               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Litvy na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Litvy na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Litva uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Litva jakožto země, jejíž měnou je euro, měla zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Litvě
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Litva učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 27. dubna 2017 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2017 a dne 28. dubna 2017 svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2017 plánuje zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 0,4 % HDP v roce 2017 na přebytek ve výši 1,3 % HDP v roce 2020. Plánuje se, že střednědobý rozpočtový cíl – tj. schodek ve výši 1 % HDP ve strukturálním vyjádření – bude v programovém období splněn s rezervou. Povolený postup korekce zahrnuje systémovou důchodovou reformu zahájenou v roce 2016. V roce 2017 odráží další rozsáhlé strukturální reformy trhu práce a důchodového systému. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout ze 40,2 % HDP v roce 2016 na 33,8 % HDP v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, se jeví jako realistický. Zároveň ale nebyla dostatečně specifikována opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových přebytků od roku 2017.

               (7)Litva ve svém programu stability z roku 2017 požádala, aby mohla využít dočasnou odchylku ve výši 0,5 % HDP v rámci preventivní složky na základě „Společně dohodnutého postoje k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu“, který potvrdila Rada ve složení ECOFIN v únoru 2016, a to vzhledem k plánovanému provedení rozsáhlejších strukturálních reforem s pozitivním dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. To se týká zejména zvýšení udržitelnosti důchodového systému díky posílené valorizaci a postupnému navyšování odpracovaných let započitatelných pro důchod. Reformy se však zarazily u zavedení automatické vazby mezi věkem odchodu do důchodu a nadějí dožití. Kromě toho, reformy modernizují pracovněprávní vztahy zavedením nových typů pracovních smluv, kratší výpovědní lhůty, nižšího odstupného a flexibilnější pracovní doby. Reformy rovněž posilují rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a dávek sociálního pojištění, rozšiřují oblast působnosti aktivních politik na trhu práce a snižují míru nezákonného zaměstnávání a zaměstnávání bez pojištění. Podle odhadu orgánů mají reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí tím, že v dlouhodobém výhledu přinesou průměrné roční úspory výdajů na důchody ve výši až 3,8 % HDP, zatímco část reformy týkající se trhu práce může zvýšit průměrný roční počet zaměstnaných osob až o 10 %, což se zdá být poměrně realistické. Proto v případě, že tyto reformy budou plně a včas provedeny, budou mít pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Na základě výše uvedeného lze v současnosti stanovit, že Litva splňuje podmínky pro udělení požadované dočasné odchylky v roce 2017, za předpokladu, že odpovídajícím způsobem provede dohodnuté reformy, což bude v rámci evropského semestru monitorováno. Avšak vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby se pokračovalo v plnění minimální referenční hodnoty (tj. strukturálního schodku ve výši 1,5 % HDP), a že se musí vzít v úvahu odchýlení dříve povolené na základě zvláštního ustanovení o systémové důchodové reformě (0,1 % HDP), může být nyní Litvě udělena další dočasná odchylka ve výši 0,4 % HDP pro rok 2017, což je o něco méně než požadovaná odchylka ve výši 0,5 % HDP.

               (8)Dne 12. července 2016 Rada Litvě doporučila, aby v roce 2017 zajistila, že se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle omezí na povolené odchýlení spojené se systémovou důchodovou reformou
                  10
               . S ohledem na odchýlení spojené s důchodovou reformou povolené pro rok 2016 a na dočasnou odchylku spojenou s provedením strukturálních reforem poskytnutou pro rok 2017 by mělo být umožněno, aby se v roce 2017 strukturální saldo zhoršilo o 1,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 by měla Litva tento požadavek v roce 2017 splnit. V roce 2018 by měla Litva splnit svůj střednědobý rozpočtový cíl, a to s ohledem na povolené odchylky pro rok 2016 související s provedením systémové důchodové reformy a pro rok 2017 související s provedením strukturálních reforem, jelikož dočasné odchylky se převádějí do období tří let. Podle prognózy Komise z jara 2017 to je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů ve výši 6,4 % v roce 2018, což odpovídá zhoršení strukturálního salda ve výši ‒0,6 % HDP. Při nezměněné politice se očekává, že Litva tento požadavek v roce 2018 splní. Celkově se Rada domnívá, že by Litva měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

               (9)V návaznosti na poslední zvýšení nezdanitelné minimální mzdy bylo v posledních letech výrazně sníženo daňové zatížení osob s nízkými příjmy a nyní se blíží průměru EU. Zároveň bylo omezeno kompenzační navyšování daně a následkem toho patří daňové příjmy v poměru k HDP k nejnižším v EU, což omezuje schopnost Litvy řešit sociální problémy v zemi. Nízké daňové příjmy jsou dány poměrně vysokým podílem stínové ekonomiky a relativně nízkými příjmy z ekologických daní a zdanění kapitálu.

               (10)I když Litva dosáhla v minulých letech značného pokroku ve výběru DPH, je její výpadek příjmu z DPH jedním z nejvyšších v EU. K problému nízkého výběru daní připívají nedostatky v přiznávání mezd. Zvýšení daňové morálky by navýšilo rozpočtové příjmy a zlepšilo spravedlnost daňového systému a výkonnost ekonomiky.

               (11)Růst indexu závislosti starých osob se bude zřejmě zrychlovat, a nezmění-li se stávající předpisy upravující důchody, výdaje na důchody v poměru k HDP do konce roku 2030 vzrostou o přibližně 50 %. Pro snížení náporu, jaký budou představovat výdaje na důchody pro veřejné finance, je zásadní, aby byla zavedena vazba mezi důchodovými dávkami a nadějí dožití.

               (12)Litva odložila vstup v platnost nového zákoníku práce a dalších právních předpisů týkajících se nového sociálního modelu. To jí poskytuje příležitost zajistit vhodnou rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou v pracovněprávních vztazích. Velkou výzvou pro Litvu i nadále zůstává vysoký počet lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, spolu s rostoucí nerovností v oblasti příjmů. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností a nejchudších 20 % domácností vzrostl z 5,3 v roce 2012 na 7,5 v roce 2015 a patří k druhému nejvyššímu v EU. To má negativní dopad na hospodářský růst, makroekonomickou stabilitu a rozvoj společnosti podporující začlenění. Kvůli nízkým výdajům na sociální ochranu není v současné době záchranná sociální síť schopna tento problém účinně řešit. Kromě toho rozdíl v nerovnosti příjmů před zdaněním a po něm a před sociálními transfery a po nich je jedním z nejnižších v EU. Vláda však učinila z boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení svoji prioritu. Právní předpisy týkající se nového sociálního modelu počítají se zvýšením rozsahu a přiměřenosti dávek v nezaměstnanosti. Rovněž se jedná o zlepšení přiměřenosti sociální pomoci. Tato významná rozhodnutí ještě musí být přijata a poté realizována. Pokud jde o řešení chudoby starších osob, Litva v roce 2016 přidala do předpisů o důchodovém systému mechanismus valorizace, který může být použit ke zlepšení přiměřenosti důchodových dávek.

               (13)Je důležité, aby Litva řešila výzvy v oblasti dovedností a zabývala se negativními účinky úbytku populace v produktivním věku. Podíl žáků s nedostatečnými základními dovednostmi je stále vysoký. Navzdory vysoké míře dosaženého terciárního vzdělání je vysokoškolské vzdělávání poznamenáno nedostatečnou kvalitou a finančními pobídkami, které podporují kvantitu a neefektivnost nad výkonností. Je třeba napřít úsilí k zajištění vysoce kvalitní výuky na všech úrovních vzdělávání (včetně reformy karierního postupu a pracovních podmínek). To má zásadní význam pro řešení slabých výsledků a nedostatků ve vzdělávání a zajištění kvality vysokoškolského vzdělávání (včetně zavedení financování založeného na výkonnosti a konsolidace vysokoškolských institucí). Trvale nízká úroveň účasti dospělých na vzdělávání v Litvě brání účinnosti reforem trhu práce a rozvoji lépe kvalifikované pracovní síly. Litva se zaměřila na zvýšení nabídky a relevantnosti veřejně poskytovaných vzdělávacích příležitostí, ale zatím to nepřineslo hmatatelné výsledky. K dosažení vyšší a udržitelné úrovně účasti dospělých na vzdělávání musí Litva také povzbuzovat jednotlivce, aby se začali vzdělávat, a více motivovat zaměstnavatele, aby svým zaměstnancům poskytovali vzdělávací příležitosti.

