využít příslušného prostoru pro uvážení a situaci Itálie posoudit ve světle cyklických podmínek.

               (11)Jelikož Itálie v roce 2015 zjevně nedodržela pravidlo pro zadlužení, vydala Komise 22. února 2017 zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU, ve které dospěla k závěru, že „pokud nebudou dodatečná strukturální opatření v objemu alespoň 0,2 % HDP, jež se vláda zavázala přijmout do dubna 2017, v uvedeném termínu věrohodně provedena s cílem přiblížit se v roce 2017 (a tedy i 2016) obecnému souladu s preventivní složkou paktu, mělo by být dluhové kritérium definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 v současnosti považováno za nesplněné. Rozhodnutí o tom, zda doporučit zahájení postupu při nadměrném schodku, bude nicméně přijato teprve na základě prognózy Komise z jara 2017 se zohledněním údajů o plnění rozpočtu v roce 2016 a toho, jak budou provedeny fiskální závazky přijaté italskými orgány v únoru 2017.“ V dubnu 2017 přijala italská vláda požadovaná dodatečná konsolidační opatření. V této fázi se proto má za to, že pro dodržení dluhového kritéria v roce 2015 nejsou zapotřebí další kroky. Komise znovu posoudí dodržování dluhového kritéria ze strany Itálie na podzim roku 2017, a to na základě údajů oznámených za rok 2016 a své podzimní prognózy, do které budou zapracovány nové informace o plnění rozpočtu v roce 2017 a aktuální rozpočtové plány pro rok 2018.

               (12)Vysoká míra veřejného zadlužení by se v Itálii podle očekávání měla stabilizovat, nikoliv však klesnout – důvodem jsou zhoršující se primární strukturální saldo a stávající makroekonomické podmínky. Míra převyšující 130 % HDP znamená, že významná část prostředků je vyhrazována na krytí nákladů dluhové služby, což jde na úkor položek, které více podporují růst, včetně vzdělávání, inovací a infrastruktury.

               (13)Italský daňový systém z několika důvodů nepodporuje hospodářský růst ani efektivnost. Daňové zatížení výrobních faktorů patří navzdory nedávnému mírnému snížení i nadále k nejvyšším v EU. Existuje prostor pro další, rozpočtově neutrální posun směrem k daním, jež budou méně škodit růstu. V roce 2015 byla zrušena daň z první rezidenční nemovitosti, což v procesu dosahování efektivnější daňové struktury znamenalo krok zpět. Dlouho očekávaná revize daňových výdajů, zejména ve vztahu ke sníženým sazbám DPH, byla dále odložena, třebaže ji italské právní předpisy vyžadují každým rokem. Dosud neproběhla reforma, jež by sladila zastaralé katastrální hodnoty se stávajícími hodnotami tržními. Slabá daňová morálka a složitý daňový zákoník zvyšují zátěž podniků a domácností, které své povinnosti plní. Poslední opatření, například povinná elektronická fakturace a oddělené platby za nákupy vládních subjektů, se ubírají správným směrem. Elektronická fakturace však není povinná u transakcí soukromého sektoru a v nedávné době došlo k navýšení limitů pro používání hotovosti, takže využívání elektronických plateb zůstává výrazně pod průměrem EU (na úkor dodržování daňových předpisů).

               (14)Pokud jde o rozpočtový proces, byla v roce 2016 schválena komplexní reforma. Provádění této reformy, jež by do rozpočtového procesu pevněji začlenila přezkum výdajů, bude Komise dále sledovat.

               (15)Rámcové podmínky, veřejná správa a podnikatelské prostředí jsou v Itálii stále negativně ovlivňovány strukturální neefektivitou v řadě oblastí. Tato neefektivita i nadále zpomaluje provádění reforem, odrazuje investory, vyvolává nejistotu a otevírá možnosti pro ovlivňování veřejné politiky za účelem zvyšování zisku. Reformy civilního soudnictví, které byly přijaty v posledních letech s cílem zefektivnit soudní systém, zlepšit zpracovávání případů a zajistit procesní disciplínu, začínají přinášet výsledky jen velmi pomalu. Velkým problémem zůstává délka občanskoprávních řízení. Dispoziční čas a nahromaděné žaloby v občanských a obchodních věcech se sice na nižších úrovních mírně lepší, ale jejich délka a množství stále patří k největším v EU, a to na všech úrovních. Budoucí reforma občanskoprávních řízení dále zpřísňuje kritéria přípustnosti opravných prostředků, racionalizuje civilní procesy na všech úrovních a odrazuje od kverulantských žalob.

               (16)Několik ukazatelů potvrzuje, že velkým problémem zůstává v Itálii korupce, navzdory dosud přijatým reformám. Boj proti korupci měla již před dlouhou dobou zintenzivnit reforma institutu promlčení, ta se však od roku 2014 nijak nevyvíjí. Stávající úprava tohoto institutu vede k tomu, že velká část případů zůstává po vydání odsuzujícího rozsudku v prvním stupni promlčena. Italský protikorupční orgán má navíc omezené finanční i lidské zdroje pro výkon jeho pravomocí a rámec pro prevenci zůstává roztříštěný.

               (17)V roce 2015 byl přijat ucelený zmocňovací zákon reformující veřejnou správu. Jedná se o předpis, který má potenciál zvýšit ve veřejné správě efektivitu a účinnost. Poté, co ústavní soud v listopadu 2016 ve svém rozsudku prohlásil postup pro přijímání některých prováděcích legislativních dekretů za neústavní, se však realizace klíčových částí této reformy dále nevyvíjela. Rozsudek se konkrétně dotýká tří zásadních oblastí reformy: místních veřejných služeb, zaměstnání ve veřejné službě a podniků ve veřejném vlastnictví. K reformě místních veřejných služeb a k reformě obsazování řídicích pozic ve veřejné službě jsou zapotřebí nové iniciativy, jelikož lhůta příslušných dekretů v listopadu 2016 vypršela. Pokud jde o podniky ve veřejném vlastnictví, dekret přijatý před vydáním rozsudku je nutné změnit. Reforma se snaží zredukovat počet podniků ve veřejném vlastnictví, zefektivnit jejich fungování a zajistit, aby svoji činnost vykonávaly za stejných pravidel jako podniky ve vlastnictví soukromém. K racionalizaci podniků ve veřejném vlastnictví by přispělo i provedení plánovaných privatizací.

               (18)Také rámcové podmínky pro hospodářskou soutěž zůstávají nepříznivé. Zejména dosud nedošlo k přijetí ročního zákona o hospodářské soutěži z roku 2015. V některých odvětvích naráží hospodářská soutěž stále na významné překážky – jedná se například o regulovaná povolání, koncese, zadávání veřejných zakázek, systém povolování činnosti nebo místní veřejné služby včetně dopravy. Pokrok v podpoře efektivního, transparentního a soutěžního fungování trhu veřejné dopravy, především v případě železniční dopravy zajišťované v rámci vládních koncesí, zůstává velmi omezený. Podle nového ukazatele vypracovaného Komisí existuje v Itálii u většiny analyzovaných povolání vyšší míra omezování, než jaký je vážený průměr EU. Konkrétní vodítka k řešení tohoto problému, zaměřená na jednotlivé profese, byla navržena v rámci souboru opatření proti překážkám na trzích služeb
                  15
               , jmenovitě pak ve sdělení Komise o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb v lednu 2017.