               (14)Míra nezaměstnanosti mezi málo kvalifikovanými a středně kvalifikovanými jednotlivci je stále nad průměrem EU. Osoby se zdravotním postižením se potýkají s vysokou mírou chudoby, která je částečně způsobena jejich mizivým začleněním na trhu práce. Aktivní opatření na trhu práce mají v současnosti pouze omezený podíl na pomoci lidem znovu se začlenit na litevský trh práce. Litva má značné možnosti, jak zvýšit integraci na trhu práce, včetně rozšíření podpůrných opatření pro osoby se zdravotním postižením. To například zahrnuje rozšíření podporovaného zaměstnávání a programu profesní rehabilitace a zvýšení dostupnosti finančních prostředků na rehabilitaci. Nedávno přijatý zákon o zaměstnanosti může potenciálně zlepšit ustanovení o aktivních opatřeních na trhu práce.

               (15)Litva učinila v minulých letech pokrok ve zlepšování sociálního dialogu. Sociální partneři se aktivně účastnili jednání o novém zákoníku práce a novém sociálním modelu a vláda zavedla akční plán na posílení sociálního dialogu. Jeho cílem je navýšit kapacity sociálních partnerů, podporovat kolektivní vyjednávání a zlepšit sociální dialog na všech úrovních.

               (16)Zdravotní stav litevské populace má i nadále výrazně negativní dopad na potenciálně dostupnou pracovní sílu a produktivitu práce. Ačkoli se vyvíjí úsilí přesměrovat pacienty na nákladově efektivnější typy zdravotní péče, výkonnost systému zdravotnictví je i nadále omezena značným využíváním nemocniční péče a nízkými výdaji na prevenci a veřejné zdraví. Finanční spoluúčast je velmi vysoká, zejména u léčiv.

               (17)Nepříznivý demografický vývoj znamená, že hospodářský růst bude čím dál tím více záviset na produktivitě práce. V období 2000–2015 měla Litva jeden z nejvyšších růstů produktivity práce mezi členskými státy EU. Tempo tohoto růstu se však v poslední době zpomalilo. Litevské veřejné investice trpí špatným plánováním a slabou vazbou na strategické cíle země. Intenzita výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru se zvýšila na hodnotu, která mírně převyšuje průměr EU v roce 2015, zatímco míra výzkumu a vývoje v soukromém sektoru stále zaostává. V roce 2016 byly přijaty Pokyny k reformě politiky vědy a inovací Litvy (Lithuanian Science and Innovation Policy Reform Guidelines) s cílem řešit přetrvávající problémy v oblasti výzkumu a inovací. Za tímto účelem vyzývají k reformě financování institucí výzkumu a vývoje, konsolidaci výzkumných a vysokoškolských institucí, vědeckých center a technologických parků a zvýšení koordinace, monitorování a hodnocení politik. V Litvě došlo k určitému pokroku v podpoře alternativních způsobů financování. To pomohlo ke zřízení řady fondů rizikového a předstartovního kapitálu. Vláda také nedávno předložila zákon o skupinovém investování.

               (18)V posledních letech pravidelně roste počet případů úplatkářství, které jsou předloženy soudu, což ukazuje, že Litva zintenzivnila úsilí v boji proti korupci. V několika důležitých oblastech, jako je zdravotnictví a veřejné zakázky, se však ustanovení proti drobné korupci a korupci na vysoké úrovni ne vždy uplatňují v praxi. Neduhem zdravotnictví je rozšířená praxe přijímání neoficiálních plateb ze strany lékařů. Oblast veřejných zakázek není dostatečně transparentní, zejména na úrovni obcí. Kromě toho, nedostatečná právní úprava týkající se oznamovatelů odrazuje od upozorňování na potenciální nesrovnalosti ve veřejném a soukromém sektoru. Ve svém protikorupčním programu si vláda potírání korupce ve zdravotnictví stanovila za prioritu. Vláda také za účelem snížení rizika korupce a střetů zájmů u veřejných zakázek s nízkou hodnotou stanovila, že veřejní zadavatelé musí na internetu zveřejňovat informace o vypsaných řízeních, vybraných uchazečích a zakázkách, které byly zadány. Přesto je nutné situaci neustále sledovat, aby se zajistilo provádění těchto politik.

               (19)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  11
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Litvě v období 2017–2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což znamená zůstat na pozici střednědobého rozpočtového cíle v roce 2018 s ohledem na dočasně povolené odchylky související s provedením systémové důchodové reformy a strukturálních reforem. Zlepšit dodržování daňových předpisů a rozšířit daňovou základnu na zdroje, které méně omezují růst. Přijmout opatření k řešení problému střednědobé fiskální udržitelnosti související s důchodovými dávkami.

               2.Řešit nedostatek kvalifikovaných pracovníků prostřednictvím účinných aktivních opatření na trhu práce a vzdělávání dospělých a zlepšit výsledky vzdělávání cestou odměňování kvality ve výuce a vysokoškolském vzdělávání. Zlepšit výkonnost systému zdravotní péče posílením ambulantní péče, prevence nemocí a finanční dostupnosti. Zlepšit přiměřenost záchranné sociální sítě.

               3.Přijmout opatření k posílení produktivity zlepšením efektivity veřejných investic a posílením jejich vazby na strategické cíle země.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Úř. věst. C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litva se může v letech 2017 a 2018 odchýlit od svého střednědobého rozpočtového cíle o povolenou odchylku pro rok 2016 související s provedením systémové důchodové reformy, jelikož dočasné odchylky se převádějí do období tří let.

                     (11)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)K udržení a posílení rozvoje eurozóny je zapotřebí pokračovat v politických krocích na podporu vyvážené korekce v soukromém a veřejném sektoru a zvýšit růstový potenciál hospodářství ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Hospodářské oživení v eurozóně sice probíhá, ovšem je omezováno důsledky nedávné hospodářské a finanční krize, mezi něž patří probíhající obnova vnější rovnováhy, vysoká úroveň veřejného a soukromého zadlužení a související tlaky na snižování finanční páky, přetrvávající strukturální nepružnosti na vnitrostátních trzích práce a produktů, vysoká nezaměstnanost a nízká důvěra, jakož i přetrvávající nedostatek investic. Provádění reforem stanovené v doporučeních pro jednotlivé členské státy dosud nepokročilo natolik, aby byly naplněny příslušné ambice.

               (2)Eurozóna nepředstavuje jen úhrn svých členů. Ekonomiky eurozóny jsou navzájem úzce provázány, což podtrhuje potřebu větší koordinace fiskální, finanční a strukturální politiky. Orientace politik na úrovni eurozóny by měla podporovat růst a současně zajistit, aby nebyl ohrožen pokrok při obnově rovnováhy. Členské státy eurozóny jsou obzvláště odpovědné za účinné provádění rámce správy ekonomických záležitostí, který byl v posledních letech významně posílen. K tomu je zapotřebí zvýšit vzájemný tlak podporující provádění vnitrostátních reforem a fiskální obezřetnost. Rovněž je nutno posuzovat vnitrostátní reformy více z pohledu eurozóny, internalizovat možné vedlejší účinky a podněcovat opatření, jež jsou pro hospodářskou a měnovou unii zvláště důležitá.

               (3)V eurozóně dosud nejsou ambiciózní strukturální reformy k modernizaci ekonomik a posílení konkurenceschopnosti i růstového potenciálu prováděny dostatečnou měrou.  Rozsah nerovnováhy před krizí, pozice v hospodářském cyklu a fiskální prostor, který je k dispozici, se v jednotlivých členských státech výrazně liší. Navzdory zlepšení na trzích práce a určitému pokroku v případě reforem ke zlepšení odolnosti trhů práce jsou míry nezaměstnanosti i nadále vysoké a hrozí, že dlouhodobá nezaměstnanost se stane trvalým jevem, což dále oslabuje sociální situaci nejzranitelnějších zemí. Obnova vnější rovnováhy pokračuje, ovšem pokrok je nerovnoměrný a nedošlo ke korekci velkých přebytků běžného účtu. Ambiciózní strukturální reformy trhů práce a produktů by usnadnily nezbytnou hospodářskou korekci v rámci eurozóny a podpořily růst v zemích, které dané reformy provádějí. Reformy rovněž přispívají k většímu sociálnímu začlenění tím, že zvyšují zaměstnanost a snižují ceny pro spotřebitele. Budou-li strukturální reformy prováděny ve všech členských státech společně, budou přínosem pro eurozónu jako celek díky příznivým účinkům přelévání prostřednictvím obchodních a finančních kanálů. Podpořila by se tím rovněž vhodná politická rozhodnutí ve zbytku eurozóny. Tomuto procesu mohou pomoci i tematická jednání Euroskupiny prostřednictvím hodnocení a referenčního srovnávání reforem a jejich dopadu na eurozónu jako celek. Lze k tomu využívat osvědčené postupy, dohody o společných zásadách řádných reforem i vzájemný tlak. S ohledem na proces korekce na vnitrostátní úrovni, a tedy i fungování eurozóny, je zvláště důležité pravidelně sledovat pokrok u reforem v členských státech, které se potýkají s nadměrnou nerovnováhou a nerovnováhou, která vyžaduje rozhodná opatření.

               (4)Jedním z klíčových politických úkolů, před nimiž eurozóna stojí, je snížit veřejný dluh odpovědným přístupem ve fiskální oblasti. Díky konsolidačnímu úsilí z minulých let se fiskální situace eurozóny zlepšila, ale koordinace fiskálních politik stále není optimální. Řada členských států eurozóny musí i nadále provádět fiskální korekci, aby snížila velice vysoké úrovně dluhu. Ostatním země se nabízí větší manévrovací prostor a mohly by jej využít k podpoře domácí poptávky se zvláštním akcentováním investic; podpořilo by to růst domácí ekonomiky i eurozónu jako celek. Flexibilita pravidel Paktu o stabilitě a růstu členským státům umožňuje zjednodušit strukturální reformy a investice, ovšem zároveň se řídí společně dohodnutými pravidly. Fiskální strategie stále dostatečně nepodporují růst. Na straně příjmů se navzdory zvýšené koordinaci v rámci Euroskupiny nabízí další prostor pro zlepšení účinnosti daňových systémů a snížení daňového zatížení práce. Na straně výdajů je zapotřebí více se soustředit na veřejné investice podpořené důkladnou analýzou nákladů a přínosů, jakož i na jiné veřejné výdaje s výraznými a příznivými účinky na růst. V přezkumech výdajů byla zdůrazněna potřeba zefektivnit veřejnou správu. K tomuto procesu přispějí řádně fungující vnitrostátní fiskální rámce.

               (5)Podmínky na finančním trhu v eurozóně se zlepšují, ovšem poskytování úvěrů soukromému sektoru je i nadále utlumeno a finanční trhy jsou stále roztříštěné. V eurozóně to brzdí investice. V důsledku toho se otevírá značná investiční mezera, jakkoli jsou zapotřebí jak hmotné, tak nehmotné investice. Investiční plán EU nabízí příležitosti pro uvolnění investic, jež by byly směrovány k produktivnímu využití. Dopad tohoto investičního plánu i rozšířeného programu ECB na nákup aktiv bude rozsáhlejší, budou-li jej provázet opatření v rámci širšího finančního sektoru, která by měla obnovit úvěrové toky, prohloubit kapitálové trhy a povzbudit dlouhodobé financování ekonomiky. Dokončuje se vytvoření bankovní unie, kterou podpoří uplatňování jednotného souboru pravidel a důsledného regulačního přístupu. Lepší integrací a účinnějšími kapitálovými trhy by se aktivovaly další finanční prostředky na investice, evropská ekonomika by byla méně závislá na bankách a její finanční struktury by byly vyváženější a stabilnější.

               (6)Navzdory nedávným úspěchům při posilování struktury hospodářské a měnové unie vyvstává v současnosti úkol pokročit v jejím dokončení. Hospodářskou a měnovou unii bude třeba rozvíjet postupně a způsobem, v němž se bude spojovat disciplína a solidarita. Předseda Komise společně s předsedou Evropské rady, předsedou Evropského parlamentu, prezidentem Evropské centrální banky a předsedou Euroskupiny připraví další kroky v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně,

               DOPORUČUJE, aby členské státy eurozóny v období 2015–2016 přijaly v rámci Euroskupiny opatření s cílem:

               1.Využít vzájemný tlak s cílem podporovat strukturální reformy, které usnadňují nápravu velkého vnitřního a vnějšího dluhu a podporují investice. Pravidelně posuzovat uskutečňování reforem v členských státech, které vykazují vážnou nerovnováhu.  Pokračovat v pravidelném tematickém hodnocení strukturálních reforem. Do jara roku 2016 přijmout rozhodnutí o opatřeních navazujících na koordinační cvičení zaměřené na snižování vysokého daňového zatížení práce a reformu trhů se službami.

               2.Koordinovat fiskální politiky a zajistit, aby celková orientace fiskální politiky v eurozóně byla v souladu se riziky spojenými s udržitelností a podmínkami hospodářského cyklu. Do jara roku 2016 vést tematické diskuze o zlepšení kvality a udržitelnosti veřejných financí a soustředit se zejména na stanovování priorit u hmotných a nehmotných investic na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU a na úpravu daňových systémů za účelem větší podpory růstu. Sledovat účinné fungování nedávno posílených vnitrostátních fiskálních rámců.

               3.Zajistit včasné dokončení opatření navazujících na komplexní posouzení ze strany Evropské centrální banky, provedení směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, dokončení ratifikace mezivládní dohody o Jednotném fondu pro řešení krizí a učinit daný fond plně funkční od ledna 2016. Podporovat opatření vedoucí k prohloubení tržního financování, zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky a vyvinout alternativní zdroje financování. Podporovat další reformy vnitrostátních rámců pro platební neschopnost.

               4.Nadále pracovat na prohloubení hospodářské a měnové unie a přispět ke zlepšení rámce pro ekonomický dohled v souvislosti se zprávou o dalších krocích v zájmu lepší správy ekonomických záležitostí v eurozóně, připravenou předsedou Evropské komise Junckerem v úzké spolupráci s předsedou Evropské rady Tuskem, předsedou Evropského parlamentu Schulzem, prezidentem ECB Draghim a předsedou Euroskupiny Dijsselbloemem, a následnými opatřeními.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem České republiky na rok 2015a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem České republiky na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu České republiky z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem České republiky na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Česká republika uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o České republice pro rok 2015
                  6
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Česká republika učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložila Česká republika svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,9 % HDP v roce 2015 a 0,6 % HDP v roce 2018. Záměrem vlády je dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018, ale na základě přepočteného strukturálního salda
                  7
                se očekává, že uvedený cíl bude splněn do roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout téměř 41 % a následně by měl postupně klesat až na 40,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný a opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, byla dostatečně upřesněna. Hrozí však, že dopad opatření plánovaných na straně příjmů by mohl být nižší, než jaký se odhaduje. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo být v roce 2015 dodrženo výdajové kritérium. Pro rok 2016 se očekává určité odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,3 % HDP. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Česká republika by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Hlavní prvky stávajícího fiskálního rámce jsou zavedeny. Rozsah střednědobého rozpočtového plánování a numerického fiskálního pravidla je však omezený a prosazování vázne. Během roku 2015 by měl být podle aktuálních plánů přijat návrh reformního balíčku, který byl několikrát upraven a zpožděn. Česká republika stále čelí výzvám, pokud jde o dlouhodobou fiskální udržitelnost, a to především kvůli očekávaným nárůstům ve výdajích na důchody a zdravotní péči. V případě důchodového systému se výhled poněkud zlepšil díky příznivějším demografickým prognózám. Česká vláda plánuje postupně zvyšovat zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, ale změna plánovaná pro střednědobý výhled je příliš pomalá. V současné době jsou projednávány změny ve stávajícím systému valorizace důchodů, ale prozatím nebyla přijata žádná opatření. Třebaže byla podniknuta některá opatření ke zlepšení nákladové efektivnosti a správy ve zdravotnictví, pokrok v této oblasti byl omezený. Z ukazatelů, jimiž se měří výsledky v nemocničním odvětví, vyplývá, že lékařské výkony se ne vždy provádějí nákladově efektivním způsobem, a přidělování zdrojů není snadné, neboť přetrvávají problémy se zavedením systému pro úhrady nákladů, které nemocnicím vznikají. Praktičtí lékaři také podle všeho náležitě neplní úlohu lékařů prvního styku. Veřejné zakázky ve zdravotnictví jsou často provázeny nesrovnalostmi, což nasvědčuje nedostatkům ve správě a dozoru.