               (19)V bankovním sektoru působí i nadále potíže velký objem úvěrů v selhání, neboť nepříznivě ovlivňuje ziskovost bank a jejich schopnost vytvářet vnitřně kapitál. To se negativně promítá do nabídky úvěrů, zejména pro malé podniky. Dosud podniknuté politické iniciativy prozatím množství úvěrů v selhání nijak významně nesnížily. Doporučení v rámci dohledu zabývající se správou úvěrů v selhání na vnitrostátní úrovni jsou i nadále nedostačující. Středně velké a malé banky zůstávají zranitelnější než velké úvěrové instituce. Komise bude proto sledovat provádění reformy korporátního řízení největších lidových bank (banche popolari) a malých družstevních bank, neboť ta je pro konsolidaci bankovního systému klíčová. Rámec pro platební neschopnost a pro vymáhání kolaterálu málo napomáhá rychlému řešení úvěrů v selhání a restrukturalizaci, zejména pokud jde o malé podniky a mikropodniky. Návrh zmocňovacího zákona, který usiluje o přepracování a racionalizaci nástrojů pro platební neschopnost a vymáhání a který je v současné době projednáván v parlamentu, by mohl pomoci odstranit stávající neefektivitu a přispět k tomu, aby se v Itálii rozvinul sekundární trh s problémovými dluhy.

               (20)Situace na trhu práce se sice postupně zlepšuje, čemuž napomáhají reformy, avšak dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí zůstává vysoká (v roce 2016 dosahovala dlouhodobá nezaměstnanost 6,7 % a nezaměstnanost mladých lidí 38 %), přičemž více než 1,2 milionu mladých lidí
                  není zaměstnáno ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Zavádění systému záruk pro mladé lidi hodně pokročilo, ale stále přetrvávají určité problémy, pokud jde o větší efektivnost tohoto procesu a o zavedení systému v plném rozsahu. Počet nabídek zůstává nízký, stejně jako jejich kvalita; poskytování nabídek se navíc vyznačuje značnými regionálními rozdíly. Reforma aktivních politik na trhu práce, včetně jejich systému řízení, zůstává v rané fázi a služby zaměstnanosti jsou i nadále nedostatečné a spojené s velkými regionálními rozdíly. Vzdělávání dospělých není dostatečně rozvinuté, což může negativně ovlivňovat výsledky, kterých na trhu práce dosahují osoby s nízkou úrovní dovedností.

               (21)Účast žen na trhu práce by mohla být větší, jelikož potenciál ženské pracovní síly zůstává do značné míry nevyužit. Míra zaměstnanosti žen patří k nejnižším v EU. Některé prvky systému daňových výhod ubírají motivaci druhým výdělečně činným osobám zapojovat se mezi pracovní sílu a také přístup k cenově dostupným službám péče (péče o děti a péče a seniory) zůstává omezený a spojený s výraznými regionálními rozdíly. Otcovská dovolená je jedna z nejkratších v EU.

               (22)Vyjednávání na nižší úrovni se víceméně nepoužívá. To brání efektivní alokaci zdrojů a omezuje reakci mezd na místní hospodářské podmínky. Tato situace je rovněž dána stávajícími rámcovými pravidly a postupy pro kolektivní vyjednávání, které vnášejí nejistotu do pracovněprávních vztahů a ponechávají pro vyjednávání na místní úrovni jen omezený prostor. K výrazně většímu využívání vyjednávání na nižší úrovni měly přispět daňové přeplatky vracené za zvyšování platů v souvislosti s produktivitou, avšak toto opatření se neukazuje jako účinné.

               (23)Podíl obyvatelstva ohrožený chudobou nebo sociálním vyloučením výrazně převyšuje průměr EU, zejména pokud jde o děti a osoby přistěhovaleckého původu. Existují také značné rozdíly napříč regiony. Určitého pokroku se dosáhlo v souvislosti s vnitrostátní strategií boje proti chudobě. Nedávno přijatý systém příjmů orientovaný na začlenění je správným krokem k zavedení jediného uceleného systému boje proti chudobě. Účinnost tohoto systému se bude odvíjet od jeho řádné realizace – od mobilizace odpovídajících zdrojů (mimo jiné prostřednictvím racionalizace různých sociálních příspěvků), patřičného zacílení na základě průzkumu majetkových poměrů, prioritního přidělování prostředků rodinám s dětmi a efektivních postupů v praxi, a to jak v případě poskytování příjmové podpory, tak v případě zajišťování náležitě integrovaných služeb. V této fázi není jasné, zda budou dané finanční prostředky k řešení chudoby v Itálii stačit. Hlavní výzvou zůstává zajištění dodatečných prostředků při současném dodržení rozpočtových cílů, snížení fragmentace systému sociální pomoci, racionalizace sociálních výdajů a řešení jejich aktuální orientace na důchody.

               (24)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (25)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  16
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               (26)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4,

               DOPORUČUJE Itálii v období 2017–2018:

               1.Uplatňovat fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což pro rok 2018 implikuje vynaložení značného fiskálního úsilí. Při přijímání politických opatření je třeba pamatovat na dosažení takového nastavení fiskální politiky, jež bude přispívat k posilování probíhajícího oživení i k zajištění udržitelnosti italských veřejných financí. Rozpočtově neutrálním způsobem přesunout daňovou zátěž z výrobních faktorů na daně, jež budou méně škodit růstu, a to pomocí rozhodných kroků, které sníží množství a rozsah daňových výdajů, reformou zastaralého katastrálního systému a znovuzavedením daně z první rezidenční nemovitosti pro domácnosti s vysokými příjmy. Rozšířit povinné používání elektronické fakturace a elektronických plateb.

               2.Zkrátit délku občanskoprávních řízení prostřednictvím efektivního zpracovávání případů a pravidel zajišťujících procesní disciplínu. Zintenzivnit boj proti korupci, zejména revizí ustanovení o promlčení. Dokončit reformy zaměstnání ve veřejné službě a zvýšit efektivnost podniků ve veřejném vlastnictví. Urychleně schválit a provést dosud nepřijatý zákon o hospodářské soutěži a řešit zbývající omezení hospodářské soutěže.

               3.Urychlit snižování objemu úvěrů v selhání a zvýšit pobídky pro čištění rozvahy a restrukturalizaci, především pak v segmentu bank pod vnitrostátním dohledem. Přijmout komplexní reformu rámce, jenž reguluje platební neschopnost a vymáhání kolaterálu.

               4.Se zapojením sociálních partnerů posílit rámec pro kolektivní vyjednávání, tak aby kolektivní dohody mohly lépe zohledňovat místní podmínky. Zajistit účinné aktivní politiky na trhu práce. Usnadnit druhým výdělečně činným osobám uplatnění na trhu práce. Racionalizovat sociální výdaje a zlepšit jejich skladbu.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření přepočtené Komisí podle společně dohodnuté metodiky.