               (9)Hlavními úkoly v oblasti daní jsou omezení daňových úniků a docílení toho, aby byl výběr daní pro daňové poplatníky i daňové orgány finančně a časově méně náročný. Dodržování daňových předpisů a boj proti daňovým únikům si Česká republika vytyčila jako priority a v tomto směru podniká řadu kroků. V roce 2015 bylo zavedeno několik opatření, která se týkají přímých i nepřímých daní, a s dalšími opatřeními se počítá pro rok 2016. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou však stále příliš vysoké. Daňový systém by pomohlo zjednodušit sjednocení základů daně u daně z příjmů fyzických osob a u příspěvků na zdravotní a sociální zabezpečení, nicméně tato změna nebyla nadnesena a řešení této záležitosti se v současné době ani neplánuje. Pokroku ve zjednodušování daňových přiznání a ve větším využívání předvyplněných formulářů schází systematičnost. Namísto zjednodušení systému DPH zavedla Česká republika v roce 2014 její třetí sazbu. Omezeně se pokročilo při zmenšování rozdílů v daňovém zacházení se zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými. Daňové příjmy v České republice jsou i nadále silně založeny na zdanění práce, přičemž poměrně vysokému daňovému zatížení práce čelí pracující s nízkými příjmy, především pak ti, kteří jsou bezdětní. Opatření, jež začínají platit v roce 2015, do určité míry snižují zdanění práce u některých konkrétních skupin, avšak jejich celkový dopad bude omezený. Daně z nemovitostí a ekologické daně (s výjimkou pohonných hmot) jsou stále nízké, a nabízejí tak potenciální prostor pro přesun daňové zátěže aktuálně soustředěné na oblast práce.

               (10)Omezený pokrok byl za rok 2014 zaznamenán i u zrychlování reformy regulovaných povolání, ale přechodný národní akční plán přijatý v dubnu 2015 obsahuje řadu konkrétních opatření a kroků, jež mají zlepšit regulatorní rámec a zrušit neodůvodněné a neúměrné požadavky.

               (11)Řešení korupce, o které Česká republika v posledních letech usiluje, se výrazně zpožďuje. Do nejnovějšího protikorupčního akčního plánu byla zahrnuta řada prioritních oblastí. Plán počítal se zákony o finanční kontrole, státním zastupitelství, financování politických stran a ochraně oznamovatelů, s novou politikou řízení státních podniků a s novelou zákona o svobodném přístupu k informacím. Na přijetí těchto předpisů se ale patrně nepracuje příliš intenzivně. Přijetím a prováděním zákona o státní službě a s ním souvisejících opatření začala Česká republika řešit problematiku efektivity a stability veřejné správy. Veřejným investicím stojí v cestě administrativní i regulatorní překážky bránící plánování investic a také netransparentní a zdlouhavé postupy pro získání územních a stavebních povolení. Řada iniciativ se v posledních letech soustřeďovala na veřejné zakázky, avšak transparentnost zůstává i nadále předmětem pochybností. Veřejné zakázky se totiž stále ještě nezveřejňují v centralizovaném registru. Postupy pro zadávání veřejných zakázek nejsou dostatečně efektivní, protože zadavatelům chybí odpovídající vedení a školení. Také dohled nad systémem zůstává chabý.

               (12)Celková míra zaměstnanosti v zemi je v současné době vysoká, ale stále platí, že některé znevýhodněné skupiny jsou na trhu práce nedostatečně zastoupeny. Patří mezi ně rodiče s malými dětmi, pracovníci s nízkou kvalifikací, lidé s postižením a Romové. Česká republika podnikla některé kroky ke zvýšení efektivnosti a účinnosti veřejných služeb zaměstnanosti. Roste míra zaměstnanosti mezi mladými lidmi a veřejné služby zaměstnanosti se snaží zaměřovat právě na tuto skupinu. Ženám s dětmi komplikuje účast na trhu práce nedostatek kvalitních a cenově dostupných služeb péče o děti a omezené využívání pružné pracovní doby. Česká republika podnikla některé kroky, aby se dostupnost péče o děti zvýšila, ale politika na podporu veřejné péče o nejmenší děti je i nadále nedostatečná.

               (13)Výsledky vzdělávání se v České republice v posledních letech lepší, ale v zemi přetrvávají strukturální problémy. Účast na terciárním vzdělávání rychle vzrostla, vyvstávají však obavy, že u mladších absolventů terciárního vzdělávání klesá úroveň znalostí. Opožděná reforma vysokého školství, jejíž přijetí se plánuje na rok 2015, by měla zavést akreditaci institucí, striktnější vnitřní zajišťování kvality a širší využívání profilace studentů a zlepšit systémy financování. Do základního vzdělávání je třeba přijmout více učitelů, ale kvůli nízkým platům a negativnímu vnímání profese je těžké do oboru přilákat talentované uchazeče. Nový kariérní systém, který má zlepšit jak nábor učitelů, tak jejich profesní rozvoj, by měl být dokončen v první polovině roku 2015 a zaveden v září 2016. Celkový dopad tohoto systému bude nicméně do značné míry záviset na dostupném financování. Chybí rovněž komplexní přístup k hodnocení a podpoře škol a žáků vykazujících slabé výsledky. Zavedení takového přístupu by ve vzdělávání mohlo přispět k větší efektivnosti a rovnosti. Omezeně se pokročilo v zajišťování inkluzivnějšího vzdělávání, navzdory skutečnosti, že vláda přijala pro oblast vzdělávání komplexní strategii. Mladí lidé se slabým socioekonomickým zázemím (včetně Romů) vykazují nižší úspěšnost ve vzdělávání i na trhu práce.

               (14)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky České republiky, kterou zveřejnila ve své zprávě o České republice pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla České republice adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v České republice, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (15)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program České republiky, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE České republice v období 2015–2016:

               1.Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP v roce 2016. Dále zlepšit nákladovou efektivnost a správu ve zdravotnictví.

               2.Bojovat s daňovými úniky, zjednodušit daňový systém a provést protikorupční plán. Podniknout opatření ke zvýšení transparentnosti a efektivnosti při zadávání veřejných zakázek, zejména zavedením centrálního registru veřejných zakázek a posílením vedení a dohledu.

               3.Snížit vysoké daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy přesunutím daňové zátěže do jiných oblastí. Dále zvýšit dostupnost cenově přijatelných služeb péče o děti.

               4.Přijmout reformu vysokého školství. Zajistit odpovídající odbornou přípravu učitelů, podpořit školy vykazující slabé výsledky a podniknout opatření ke zvýšení školní docházky u znevýhodněných dětí, včetně Romů.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Strukturální saldo přepočítává Komise podle společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v konvergenčním programu.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2015a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2015

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2015

                  a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2015

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy
                  2
               , a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  3
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  4
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2014.

               (4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu
                  5
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování
                  6
               , ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Bulharsku pro rok 2015
                  7
               . V této zprávě byl posouzen pokrok, který Bulharsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Bulharsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména otřesy ve finančním sektoru, k nimž došlo v roce 2014, vyvolaly obavy ohledně bankovních praktik v části vlastněné domácími subjekty, které mohou mít vážné důsledky pro finanční sektor a celkovou makroekonomickou stabilitu. Kromě toho stále záporná (i když zlepšující se) vnější pozice, nadměrný objem úvěrů v podnikovém sektoru a slabá korekce trhu práce nadále představují makroekonomická rizika a zasluhují velkou pozornost.