                     (13)
                  Tato částka vychází z celkových rozpočtových nákladů ve výši 0,25 % HDP, které jsou odhadovány v programu stability z roku 2017 a od kterých byly odečteny dočasné odchylky schválené v předchozích letech: 0,03 % HDP v roce 2015 a 0,06 % v roce 2016. Ve svém stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Itálie pro rok 2017 Komise oznámila, že bude v případě Itálie ochotna zohlednit další odchylku kvůli pokračujícímu mimořádnému přílivu uprchlíků, a to i vzhledem k zasedání Evropské rady z října 2016, která uznala „významné přispění, mimo jiné i finanční, ze strany členských států v první linii v uplynulých letech“.

                     (14)
                  Ve svém stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Itálie pro rok 2017 také Komise uvedla, že výdaje vyhrazené na zvládání mimořádných událostí a na plán preventivních investic na ochranu území před seismickými riziky lze považovat za vzájemně propojené. V následujících letech bude pro další možné dočasné odchylky uznáno pouze progresivní navyšování prostředků vyhrazených pro tento účel.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


                 EVROPSKÁ
                 KOMISE
                                       V Bruselu dne 13.5.2015
                                       COM(2015) 268 final
                           Doporučení pro
                       DOPORUČENÍ RADY
       k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015
   a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015
CS                                                               CS
 ---pagebreak---                                                Doporučení pro
                                            DOPORUČENÍ RADY
                      k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2015
                 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2015
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
   4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
   stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
   politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu
   2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1
   uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise3,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu4,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)       Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii
             pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci
             hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba
             přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a
             konkurenceschopnost.
   (2)       Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o
             hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–
             2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
             zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované
   1
           Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
   3
           COM(2015) 268.
   4
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
CS                                                   2                                              CS
 ---pagebreak---         hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých
        vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
   (1)  Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
        Nizozemska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability
        Nizozemska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 Komise v souladu s nařízením
        (EU) č. 473/20135 představila své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
        Nizozemska na rok 20156.
   (2)  Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu7, jež zahájila evropský
        semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na
        základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování8, ve které je
        Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
        přezkum.
   (3)  Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic,
        urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.
   (4)  Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 20159. V
        této zprávě byl posouzen pokrok, který Nizozemsko učinilo v plnění jemu určených
        doporučení přijatých dne 8. července 2014. Uvedená zpráva rovněž obsahuje
        výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011.
        Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s
        makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opatření a
        monitorování. Přetrvávají rizika plynoucí z vysoké úrovně soukromého zadlužení a
        je třeba jim věnovat pozornost i přesto, že nedávno přijatá opatření podporují oživení
        trhu s bydlením a omezení růstu hypotečních úvěrů. Přestože vysoký přebytek
        běžného účtu částečně souvisí se strukturou ekonomiky, mohla by být struktura
        důchodového a daňového systému potenciálním zdrojem neefektivní alokace
        kapitálu.
   (5)  Dne 30. dubna 2015 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok
        2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba
        programy posuzovány současně.
   (6)  Na Nizozemsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu
        a přechodné pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda
        plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru na 1,8 % HDP
        v roce 2015 a dále na 0,7 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje v průběhu
        programového období splnit střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši
        0,5 % HDP. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2015
        dosáhnout své maximální hodnoty 68,8 % a poté má postupně klesat až na 66,1 %
        v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí,
        je reálný. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává, že strukturální saldo splní
        střednědobý cíl a dosáhne –0,3 % HDP v roce 2015 a –0,4 % HDP v roce 2016. Na
        základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015
        se Rada domnívá, že Nizozemsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu
        dodržet. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a míře
   5
       Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
   6
       C(2014) 8810.
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 38.
CS                                             3                                               CS
 ---pagebreak---         hospodářského rozvoje Nizozemska je objem veřejných výdajů na výzkum a vývoj,
        které v roce 2013 dosahovaly 0,84 % HDP, nízký. Veřejné výdaje v této oblasti mají
        od roku 2014 klesající tendenci a objem soukromých výdajů na výzkum a vývoj
        zůstává nízký. Přesunutí veřejných výdajů na inovace a výzkum, zejména základní
        výzkum, a provedení rámcových politik s cílem uvolnit investice soukromého
        sektoru do výzkumu a vývoje by napomohly posílení dlouhodobého růstového
        potenciálu nizozemské ekonomiky.
   (7)  Stěžejní výzvu představuje trh s bydlením, na němž se v průběhu desetiletí
        nashromáždily nepružné prvky a pobídky deformující trh, které se projevují u
        financování bydlení i u odvětvových úspor. Tendence domácností navyšovat hrubý
        hypoteční dluh, za nějž ručí svým nemovitým majetkem, do značné míry odráží
        dlouhodobé fiskální pobídky, zejména možnost úplného daňového odpočtu
        hypotečních úroků. Od roku 2012 bylo provedeno několik opatření, která tyto
        pobídky částečně řeší. Některá z těchto opatření se týkají daňového zacházení s
        prostředky na financování bydlení. Postupný přechod k omezení možnosti daňového
        odpočtu hypotečních úroků a ke zvýšení motivace pro amortizaci je na místě.
        Zavádění tohoto opatření je však příliš pomalé na to, aby významně ovlivnilo
        chování při amortizaci, a výrazná daňová pobídka k investicím do neproduktivních
        aktiv bude přetrvávat. Poměr úvěru k hodnotě ve výši 100 %, jehož má být dosaženo
        v roce 2018, je stále vysoký. Trh s nájemním bydlením brzdí regulace a existence
        velice rozsáhlého sektoru sociálního bydlení, který se rovněž potýká s dlouhými
        pořadníky. Zavádění větší diferenciace ve výši nájmů v závislosti na příjmu
        představuje v sektoru sociálního bydlení krok správným směrem, ale její dopad je
        omezený. Na základě nového zákona budou společnosti působící v oblasti bydlení
        muset oddělit činnosti obecného hospodářského zájmu (tj. sociální bydlení) od
        ostatních činností. Teprve v budoucnu se ukáže, zda to povede k zamýšlenému
        přesměrování sociálního bydlení k lidem v nouzi a zajistí, aby bylo sociální bydlení k
        dispozici znevýhodněným osobám, které nejsou schopny bydlení získat za tržních
        podmínek.
   (8)  Dlouhodobá udržitelnost důchodového systému se zlepšila. Kromě toho, že postupně
        zvyšuje zákonný věk odchodu do důchodu v rámci prvního pilíře z 65 let v roce 2012
        na 67 v roce 2023, přičemž následně bude navázán na střední délku života, schválilo
        Nizozemsko komplexní reformu soukromě financovaného pilíře důchodového
        systému a systému dlouhodobé péče. Byl zdokonalen finanční dohled nad
        důchodovými fondy a systém je nyní odolnější vůči finančním otřesům. Uvedená
        opatření doplnily úspěšné reformy motivující starší pracovníky k tomu, aby pracovali
        déle. Reformy dlouhodobé péče přesunuly odpovědnost na obce, což přineslo snížení
        celkových výdajů a důraz na zvýšení efektivity. Kvalitu a přístupnost dlouhodobé
        péče je třeba monitorovat.
   (9)  Mezi zbývající výzvy patří vhodné rozdělení nákladů v rámci jednotlivých generací a
        mezi generacemi a také rizika nad rámec přijatých pravidel týkajících se indexace a
        finančních rezerv (rámec pro finanční posouzení), zejména snížením příspěvků
        mladých lidí. Pokud by se zlepšila pojistněmatematická spravedlnost příspěvků do
        druhého pilíře, mohly by domácnosti své finanční prostředky vynakládat způsoby,
        jež by více podporovaly růst.
   (10) Cílem komplexní reformy právních předpisů týkajících se ochrany zaměstnanosti,
        přijaté v roce 2014, je zvýšení účasti a mobility na trhu práce. Byly omezeny daňové
        aspekty odrazující od práce. Právní předpisy přijaté parlamentem stanoví pro
        zaměstnavatele kvóty pro přijímání zaměstnanců s postižením. Dopad těchto opatření
CS                                             4                                               CS
 ---pagebreak---            bude možné plně posoudit až po jejich provedení. K lepší integraci lidí na okraji
           pracovního trhu, včetně osob z přistěhovaleckého prostředí, jsou nutná další opatření.
   (11)    Zohlední-li se povinné nedaňové platby, je daňové zatížení práce v Nizozemsku
           výrazně vyšší než průměr EU a existuje prostor k přesunu zdanění na faktory, které
           méně škodí růstu. Plánovaná daňová reforma by přispěla ke zvýšení účasti na trhu
           práce. Po jejím přijetí bude nutné pozorně sledovat její dopady.
   (12)    V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
           politiky Nizozemska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Nizozemsku pro rok 2015.
           Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá
           v návaznosti na doporučení, která byla Nizozemsku adresována v předchozích letech.
           V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
           politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož
           celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí
           rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v
           rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.
   (13)    Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Nizozemska,
           přičemž její stanovisko10 je, že Nizozemsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu
           dodržuje.
   (14)    Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení
           přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení
           podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených
           doporučení č. 1 až 3.
   (15)    V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské
           politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní
           doporučení členským státům, jejichž měnou je euro. Nizozemsko by mělo zaručit
           plné a včasné provedení také těchto doporučení,
   DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2015–2016:
   1.      Přesunout veřejné výdaje na podporu investic do výzkumu a vývoje a pracovat na
           rámcových podmínkách pro zvýšení výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj
           s cílem zvrátit klesající trend veřejných výdajů na výzkum a vývoj a zvýšit potenciál
           pro hospodářský růst.
   2.      Urychlit omezování daňových odpočtů hypotečních úroků, aby se snížily daňové
           pobídky k investicím do neproduktivních aktiv. Na trhu s nájemním bydlením
           stanovit více tržně orientovaný cenový mechanismus a v sektoru sociálního bydlení
           dále provázat nájmy s příjmy domácností.
   3.      Snížit příspěvky do druhého pilíře důchodového systému pro osoby v rané fázi
           pracovního života.
   V Bruselu dne
                                                      Za Radu
                                                      předseda
   10
         Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
CS                                                      5                                         CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 342 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2016a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2016

                  a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority roční analýzy růstu byly potvrzeny Evropskou radou, jež zasedala ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny
                  7
               . Toto doporučení podpořila Evropská rada ve dnech 18.–19. února 2016 a přijala Rada dne 8. března 2016. Jako země, jejíž měnou je euro, a vzhledem k úzkému propojení ekonomik v rámci hospodářské a měnové unie by Portugalsko mělo doporučení plně a včas provést.

               (2)Zpráva o Portugalsku pro rok 2016
                  8
                byla zveřejněna dne 26. února 2016. Je v ní posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015, a pokrok, jehož Portugalsko dosáhlo v plnění svých vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Zahrnuje rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise předložila výsledky hloubkového přezkumu
                  9
               . Analýza Komise vede k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zejména vysoká úroveň čistých vnějších závazků, veřejného a soukromého dluhu a vysoký podíl úvěrů v selhání představuje nebezpečí v souvislosti s vysokou mírou nezaměstnanosti. Přetrvávají nedostatky v oblasti politik, pokud jde o trhy produktů a služeb, restrukturalizaci podnikového dluhu, fiskální otázky a vybrané oblasti trhu práce.

               (3)Dne 29. dubna 2016 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2016 a svůj program stability z roku 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Portugalský národní program reforem naznačuje dostatek ambicí vypořádat se s nadměrnou nerovnováhou, nastiňuje příslušná opatření k posílení konkurenceschopnosti a snižování soukromého dluhu a uvádí problémy popisované ve zprávě o Portugalsku pro rok 2016 a doporučení eurozóně zaměřená na potřebu obnovy investic a zajištění udržitelnosti veřejných financí. Pokud se tato opatření plně a urychleně provedou, pomohla by Portugalsku při řešení makroekonomické nerovnováhy. Na základě posouzení politických závazků Portugalska není v této fázi třeba zintenzivňovat postup při makroekonomické nerovnováze.

               (4)Příslušná doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při plánování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. Komise může v souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Komise poskytla další podrobnosti o tom, jak bude používat toto ustanovení, v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Portugalsko nenapravilo svůj nadměrný schodek do stanoveného roku 2015 a nevyvinulo rozpočtové úsilí doporučené Radou. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje nápravu nadměrného schodku a dosažení celkového schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2016. Po dosažení trvalé nápravy nadměrného schodku se bude na Portugalsko vztahovat preventivní složka a přechodné pravidlo o zadlužení. (Přepočtené
                  11
               ) strukturální saldo by se mělo v letech 2016–2020 zlepšovat pouze o zhruba 0,35 % HDP ročně, což je méně než požadovaných 0,6 %, a neočekává se, že v časové perspektivě programu bude dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, tj. strukturálního přebytku ve výši 0,25 % HDP. Na základě programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne v roce 2016 na 124,8 % a bude se nadále snižovat na 110,3 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je poměrně optimistický. Navíc opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2016 2,7 % HDP, což je méně než referenční hodnota ve výši 3 % HDP, již stanoví Smlouva, a v roce 2017 dosáhne výše 2,3 % HDP. Jelikož se očekává, že v letech 2016 a 2017 strukturální schodek mírně vzroste, neodpovídá fiskální úsilí požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Vedle toho se nepředpokládá, že Portugalsko v roce 2017 splní přechodné pravidlo o zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K zajištění souladu v letech 2016 a 2017 tedy budou třeba další opatření.

               (6)Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 bude Komise pravidelně sledovat, jak Portugalsko v reakci na poslední doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU provádí přijatá opatření: Komise tedy Radě doporučí příslušné kroky, jež je třeba v rámci postupu při nadměrném schodku učinit.