               (7)Dne 30. dubna 2015 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)Na Bulharsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje vláda udržet celkový schodek vládního sektoru v roce 2015 na hodnotě 2,8 % HDP. Záměrem vlády je následně schodek postupně snížit na úroveň 1,3 % HDP v roce 2018. Podle konvergenčního programu vláda plánuje splnit střednědobý cíl, jímž je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, v roce 2018. Poměr veřejného dluhu k HDP se má během doby platnosti programu zvýšit, takže v roce 2018 dosáhne téměř 31 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové prognózy vycházejí, je reálný. Opatření na podporu plánovaných cílů schodku počínaje rokem 2016 však nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2015 má být čistý růst výdajů v roce 2015 v souladu s výdajovým kritériem. Nicméně s ohledem na zhoršení strukturálního salda (1,7 % HDP v roce 2014) existuje určité riziko odchylky od tohoto požadavku během let 2014–2015. V roce 2016 hrozí riziko výrazné odchylky, jelikož čistý růst výdajů kritérium překračuje o 0,9 % HDP. V obou letech tedy budou nutná další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Bulharsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)Dodržování daňových předpisů je v Bulharsku i nadále velkým problémem. Je třeba komplexní strategie pro dodržování daňových předpisů založená na důkladné analýze rizik, systematickém posuzování dopadů již přijatých opatření a úzké spolupráci mezi různými orgány daňové správy.

               (10)Bulharský systém zdravotní péče trpí několika významnými problémy, mezi něž mimo jiné patří špatný zdravotní stav obyvatel, malý objem finančních prostředků a výrazná neefektivita ve využívání zdrojů. Střední délka života je značně pod průměrem EU a střední délka života při narození patří k nejnižším v EU. Systém je i nadále založen na nepřiměřeně velkém odvětví nemocniční péče. Přestože se financování primární a ambulantní péče v nedávných letech v nominálním vyjádření mírně zvýšilo, je jeho objem stále poměrně omezený. Fond zdravotní péče má smluvní povinnost hradit nemocnicím léčbu za předem stanovené ceny, což nemocnice motivuje k poskytování neadekvátně zacílené zdravotní péče. V roce 2014 byla přijata národní strategie pro zdravotnictví, které však chybí jasný realizační plán.

               (11)Otřesy v bankovním sektoru, k nimž došlo v létě roku 2014, odhalily institucionální a dohledové nedostatky. Skutečnost, že orgán dohledu nezachytil vážné problémy, jimž čelila čtvrtá největší banka v zemi, Korporativna Targovska Banka (KTB), poukazuje na nedostatky v postupech dohledu nad finančním sektorem a na přehlédnutí rizika koncentrace. Byla tím oslabena důvěryhodnost bankovního dohledu, což následně vyvolalo i pochyby o zdraví ostatních částí finančního sektoru. Krize likvidity během léta 2014 odhalila nedostatek kapitálu a vedla k odebrání bankovní licence KTB. Pojištěné vklady, jejichž objem odpovídal přibližně 5 % HDP, byly vyplaceny s velkým zpožděním.

               (12)Aktivní politiky na trhu práce jsou nedostatečně rozvinuté, pokud jde o pokrytí i zacílení. Kvůli roztříštěnosti agentur je velmi náročné poskytovat nezaměstnaným a neaktivním osobám dávky a služby. Koordinace mezi úřady práce a ředitelstvím pro sociální pomoc není zaměřena na efektivní a integrované zajišťování opatření na pomoc nejzranitelnějším skupinám. Bulharsko má vysoký podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří nejsou v kontaktu se službami zaměstnanosti, a pohybují se tak mimo dosah standardních aktivačních opatření trhu práce. Většina nezaměstnaných v Bulharsku je bez práce dlouhodobě, což nasvědčuje tomu, že je tento fenomén více strukturální než cyklický. Bulharská minimální mzda je sice v nominálním vyjádření nejnižší v EU, ale od roku 2011 se podstatně zvýšila a vláda v nadcházejících letech plánuje další výrazná navýšení. Takovéto ostré diskreční posuny ve vládní politice stanovování mezd by mohly narušit trh práce. Pro stanovování minimální mzdy navíc neexistují jasná pravidla, takže systém vytváří nejistotu ohledně toho, zda bude dosaženo správné rovnováhy mezi podporou zaměstnanosti a konkurenceschopnosti na jedné straně a ochranou pracovních příjmů na straně druhé. Chudoba a sociální vyloučení jsou i nadále problémem, jelikož míra materiální deprivace v zemi je jedna z nejvyšších v Unii. Obzvláště vysoká míra chudoby a sociálního vyloučení panuje u romské populace. Většina mladých Romů nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Docházka romských dětí do předškolních zařízení a školek je nízká a téměř čtvrtina dětí ve věku 7–15 let je mimo vzdělávací systém.

               (13)Nízká kvalita systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich malá relevance pro trh práce brání zásobování ekonomiky pracovními silami s vhodnou kvalifikací. Míra účasti dospělých na celoživotním učení je jedna z nejnižších v EU. Ani po letech průtahů Bulharsko dosud nepřijalo reformu zákona o školním vzdělávání a provádění strategie řešící předčasné ukončování školní docházky je stále v rané fázi. V roce 2014 byla aktualizována národní strategie odborného vzdělávání a přípravy a byla přijata nová strategie vyššího vzdělávání. Realizace těchto strategií by měla pomoci zdokonalit vzdělávací systém, zvýšit jeho relevanci pro ekonomiku a podporovat inovace a vytváření pracovních míst.

               (14)Na jaře 2015 představila vláda návrh reformy důchodového systému. Přiměřenost a udržitelnost důchodového systému závisejí na reformách, které podporují delší pracovní život s menším počtem přerušení a poskytují k němu motivaci. V roce 2013 bylo zjištěno, že 1,2 milionu důchodců pobírá důchody, které je umisťují pod vnitrostátní hranici chudoby. Hlavními příčinami nízkých důchodových nároků jsou předčasné důchody a krátká období plateb příspěvků. Rychlé stárnutí bulharské společnosti situaci v budoucnu pravděpodobně ještě zhorší. Je proto na místě, aby Bulharsko dále omezovalo růst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, aby tak přispělo k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, a to včetně provedení důkladných důchodových reforem.

               (15)Klíčovým stavebním kamenem podnikatelského prostředí vstřícného vůči investorům je nezávislý, kvalitní a efektivní systém soudnictví a účinné mechanismy boje s korupcí. Hlavními problémy v této oblasti představuje absence celkové koordinace, institucionální nedostatky a špatné výsledky, pokud jde o dosažení pravomocných odsouzení. Na tyto důležité oblasti politiky se zaměří mechanismus pro spolupráci a ověřování.

               (16)Insolvenční rámec v Bulharsku je neefektivní, zvyšuje nejistotu účastníků trhu a snižuje celkovou atraktivitu země pro investory. Úpadková řízení jsou delší než ve srovnatelných zemích a návratnost pohledávek je nízká. Potřebu efektivního rámce pro řešení úpadků je také třeba vnímat v kontextu vysoké zadluženosti nefinančních podniků v Bulharsku a úlohy takového rámce při snižování zadluženosti.

               (17)V roce 2014 byly přijaty strategie pro reformu veřejné správy a zavedení elektronické veřejné správy. K jejich realizaci bude nutné silné politické vedení a koordinace. I přes dříve vynaložené úsilí zůstává kvalita veřejných služeb nízká. Nedostatečný rozvoj elektronické veřejné správy omezuje úsilí o zvýšení transparentnosti a snížení administrativní zátěže. Obzvláště problematické jsou postupy zadávání veřejných zakázek, které brzdí často se měnící právní rámec a nedostatečná administrativní kapacita. Ověřování ex ante nabídkových řízení se často provádí jen formálně. Současně se na veřejné zakázky uplatňují překrývající se kontroly ex post, které někdy docházejí k rozdílným závěrům. Jednou z příčin nedostatečné transparentnosti nabídkových řízení je skutečnost, že nebyla dokončena instalace plného rozsahu platforem pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Nesrovnalosti v postupech zadávání veřejných zakázek měly v minulosti za následek značná zpoždění při provádění programů fondů EU, mají negativní dopad na podnikatelské prostředí a brání tolik potřebnému zdokonalení infrastruktury. Víceletá strategie přijatá v červenci 2014 s cílem řešit hlavní slabiny systému zadávání veřejných zakázek uvádí jasný harmonogram konkrétních kroků, které mají být podniknuty v letech 2015 a 2016. Je nutné ji realizovat.