               (7)Včasné a striktní provádění reformovaného zákona o rozpočtovém rámci a zákona o kontrole závazků i další zlepšení výběru příjmů a kontroly výdajů mohou významně přispět k dosažení požadované fiskální korekce. Portugalsko stojí před dvěma náročnými úkoly, a sice dosáhnout dlouhodobé fiskální udržitelnosti systému zdravotní péče a současně zachovat přístup ke zdravotní péči zlepšením účinnosti systému. Přestože má Portugalsko v současné době jeden z nejnižších podílů veřejných výdajů v rámci celkových výdajů na zdravotní péči v EU, je předpokládaný nárůst veřejných výdajů na zdravotní péči představující 2,5 % HDP do roku 2060 nejvyšší. Za účelem řešení dlouhodobé udržitelnosti ve zdravotnictví nebyla ještě přijata komplexní opatření zaměřená na podporu politik v oblasti veřejného zdraví a předcházení nemocem, jakož i zajištění primární zdravotní péče v raném a méně nákladném stádiu. V krátkodobém horizontu zůstává důležitým úkolem přesné plánování a plnění rozpočtu v nemocnicích, aby se zajistilo vyrovnání nedoplatků. Zatímco dlouhodobá udržitelnost důchodového systému byla předmětem nedávných reforem, v krátkodobém až střednědobém výhledu se problémy týkající se jeho udržitelnosti neřeší. Veřejný důchodový systém se vyznačuje značnou závislostí na převodech rozpočtových prostředků a mezigenerační nerovností. Zpoždění realizace a politické nedostatky jsou stále překážkou fiskální udržitelnosti státních podniků, zejména v odvětví dopravy. Posílení opatření ke zvýšení efektivity v jejich plánech restrukturalizace je v úsilí o dosažení fiskálních úspor i nadále zásadní.

               (8)Bylo vynaloženo značné úsilí v potírání daňových úniků dalším zlepšením efektivity daňové správy. Jsou přijímána opatření v zájmu boje proti daňovým podvodům, lepšího sdílení informací mezi finančními institucemi a posílení rámce proti praní peněz. I přes dosažený pokrok stále existuje prostor pro striktnější dodržování daňových předpisů. Podpoře investic by rovněž napomohla reforma daňové správy, díky níž by byla efektivnější.

               (9)Celkový vývoj mezd byl umírněný a odpovídal vysoké nezaměstnanosti a potřebě podporovat obnovení vnější rovnováhy, a to v souladu s růstem produktivity ve střednědobém výhledu. Kolektivní vyjednávání na úrovni jednotlivých odvětví mělo pro tento trend podpůrný účinek, ačkoli vlastnosti systému kolektivního vyjednávání jsou pro oblast působnosti úprav na úrovni jednotlivých podniků stále omezující. V souvislosti s nízkou inflací a vysokou nezaměstnaností byla minimální mzda v lednu 2016 zvýšena z 505 na 530 EUR měsíčně a počítá se s jejím dalším postupným navyšováním až na 600 EUR měsíčně v roce 2019 (vyplácí se čtrnáct krát ročně). Portugalsko se pohybuje uprostřed žebříčku zemí EU, pokud jde o výši minimální mzdy v poměru k průměrné mzdě, ale patří k zemím s nejvyšší minimální mzdou v poměru ke mzdě mediánové. Tato skutečnost napovídá, že rozložení mezd v Portugalsku je velmi nerovnoměrné ve prospěch nižších mezd a že na základě dalšího zvýšení minimální mzdy může rychle vzrůst podíl pracovníků, kteří ji pobírají, což se v roce 2016 týká téměř čtvrtiny všech zaměstnanců. Toto opatření by sice mohlo pomoci snížit míru chudoby pracujících, má ale také za následek výraznější stlačování struktury mezd, čímž se vytváří tlak ke zvyšování mezd celkově. Pokud současně nedochází ke zvyšování produktivity, jsou ohroženy výhledy zaměstnanosti a konkurenceschopnosti, a to zejména u odvětví s vysokým podílem lidské práce. Může být rovněž snížena motivace investovat do dovedností.

               (10)Portugalský trh práce se v letech 2014 a 2015 dále zotavoval a bylo vynaloženo značné úsilí o reformu aktivačních politik, modernizaci veřejných služeb zaměstnanosti a o větší zaměření na mladé lidi neregistrované v evidenci úřadů práce, i když některé problémy spojené s jejím prováděním přetrvávají. Vzhledem k nedávnému zhoršení sociální situace, zejména pokud jde rostoucí míru dětské chudoby, byla rovněž přijata významná opatření na posílení sociální pomoci, zejména u systému minimálního příjmu, přídavků na děti a nízkých důchodů. Dopad těchto opatření, jejichž cílem je snížení míry chudoby, je třeba posoudit. Nicméně zařazení velkého množství dlouhodobě nezaměstnaných do trhu práce zůstává problémem, který negativně ovlivňuje hospodářský růst a sociální situaci. Existuje prostor pro další zapojování dlouhodobě nezaměstnaných do trhu práce, a to prostřednictvím cílených politik týkajících se trhu práce a lepší koordinace mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami. Ačkoli zotavení přineslo řadu nových pracovních míst na dobu neurčitou, segmentace trhu práce je i nadále značná. Podíl zaměstnanců na dobu určitou je i nadále jedním z nejvyšších v Evropě a počet smluv na dobu určitou přecházejících na smlouvy na dobu neurčitou je nízký.

               (11)Vysoké zadlužení soukromého sektoru činí portugalské hospodářství i nadále značně zranitelným a podmínky financování malých a středních podniků zůstávají obtížné. Určitého pokroku bylo dosaženo ve snížení převisu dluhu v podnikové sféře a ve snižování pákového efektu v soukromém sektoru, ale portugalský soukromý sektor je stále jedním z nejvíce zadlužených v rámci EU. Tato skutečnost je hlavní překážkou pro investice a růst potenciálního produktu. Nefinanční podniky upravují své rozvahy, ale v menší míře než domácnosti. Vysoká a narůstající úroveň nesplácených úvěrů v podnikatelském sektoru nepříznivě ovlivňuje rozvahy nefinančního i finančního odvětví a je velkou překážkou pro investice. Na různých úrovních byla přijata opatření mající za cíl řešit zadluženost podniků, ale výsledky se dostavují pomalu. Zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob zůstává vysoké. V posledních několika letech se vláda snažila tento problém řešit zavedením pravidel nízké kapitalizace a možnosti získávání podílů v podnicích. Nicméně v roce 2015 zůstává rozdíl v nákladech na kapitál (před zdaněním a po něm) mezi dluhem a investicemi financovanými prostřednictvím akcií jedním z nejvyšších v EU. Podniky, a to zejména malé a střední podniky a začínající podniky, se i nadále nákladně a obtížně dostávají k úvěrům. Alternativní zdroje financování, jako např. soukromý kapitál, rizikový kapitál, skupinové financování a „business angels“, zůstávají okrajové a využívají se velmi málo.