               (18)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Bulharska, přičemž její stanovisko
                  8
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3 a 5,

               DOPORUČUJE Bulharsku v období 2015–2016:

               1.Vyhnout se v roce 2015 strukturálnímu zhoršení veřejných financí a v roce 2016 dosáhnout korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě komplexní analýzy rizik a hodnocení minulých opatření provést rozhodné kroky ke zlepšení výběru daní a řešení stínové ekonomiky. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče, zejména provedením přezkumu cen zdravotní péče a posílením ambulantní a primární péče.

               2.Do prosince 2015 v úzké spolupráci s evropskými orgány dokončit celosystémový nezávislý přezkum kvality aktiv a zátěžový test bankovního sektoru směřující zdola nahoru. Prověřit portfolia v odvětvích důchodových fondů a pojišťovnictví. Prověřit a upevnit dohled nad bankovním i nebankovním finančním sektorem, mimo jiné posílením rámců pro řešení krizí bank a pojištění vkladů. Zlepšit správu a řízení finančních zprostředkovatelů, mimo jiné řešením rizika koncentrace a expozic spřízněných stran.

               3.Vypracovat integrovaný přístup vůči skupinám na okraji trhu práce, zejména starším pracovníkům a mladým lidem, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy zřídit transparentní mechanismus pro stanovování minimální mzdy a minimálních příspěvků na sociální zabezpečení s ohledem na jejich dopad na chudobu pracujících, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnost.

               4.Přijmout reformu zákona o školním vzdělávání a zlepšením přístupu ke kvalitnímu vzdělávání v raných letech zvýšit účast znevýhodněných dětí, zejména romských, na vzdělávání.

               5.V zájmu zlepšení investičního klimatu vypracovat komplexní reformu insolvenčního rámce založenou na nejlepší mezinárodní praxi a odborných znalostech, zejména za účelem zdokonalení mechanismů předinsolvenční a mimosoudní restrukturalizace.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2017a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2017

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2017

                  a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2017

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise
                  2
               ,

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu
                  3
               ,

               s ohledem na závěry Evropské rady,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

               s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise roční analýzu růstu
                  4
               , jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2017. Priority této roční analýzy růstu potvrdila Evropská rada ve dnech 9. a 10. března 2017. Dne 16. listopadu 2016 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování
                  5
               , ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Toto doporučení potvrdila ve dnech 9. a 10. března 2017 Evropská rada a dne 21. března jej přijala Rada
                  6
               .

               (2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovensko jakožto země, jejíž měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, plně a včas provedeno.

               (3)Dne 22. února 2017 byla zveřejněna zpráva o Slovensku
                  7
                pro rok 2017. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 12. července 2016, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

               (4)Dne 26. dubna 2017 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2017 a svůj program stability z roku 2017. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí
                  8
               , stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení
                  9
               .

               (6)Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 vláda plánuje zlepšit celkový schodek na 1,3 % HDP v roce 2017 a dále jej postupně zlepšovat na 0 % HDP v letech 2019 a 2020. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – by mělo být dosaženo v roce 2018. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a do roku 2020 bude činit 46 %. Makroekonomický scénář, na němž jsou tyto rozpočtové projekce založeny, je realistický.

               (7)Rada dne 12. července 2016 Slovensku doporučila, aby za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2017 dosáhlo roční fiskální korekce ve výši 0,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2017 existuje v roce 2017 riziko určitého odchýlení od tohoto požadavku.

               (8)S ohledem na fiskální situaci se očekává, že Slovensko v roce 2018 provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se uvedená korekce promítne do požadavku na nominální tempo růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí
                  10
               , které nepřekročí 2,9 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku ve společně posuzovaném období 2017–2018. Celkově se Rada domnívá, že Slovensko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2017 a že v roce 2018 budou zapotřebí další opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 zohledňovalo řádně cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovenska. V této souvislosti má Komise s ohledem na cyklickou situaci na Slovensku v úmyslu využit příslušný prostor pro uvážení.

               (9)Slovenské veřejné finance stále čelí rizikům v dlouhodobém horizontu. Výdaje na zdravotní péči i nadále představují riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, neboť zvýšení nákladové efektivity zdravotnictví na Slovensku zůstává i nadále problematické. Byly podniknuty určité kroky k racionalizaci nemocniční péče a snížení nákladů, avšak konkrétní výsledky ještě nejsou viditelné. Přezkum výdajů z roku 2016 identifikoval potenciální úspory.  Pokrok v realizaci komplexní reformy zdravotní péče a výdajů na zdravotnictví v praxi však zatím není velký, jelikož zavádění systému plateb na základě skupin diagnóz a spouštění systému elektronického zdravotnictví postupovalo jen pomalu.  Schodek veřejného důchodového systému se kromě toho má v dlouhodobém horizontu zdvojnásobit a věková hranice pro odchod do důchodu na Slovensku patří k nejnižším v EU. Nedávné úpravy důchodového systému měly do značné míry příležitostnou a krátkodobou povahu.

               (10)Počet daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem poklesl a je vyvíjeno úsilí zaměřené na zvýšení dobrovolného dodržování předpisů. Zlepšení v oblasti výběru daní významně snížila výpadek příjmů z DPH, který byl v minulosti vysoký. Omezení podvodů v oblasti DPH mělo také podle všeho kladný vliv na výběr daně z příjmů právnických osob. Finanční správa se zaměřuje na lepší dodržování předpisů o DPH, zejména prostřednictvím auditů. Zároveň se zvažují i jiné neauditní činnosti k posílení dobrovolného dodržování daňových předpisů.

               (11)Navzdory zlepšením na trhu práce, jež plynou ze silného hospodářského oživení a intenzivního vytváření pracovních míst, zůstává i nadále problémem dlouhodobá nezaměstnanost. Míra nezaměstnanosti je stále jednou z nejvyšších v EU. Postihuje zejména marginalizované Romy, osoby s nízkou kvalifikací a mladé lidi. Kromě toho přetrvávají regionální rozdíly – míra nezaměstnanosti na východním Slovensku je ve srovnání s Bratislavou stále dvakrát vyšší. Účast dospělých na celoživotním vzdělávání a vzdělávání druhé šance zůstává nízká. Navzdory opatřením na podporu zapojení osob s nízkými příjmy do pracovního procesu a probíhající reformě veřejných služeb zaměstnanosti přetrvávají potíže při zavádění individualizované podpory dlouhodobě nezaměstnaným a skupinám zranitelných osob, mimo jiné v důsledku velkého počtu takových případů. Slovenský akční plán týkající se začleňování dlouhodobě nezaměstnaných na trhu práce, který je z velké části financován z Evropského sociálního fondu, usiluje o nápravu pomocí komplexního přístupu k individualizovaným službám.  Tohoto cíle bude dosaženo poskytováním odborného poradenství, novým systémem profilování, spoluprací se soukromými pracovními agenturami a poskytováním cílených programů odborné přípravy, které vypracuje zaměstnavatel na základě regionálních potřeb trhu práce. Účast Romů na slovenském trhu práce zůstává velmi nízká a míra jejich zaměstnanosti se zvyšuje pomalu. Faktory, které přispívají k jejich slabému zastoupení na trhu práce, jsou nízká úroveň vzdělání a dovedností a diskriminace. Nízká míra zaměstnanosti žen v reprodukčním věku je důsledkem dlouhé rodičovské dovolené (až tři roky), kterou si zřídkakdy vybírají muži, nedostatku zařízení péče o děti, zejména pro děti mladší tří let, a omezeného využívání pružné pracovní doby.