               (12)Navzdory pokroku regulační překážky a nedostatečná institucionální kapacita stále brzdí růst podniků, konkurenceschopnost a přísun investic. Účinnost systému soudnictví Portugalska zůstává nízká, zejména při řešení daňových sporů. Zadávání veřejných zakázek je v Portugalsku do značné míry transparentní. Podle údajů online platformy „BASE“ však veřejní zadavatelé v Portugalsku často uzavírají smlouvy přímo, přičemž se v letech 2013–2015 tento postup týkal v průměru 87,3 % všech veřejných zakázek, což představuje 47 % nasmlouvaných částek celkem. Problémem při udělování koncesí a v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména na místní a regionální úrovni, zůstává transparentnost. Pracovní skupina ministerstva financí pro partnerství veřejného a soukromého sektoru dohlíží na některá partnerství veřejného a soukromého sektoru spravovaná orgány ústřední správy, ale koncese a partnerství veřejného a soukromého sektoru na regionální a místní úrovni jeho dohledu nepodléhají. Provádění reforem přístavního odvětví se stále odkládá a vstupu nových subjektů jsou kladeny překážky. Registrace podniku je jednodušší, ale udělování licencí je nadále těžkopádné a složité a nepředvídatelné administrativní postupy nahlodávají důvěru investorů. Problémy přetrvávají v přístupu na stavební trh, v získání stavebního povolení a pokud jde o účinné provádění zjednodušených pravidel pro udělování licencí v oblasti životního prostředí. Regulační překážky v některých odvětvích služeb podnikům znemožňují efektivní přidělování zdrojů, zejména v oblasti právních služeb. Předpisy profesních organizací, zejména ty, které se týkají jejich stanov a vnitřních pravidel, jsou omezující a fyzickým i právnickým osobám mohou ztěžovat přístup k příslušným profesím. To se týká zejména právnických povolání, kde se mimo jiné hojně vyskytují omezování inzerce a víceoborové činnosti.

               (13)Portugalsko zaostává ve spolupráci mezi vědou a podnikatelskou sférou a v obchodním uplatnění znalostí. Bariéry spolupráce mezi univerzitami a podnikatelským sektorem jsou značné a jsou způsobeny regulačními a administrativními překážkami a nedostatkem pobídek ke spolupráci v akademickém systému. Tato skutečnost má negativní dopad na zaměstnatelnost absolventů a na inovace. Nové krátkodobé prohlubující kurzy technických oborů přinesly nové příležitosti ke spolupráci mezi vysokými technickými školami a regionálními hospodářskými subjekty, ale univerzitní programy se nemodernizují.

               (14)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2016. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (15)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (16)Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5,

               DOPORUČUJE Portugalsku v období 2016–2017:

               1.Do roku 2016 zajistit trvalou nápravu nadměrného schodku, tj. snížení celkového schodku veřejných financí na 2,3 % HDP v roce 2016, přijetím nezbytných strukturálních opatření a použitím všech neočekávaných příjmů ke snížení schodku a dluhu. Takový vývoj odpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,25 % HDP v roce 2016. Dosáhnout tak v roce 2017 roční fiskální korekce ve výši alespoň 0,6 % HDP. Do února 2017 provést komplexní přezkum výdajů na všech úrovních veřejné správy a posílit kontrolu výdajů, nákladovou efektivnost a přiměřené sestavování rozpočtu. Zajistit dlouhodobou udržitelnost odvětví zdravotnictví, aniž by došlo ke zhoršení přístupu k základní zdravotní péči. Snížit závislost důchodového systému na převodech rozpočtových prostředků. Do konce roku 2016 se znovu zaměřit na probíhající plány restrukturalizace státních podniků.

               2.Po konzultaci se sociálními partnery zajistit, aby minimální mzda odpovídala cílům podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti napříč odvětvími.

               3.Zajistit účinnou aktivaci dlouhodobě nezaměstnaných a zlepšit koordinaci mezi službami zaměstnanosti a sociálními službami. Posílit pobídky pro podniky, aby zaměstnávaly na základě smluv na dobu neurčitou.

               4.Do října 2016 přijmout opatření pro usnadnění očištění rozvah úvěrových institucí a řešit vysoký podíl nesplácených úvěrů. Omezit zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob a zlepšit přístup začínajících podniků a malých a středních podniků k finančním prostředkům prostřednictvím kapitálového trhu.

               5.Zvýšit transparentnost a efektivnost při zadávání veřejných zakázek, co se týče partnerství veřejného a soukromého sektoru a koncesí. Do konce roku 2016 zlepšit a urychlit správní postupy a udělování licencí, urychlit řešení daňových sporů a snížit regulační překážky, zejména ve službách podnikům. Podněcovat spolupráci mezi univerzitami a podnikatelským sektorem.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD (2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 255 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Dánska na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Dánska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které Dánsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Dánsku pro rok 2015
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)Dne 27. března 2015 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje vláda zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje schodek snížit natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Podle konvergenčního programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP dle očekávání postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož uvedené rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Z prognózy Komise z jara 2015 vyplývá, že strukturální saldo má střednědobý cíl splnit v roce 2015. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

               (9)Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je dlouhodobá nabídka pracovní síly s potřebnými dovednostmi. Díky reformě aktivní politiky na trhu práce z roku 2014 dosáhlo Dánsko pokroku ve zlepšování zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Reforma je v rané fázi provádění a její výsledky je třeba sledovat. V souladu s doporučeními odborné skupiny II Carstena Kocha jsou nadále zapotřebí dodatečná opatření pro osoby, které jsou nejvíce vyloučené z trhu práce. Klíčovými faktory se v tomto ohledu jeví být nízká úroveň dosaženého vzdělání, omezené zkušenosti na trhu práce, mládí a původ z přistěhovaleckého prostředí. Obecně lze konstatovat, že potenciál osob z přistěhovaleckého prostředí není stále dostatečně využit. Navzdory vysokým výdajům na vzdělávání jsou v Dánsku studijní výsledky pouze průměrné, a to zejména u žáků z přistěhovaleckého prostředí. Tento problém se snaží řešit reforma systémů základního a nižšího středního vzdělávání a systémů odborného vzdělávání a přípravy. K lepším výsledkům v oblasti vzdělávání je zapotřebí provést tyto reformy v plném rozsahu.

               (10)Zásadní význam pro posílení hospodářského oživení v Dánsku má zlepšení jeho konkurenceschopnosti. Nepostradatelný je v tomto ohledu růst produktivity, který byl v posledních dvou desetiletích slabý a byl ovlivněn překážkami při vstupu do odvětví služeb zaměřených na domácí trh a související regulatorní zátěží. Produktivita by mohla být podle Komise pro produktivitu zlepšena v oblasti stavebnictví a maloobchodu. Předpisy upravující maloobchody jsou velmi přísné a dosud nebyla přijata žádná opatření k jejich zjednodušení. Odvětví stavebnictví se vyznačuje přítomností náročných stavebních předpisů a velkým počet certifikačních systémů. Pro stavebnictví představila dánská vláda strategii v listopadu 2014. Je vedena dobrými úmysly, jako je zjednodušení pravidel, omezení technických prvků v žádostech o stavební povolení, zavedení mezinárodních norem, harmonizace vnitrostátních norem a zkrácení lhůt pro vydávání stavebních povolení. Tato strategie však ještě nebyla v plném rozsahu převedena do konkrétních opatření. Stále dochází k překrývání systémů povolení a certifikace, což v některých případech platí též pro dočasné poskytování přeshraničních služeb. Kromě toho poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit svou činnost v Dánsku, nejsou vždy zohledněny povolení a certifikáty, které byly vydány v jiných členských státech.

               (11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 2.

               (12)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Dánska
                  7
               , přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Dánsku v období 2015–2016:

               1.Zabránit odchýlení se od střednědobého cíle v roce 2016.

               2.Zvýšit produktivitu, zejména v odvětvích služeb zaměřených na domácí trh, včetně maloobchodu a stavebnictví. Zmírnit omezení uvalená na maloobchody a přijmout další opatření k odstranění zbývajících překážek, které představují systémy povolení a certifikace v odvětví stavebnictví.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 final.

                     (6)
                  SWD(2015) 24 final.

                     (7)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 324 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem České republiky na rok 2016a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2016

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem České republiky na rok 2016

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2016

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2016. Priority této roční analýzy potvrdila Evropská rada ve dnech 17.–18. března 2016. Dne 26. listopadu 2015 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které Česká republika není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (2)Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o České republice pro rok 2016
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení, která přijala Rada dne 14. července 2015, a v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (3)Dne 11. května 2016 předložila Česká republika svůj konvergenční program z roku 2016 a dne 12. května 2016 pak svůj národní program reforem na rok 2016. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2016 plánuje vláda pro rok 2016 mírné zhoršení celkového salda na –0,6 % HDP a od roku 2017 počítá s obecnou stabilizací na –0,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl, tj. strukturální schodek ve výši 1 % HDP, je v programovém výhledu i nadále plněn. V konvergenčním programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP zůstane v roce 2016 na úrovni 41,1 % a v roce 2019 se sníží na 39,3 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2017, nebyla dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2016 by mělo strukturální saldo činit –0,7 % HDP v roce 2016 a –0,9 % HDP v roce 2017, a překročit tak střednědobý rozpočtový cíl. Možné budoucí odchylky by se posuzovaly z hlediska potřeby udržovat strukturální saldo na úrovni střednědobého rozpočtového cíle. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Česká republika zřejmě ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrží.

               (6)V dlouhodobém výhledu existují pro Českou republiku středně velká rizika co do fiskální udržitelnosti. Tato rizika plynou primárně z předpokládaného dopadu veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, především výdajů na zdravotní péči, ale také výdajů na důchody. Opatření pozměňující důchodový systém, která byla v nedávné době přijata nebo která jsou plánována, by v případě jejich provedení vedla v dlouhodobém výhledu ke zhoršení stavu veřejných financí. Česká vláda v únoru 2016 přijala zákon, na jehož základě může flexibilněji upravit mechanismus valorizace důchodů. Projednávají se také návrhy, podle nichž by měl být nastaven strop pro zákonem stanovený věk odchodu do
                  důchodu na 65 let a podle nichž by měl být zaveden mechanismus pro pravidelný přezkum věku odchodu do důchodu. Zvýšení nízkého zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu se v současné době neplánuje. Obavy vzbuzuje také očekávané zvýšení dlouhodobých výdajů na zdravotní péči. Česká republika stojí před úkoly, jež spočívají ve zlepšení řízení a nákladové efektivnosti zdravotnictví, i když několik opatření se již aktuálně nachází v různých fázích provádění. Z ukazatelů je patrná vysoká spotřeba zboží a služeb a komparativně vysoké využívání nemocniční péče, která je dražší než péče ambulantní. Zdá se, že dostupné zdravotnické údaje nejsou efektivně využívány k plánování a racionalizaci kapacit lůžkové péče. Systém úhrad za nemocniční péči je přezkoumáván kvůli četným nedostatkům, mezi něž patří například skutečnost, že pro výpočet referenčních sazeb se využívá jen malý vzorek nemocnic. Česká republika dosud dostatečně neprozkoumala možnosti zlepšení koordinace ambulantní péče, posílení úlohy praktických lékařů jakožto lékařů prvního styku a snížení spotřeby ambulantních služeb, které nejsou nezbytné.

               (7)Fiskální rámec země patří k nejslabším v EU. Vláda v únoru roku 2015 přijala balíček reformních opatření, která řeší hlavní nedostatky v této oblasti, ale tento balíček ještě nebyl schválen Parlamentem. Jeho cílem je provést do vnitrostátního práva směrnici Rady 2011/85/EU o rozpočtových rámcích. V rámci navrhované reformy se plánuje posílení výdajových stropů a jejich přímé navázání na střednědobý rozpočtový cíl. Podle této reformy by byla vláda povinna přijímat rozpočty, jež by zaručovaly dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a byla by zřízena nezávislá fiskální rada, která by sledovala veřejné finance a zajišťovala větší transparentnost.

               (8)Pokud jde o investice na jednoho obyvatele, zůstává Česká republika pod průměrem EU a investice se navíc silně soustřeďují do hlavního města. Efektivnosti podnikatelského prostředí a investicím stále brání administrativní a regulační překážky. Specifické potíže provázejí realizaci infrastrukturních projektů v oblasti dopravy a energetiky. V programovém období 2007–2013 kromě toho vázlo čerpání prostředků EU, především v důsledku složitých postupů, nedostatků v systémech řízení a kontroly, neefektivních postupů při zadávání veřejných zakázek a slabé administrativní kapacity v orgánech podílejících se na realizaci projektů. V oblasti dopravní infrastruktury patří mezi administrativní překážky, jež stojí v cestě investicím, zdlouhavé postupy pro vydávání územních povolení a zpoždění plynoucí z řešení stížností u antimonopolního úřadu. Co se týče energetické účinnosti, veřejné programy ke snížení energetické náročnosti jsou roztříštěné a neefektivní z hlediska nákladů. Existují známky toho, že úspory energie se nezlepšují v souladu s národním akčním plánem energetické účinnosti. V odvětví služeb svědčí určitá fakta o regulatorní přísnosti. To platí zejména o některých odvětvích individuálně poskytovaných odborných služeb, kde se zdají být překážky pro vstup na trh a pro výkon povolání vyšší, než jaký je průměr EU. Nízká míra využívání kvalitních veřejných služeb on-line také brání rozvoji podnikatelského prostředí a je odrazem nedostatečné nabídky. Služby elektronické veřejné správy nevyužívají plně technologických možností ke zlepšení uživatelských zkušeností a patří k nejméně sofistikovaným v EU. Dostupné důkazy poukazují na poměrně vysoký výskyt daňových úniků. Řešení tohoto problému, zejména v souvislosti s DPH, je v České republice jednou z politických priorit. Na druhé straně ale nejsou plánována žádná opatření ke snížení relativně vysokých nákladů, které jsou spojeny s placením daní, nebo ke zjednodušení daňového systému. Předvyplňování tiskopisů nabízejí daňové orgány jen omezeně. Také využívání systémů elektronického podávání daňového přiznání ze strany poplatníků je omezené, i když u DPH došlo v tomto směru k určitému pokroku. Podle nejnovějších mezinárodních studií je navíc výběr daní spojen s poměrně vysokými náklady. Vysoké příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení se podílejí na celkově vysoké úrovni zdanění práce a diverzifikace do jiných oblastí, jako jsou daně z nemovitostí, je omezená.