               (12)Koncepce vzdělávacího systému není dostatečně zaměřená na zvyšování hospodářského potenciálu Slovenska. Výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně základních dovedností jsou podle mezinárodních norem stále neuspokojivé a v letech 2012–2015 se dále zhoršily. Kromě toho přetrvávají výrazné regionální rozdíly. Slabá výkonnost souvisí především se silným vlivem socioekonomického zázemí a etnického původu studentů, otázkami rovnosti, přístupu a začlenění, jakož i s relativně nízkou atraktivností učitelského povolání. Navzdory zvýšení platů učitelů o 6 %v roce 2016 a dalším zvýšením plánovaným na období 2017–2020 patří nekonkurenceschopné platové podmínky a  nedostatečná průběžná odborná příprava učitelů mezi faktory, které činí tuto profesi stále velmi neatraktivní, zejména pro potenciální mladé učitele a osoby žijící v rozvinutějších regionech země.  Nedávno přijaté právní předpisy proti segregaci týkající se marginalizované romské komunity musí být plně zavedeny do praxe, aby přinesly pozitivní změny a zvýšily účast Romů ve všeobecném vzdělávání podporujícím začlenění se zvláštním zaměřením na vzdělávání a péči v raném věku a předškolní vzdělávání.

               (13)Slovenská veřejná správa se modernizuje, ale problémem zůstává korupce. Vnímání korupce zůstává na vysoké úrovni a je významnou překážkou podnikání. Kontrolní mechanismy a prosazování protikorupčních právních předpisů se nadále jeví jako nedostatečné a politické iniciativy týkající se oznamování nekalých praktik (whistleblowing) a společností s fiktivním sídlem zřejmě nepostačují k vyřešení tohoto problému. Kromě toho praxe zadávání veřejných zakázek v mnoha oblastech neodpovídá osvědčeným postupům. Pracuje se na opatřeních v oblasti odborné přípravy, která by zaměstnancům umožnila používat účinnější systém zadávání veřejných zakázek. Střety zájmů, na míru šité podmínky veřejných zakázek a nadužívání kritéria nejnižší ceny při jejich zadávání však představují nadále problém a vedou k omezení soutěže založené na kritériích kvality. Opakovaně bylo hlášeno, že nedostatky v zadávání veřejných zakázek negativně ovlivňují účinnost alokace veřejných zdrojů.

               (14)Časté změny právního prostředí způsobují, že dodržování právních předpisů je pro společnosti obtížné a nákladné, a legislativní a regulační postupy a režimy platební neschopnosti jsou často vnímány jako nedostatečně vstřícné vůči podnikatelům. Nedávno byla vytvořena mezirezortní pracovní skupina pro podnikání, kterou řídí tajemník ministerstva hospodářství a jež by měla do června 2017 předložit návrhy na opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí. Na Slovensku nadále existují významné regulační překážky v sektoru podnikatelských služeb. Komise ve snaze řešit tento problém vydala v lednu 2017 ve sdělení o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb v rámci balíčku opatření proti překážkám na trzích služeb
                  11
                konkrétní pokyny pro jednotlivá povolání.

               (15)Ačkoli je vyvíjeno úsilí zaměřené na řešení nedostatků, výzvou pro Slovensko zůstává zlepšování účinnosti, včetně nezávislosti soudního systému. Obavy ohledně účinnosti a nezávislosti soudnictví však přetrvávají. Veřejná správa se kromě toho nadále potýká s neefektivitou, nedostatečnou kapacitou a roztříštěností. Pozitivními kroky kupředu jsou přijetí strategie pro řízení lidských zdrojů v říjnu 2015 a nedávné přijetí zákona o státní službě. Nová, politicky nezávislá Rada pro veřejnou službu bude dohlížet na provádění zásad zákona, jakož i etického kodexu pro úředníky veřejné správy. Složitý a nepřehledný regulační rámec komplikuje vztahy mezi zúčastněnými stranami na trhu s energií. Nedávné změny ve stanovování distribučních tarifů naznačují pokračující ovlivňování ze strany politického a podnikatelského prostředí. Přijetí právních předpisů, které dávají vládě výhradní právo jmenovat předsedu regulačního orgánu a umožňují ministerstvu hospodářství a ministerstvu životního prostředí vstupovat do procesu stanovování cen, povede pravděpodobně k omezení nezávislosti regulátora cen energie.

               (16)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Slovensku pro rok 2017. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a socioekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

               (17)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability, přičemž její stanovisko
                  12
                je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

               DOPORUČUJE Slovensku v letech 2017 a 2018:

               1.Provádět fiskální politiku v souladu s požadavky preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu, což se promítne do značného fiskálního úsilí pro rok 2018. Při přijímání politických opatření by se mělo zohlednit dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovenska. Zlepšit nákladovou efektivitu systému zdravotní péče, a to i realizací projektu týkajícího se zhodnocení vynakládaných finančních prostředků.

               2.Zlepšit aktivační opatření pro znevýhodněné skupiny, a to i prováděním akčního plánu pro dlouhodobě nezaměstnané a poskytováním individualizovaných služeb a cílené odborné přípravy. Zvýšit pracovní příležitosti pro ženy, zejména rozšířením finančně dostupné a kvalitní péče o děti. Zlepšit kvalitu vzdělávání a zvýšit účast Romů ve všeobecném inkluzivním vzdělávání.

               3.Zlepšit hospodářskou soutěž a transparentnost veřejných zakázek a posílit boj proti korupci důraznějším prosazováním stávajících právních předpisů. Přijmout a provádět komplexní plán na snížení administrativních a regulačních překážek, jimž čelí podniky. Zlepšit efektivnost systému soudnictví, mimo jiné zkrácením délky občanskoprávního a obchodního řízení.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Čisté výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Slovenskem financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.