               (9)Řada ukazatelů svědčí o výrazných slabinách ve veřejné správě. K určitému pokroku došlo v přijímání legislativních a nelegislativních opatření v rámci protikorupčního plánu z roku 2015. V listopadu 2015 schválil Parlament zákon o registru smluv. Jeho včasné provedení a další rozpracování by zlepšilo transparentnost a nákladovou efektivnost veřejných nabídkových řízení. Některé klíčové protikorupční zákony, jako například novela zákona o střetu zájmů a nový zákon o financování politických stran, všad dosud nebyly přijaty. Několik přijatých opatření se těžko prosazuje a mají omezený dopad a řada plánovaných opatření je opakovaně přesouvána do příštího akčního plánu. Navzdory určitým snahám řešit nedostatky českého systému zadávání veřejných zakázek je ve fungování tohoto systému ještě co zlepšovat, a to konkrétně pokud jde o hospodářskou soutěž, potažmo o nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou. To je zčásti dáno nedostatkem odpovídajícího školení pracovníků, kteří se na nabídkových řízeních podílejí, a tím, že se při zadávání veřejných zakázek neklade dostatečný důraz na kritéria kvality. Veřejný sektor se ve velké míře spoléhá na nesoutěžní postupy, kdy je jen v omezené míře schopen přilákat uchazeče, a zřídkakdy využívá souhrnného zadávání zakázek. Očekává se nicméně, že provádění směrnic o veřejných zakázkách, které byly nově zapracovány do vnitrostátního práva a které přinášejí modernizované postupy zadávání veřejných zakázek, bude příležitostí pro to, aby byl v politice veřejných zakázek zaveden strategický a na důkazech založený přístup, pokud jde o profesionalizaci, souhrnné zadávání veřejných zakázek, větší zaměření na kritéria kvality a o integritu pracovníků, kteří se na nabídkových řízeních podílejí.

               (10)V posledních letech došlo k výraznému zvýšení investic do výzkumu a vývoje, ale výsledky zůstávají slabé a panují obavy ohledně udržitelnosti výzkumné a vývojové infrastruktury. V českém systému výzkumu v současné době dochází k provádění velmi opožděných, ale významných reforem řízení, zejména co se týče hodnocení a financování. Stávající mechanismus financování je roztříštěný a chybí dostatečná koordinace mezi příslušnými subjekty, které nemají jasně rozdělené povinnosti ani priority. V oblasti výzkumu a vývoje se pracuje na komplexním hodnoticím rámci, který má být propojen s finančními zdroji, ale pokrok vázne. V omezené míře byly posíleny vazby mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Tyto vazby oslabuje hodnoticí rámec pro veřejné výzkumné organizace, jenž nezohledňuje úroveň spolupráce s podniky.

               (11)V lednu 2016 přijal Parlament reformu vysokého školství. Problémem zůstává atraktivnost učitelského povolání, kterou snižují mimo jiné poměrně nízké platy, a učitelé stárnou. Pro učitele a pedagogické pracovníky se vypracovává nový kariérní systém, jenž má přitažlivost tohoto povolání zvýšit, nicméně jeho zavedení bylo odloženo. Výsledky vzdělávání jsou obecně dobré, ale silně je ovlivňuje socioekonomické zázemí studentů. Jasně znepokojivé jsou slabé výsledky vzdělávání mezi znevýhodněnými skupinami, zejména Romy. Odhaduje se, že velmi vysoký podíl romských dětí předčasně ukončuje školní docházku. Mnohé romské děti získávají vzdělání mimo běžné školy, a ve výuce jsou na ně tudíž kladeny nižší nároky než na ostatní děti. Nedostatečně se využívá potenciálu, který z hlediska řešení tohoto problému skýtá další odborná příprava učitelů – aktivit profesního rozvoje, jež jsou zaměřeny na výuku ve smíšených skupinách a na inkluzivní vzdělávání, se účastní jen malé procento učitelů. V souvislosti s inkluzivním vzděláváním bylo přijato a začíná se provádět značné množství legislativních a administrativních opatření. Očekává se, že tato opatření přispějí ke snížení rozdílů, které existují v dosahovaném vzdělání a studijních výsledcích romských a neromských dětí. Parlament přijal v březnu 2016 novelu školského zákona, jež prodlužuje povinnou školní docházku o poslední rok předškolního vzdělávání a menším dětem zajišťuje nárok na místo v mateřské škole. Nerovnosti v systému vzdělávání nicméně představují překážku pro zlepšení kvality lidského kapitálu a brání lidem v dosahování výsledků na trhu práce v pozdějším životě.

               (12)Situace na trhu práce se v České republice zlepšila, avšak další zvyšování míry zaměstnanosti bude záviset na větší účasti nedostatečně zastoupených skupin. Mezi ty patří ženy s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací a příslušníci romské komunity. Ke zvýšení účasti ohrožených skupin osob na trhu práce by přispěly iniciativy veřejných služeb zaměstnanosti v kombinaci s vhodnými a dobře zacílenými aktivními politikami na trhu práce a individualizovanými službami. Ženám s malými dětmi brání v účasti na trhu práce přetrvávající nedostatek cenově dostupných a kvalitních služeb péče o děti, zejména o děti do tří let, a omezené využívání pružné pracovní doby. K řešení těchto nedostatků byla v posledních letech podniknuta určitá opatření, avšak úsilí by mohlo být ještě intenzivnější.

               (13)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2016. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a dospěla ke stanovisku
                  8
               , že Česká republika zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

               DOPORUČUJE České republice v období 2016–2017:

               1.Podniknout opatření, jež zajistí dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, ve světle budoucích rizik v oblasti zdravotní péče. Přijmout právní předpisy k posílení fiskálního rámce.

               2.Omezit regulační a administrativní překážky, jež brání investicím (zejména v dopravě a energetice), a zvýšit dostupnost služeb elektronické veřejné správy. Přijmout rozpracované protikorupční reformy a zlepšit postupy zadávání veřejných zakázek.

               3.Posílit řízení systému výzkumu a vývoje a usnadnit propojení akademické sféry se sférou podnikatelskou. Zvýšit atraktivnost učitelského povolání a přijmout opatření zvyšující začlenění znevýhodněných dětí (včetně romských) do vzdělávání v rámci běžných škol a předškolního vzdělávání. Odstranit překážky, jež brání větší účasti nedostatečně zastoupených skupin (zejména žen) na trhu práce.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.