             EVROPSKÁ
             KOMISE
                                   V Bruselu dne 13.5.2015
                                   COM(2015) 269 final
                       Doporučení pro
                   DOPORUČENÍ RADY
    k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015
a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015
 ---pagebreak---                                             Doporučení pro
                                         DOPORUČENÍ RADY
                     k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015
                a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst.
4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Evropské komise2,
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3,
s ohledem na závěry Evropské rady,
s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii
          pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci
          hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba
          přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a
          konkurenceschopnost.
(2)       Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o
          hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–
          2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik
          zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované
          hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých
          vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
(3)       Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem
          Rakouska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability
1
        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
        COM(2015) 269.
3
        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      Rakouska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s
     nařízením (EU) č. 473/20134 stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na
     rok 20155.
(4)  Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu6, jež zahájila evropský
     semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na
     základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování7, ve které
     není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový
     přezkum.
(5)  Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic,
     urychlení strukturálních reforem a provádění odpovědné fiskální konsolidace
     podporující růst.
(6)  Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Rakousku pro rok 20158. V
     této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených
     doporučení přijatých dne 8. července 2014.
(7)  Dne 21. dubna 2015 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2015
     a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba
     programy posuzovány současně.
(8)  Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a
     přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014–2016. Ve svém programu
     stability z roku 2015 plánuje vláda postupné zlepšení celkového schodku na
     2,2 % HDP v roce 2015 a dále na 0,5 % HDP v roce 2019. Podle programu stability
     bylo střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku nepřesahujícího
     0,45 % HDP – dosaženo v roce 2014 a vláda má v plánu plnit střednědobý
     rozpočtový cíl během celého období programu. Přepočtené strukturální saldo však
     ukazuje na nedodržení střednědobého rozpočtového cíle od roku 2015. Očekává se,
     že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 86,8 % v roce 2015 a postupně se
     sníží na hodnotu přibližně 79,7 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, z kterého
     vycházejí rozpočtové projekce, je realistický. Avšak opatření k dosažení
     plánovaných cílových schodků od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Na
     základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že strukturální saldo se v roce
     2015 odchýlí od střednědobého rozpočtového cíle o 0,4 % HDP. Odchylka se
     pravděpodobně stane významnou v roce 2016 vzhledem k předpokládanému
     zhoršení strukturálního salda o 0,6 % HDP ve srovnání se strukturálním
     přizpůsobením ve výši 0,3 % HDP potřebným pro dosažení střednědobého
     rozpočtového cíle. To by znamenalo odchylku vůči požadavku Paktu o stabilitě a
     růstu ve výši přibližně 0,9 % HDP. Budou tedy potřebná další opatření. Zároveň se
     podle programu stability a prognózy Komise z jara 2015 bude hrubý dluh v letech
     2015 a 2016 nadále snižovat v souladu s pravidlem pro zadlužení. Na základě
     posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje
     Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.
(9)  Vztahy mezi různými úrovněmi vlády zůstávají složité a snižují efektivnost
     klíčových sektorů veřejné správy. Rakousko zůstává jednou ze zemí s nejnižšími
     daněmi v procentech HDP na místní úrovni. Přes tuto nízkou úroveň daňové
4
    Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
5
    C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
6
    COM(2014) 902, 28.11.2014.
7
    COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
8
    SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.
 ---pagebreak---      autonomie mají místní samosprávy určité povinnosti v oblasti výdajů a správy.
     Vysoká složitost a nevyváženost mezi povinnostmi v oblasti příjmů a výdajů
     nepodporují provádění obsáhlých politických reforem.
(10) Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí
     strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné,
     aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé, skutečný věk
     odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do
     důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně
     nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený
     věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku
     života v Rakousku. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku
     odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU
     63,1 roku (2013). Byla přijata opatření, která mají zabránit předčasným odchodům
     do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit
     odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do
     důchodu a počet odpracovaných let, které jsou podmínkou pro předčasný odchod do
     důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto
     opatření na rozpočet dosaženo.
(11) Výdaje rakouského zdravotnictví patří k nejvyšším v EU. Cílem probíhající reformy
     zdravotnictví (2013–2016) je od roku 2016 tyto výdaje stabilizovat jako podíl HDP.
     Avšak, i v případě, že reformy budou úspěšné, fiskální udržitelnost a efektivnost
     systému zdravotní péče se stále budou potýkat se strukturálními problémy. Opatření
     pro období po roce 2016 by měla být přijata již nyní. Například by mělo být více
     pacientů ošetřováno ve víceoborových zařízeních primární ambulantní péče a
     průměrná délka pobytu v případě hospitalizace by měla být dále zkrácena.
(12) Dlouhodobé zajištění pracovních sil s odpovídající kvalifikací zůstává v Rakousku i
     nadále problémem. Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6 % patří k nejnižším v EU, ale
     potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva,
     není plně využit. Rakousko přijalo některá opatření k prodloužení pracovního života,
     usnadnění účasti žen na trhu práce a lepšímu využití potenciálu účastníků trhu práce
     z přistěhovaleckého prostředí, včetně lepšího uznávání jejich kvalifikace. Nedávné
     reformy je však nutno podrobně sledovat s tím, že k plnému využití potenciálu těchto
     skupin na trhu práce jsou nutná další opatření.
(13) Dne 13. března 2015 předložilo Rakousko komplexní daňovou reformu zaměřenou
     na úpravu daňových pásem a sazeb daně z příjmů fyzických osob, zejména snížením
     vstupní sazby u daně z příjmů fyzických osob ze 36,5 % na 25 %. Daňová úleva
     představuje podle odhadů částku 4,9 miliardy EUR, přičemž se předpokládají další
     výdaje ve výši 300 milionů EUR na podporu rodinné politiky a výzkumných
     činností. Podle návrhu bude přesun daňového zatížení financován částečně tím, že se
     bude bojovat proti daňovým únikům, dojde ke snížení veřejných výdajů, ke zvýšení
     snížené sazby DPH v některých oblastech na 13 % a zvýšení daně z kapitálových
     příjmů z 25 % na 27,5 %. Tyto reformní plány jsou víceméně v souladu
     s doporučeními Rady z roku 2014. Měly by zvýšit motivaci pracovat u osob
     s nízkým potenciálním výdělkem a u osob, které do domácnosti přinášejí druhý
     příjem, a podpořit disponibilní příjmy. Nicméně reforma by měla být prováděna tak,
     aby z hlediska rozpočtu byla neutrální.
(14) Rakouský školní systém se vyznačuje nízkým počtem osob předčasně opouštějících
     vzdělávací systém, což je značně pod průměrem EU. Solidní a dobře fungující
     systém odborného vzdělávání a přípravy zajišťuje velké množství vysoce
 ---pagebreak---       kvalifikovaných pracovníků. Problémem však zůstává dosahování lepších výsledků
      v oblasti vzdělávání, a tedy zlepšení zaměstnatelnosti u mladých lidí s nižším
      sociálně-ekonomickým               postavením,    zejména těch,     kteří    pocházejí
      z přistěhovaleckého prostředí. Hodnocení zavádění nového systému sekundárního
      vzdělávání (Neue Mittelschule) odhalilo nedostatky, které je ještě nutno řešit.
(15)  V rámci evropského semestru Rada soustavně doporučovala, aby Rakousko zlepšilo
      a podpořilo hospodářskou soutěž ve službách, ale politická reakce byla až dosud
      omezená. Požadavky na právní formu, podíl na kapitálu a sazby jsou pro některá
      povolání stále v platnosti, což vytváří regulační překážky bránící v přístupu na trh a
      zakládání podniků odborníky nebo odbornými společnostmi z jiných členských států
      v Rakousku. Rakousko v rámci vzájemného hodnocení přezkoumává svá pravidla
      upravující přístup k povoláním a výkonu odborných činností s cílem posoudit, zda
      jsou přiměřené a v obecném zájmu. Ve srovnání s orgány pro hospodářskou soutěž
      v jiných členských státech trpí spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nedostatkem
      zdrojů, což brání jeho účinnějšímu fungování.
(16)  Rakouský bankovní sektor zůstal odolný, ale stále se potýká s řadou problémů, a to
      jak domácích, tak pokud jde o ohrožené zahraniční expozice. Kapitalizace
      bankovního sektoru se v roce 2014 nadále zlepšovala, ale ziskovost rakouských bank
      zůstala vystavena tlaku. Pět ze šesti největších rakouských úvěrových institucí v roce
      2014 úspěšně prošlo komplexním posouzením Evropské centrální banky, výjimkou
      byla Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakousko dosáhlo značného pokroku
      při restrukturalizaci bank ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA). V únoru 2015
      byl však u společnosti spravující aktiva vzniklé z rozdělení společnosti HGAA, Heta
      Asset Resolution, zjištěn kapitálový deficit ve výši 7,6 miliardy EUR. Vláda, jakožto
      100% vlastník společnosti Heta Asset Resolution, reagovala vyhlášením
      15měsíčního moratoria na platby jistin a úroků u dluhopisů ve vlastnictví společnosti
      v hodnotě přibližně 10 miliard EUR, přičemž poprvé využívá nových nástrojů podle
      směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank.
(17)  V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské
      politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2015.
      Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá
      v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. V
      úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou
      politiku v Rakousku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož
      celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí
      rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v
      rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.
(18)  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Rakouska,
      přičemž její stanovisko9 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.
(19)  V kontextu evropského semestru provedla Komise také analýzu hospodářské politiky
      eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení
      určená členským státům, jejichž měnou je euro. Rakousko by mělo také zajistit, aby
      uvedená doporučení byla včas a plně provedena,
DOPORUČUJE Rakousku v období 2015–2016:
1.    Neodchylovat se v období 2015–2016 od střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit
      rozpočtovou neutralitu daňové reformy zaměřené na snížení daňového zatížení práce.
9
     Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
 ---pagebreak---         Odstranit nesoulad mezi povinnostmi v oblasti financování a výdajů různých úrovní
        správy. Přijmout opatření k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému,
        včetně dřívější harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu pro
        muže i ženy a navázat zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na střední délku
        života.
2.      Posílit opatření ke zvýšení účasti starších pracovníků a žen na trhu práce, včetně
        zlepšení poskytování péče o děti a služeb dlouhodobé péče. Přijmout opatření
        na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí.
3.      Odstranit nepřiměřené překážky pro poskytovatele služeb a překážky pro založení
        společností poskytujících služby ve více oborech.
4.      Řešit potenciální ohrožená místa finančního sektoru, pokud jde o zahraniční expozice
        a nedostatečnou kvalitu aktiv.
V Bruselu dne
                                            Za Radu
                                            předseda