               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a každou jednotlivou jižní zemí evropské politiky sousedství za účelem dojednání podmínek rozšíření poskytování evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) na země evropské politiky sousedství

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací EGNOS umožňuje využití stávajících otevřených signálů družicové navigace pro zásadní bezpečnostní aplikace v dopravě, jakými jsou například let a přistávání letadel v případech, kdy je pozemní rádiové pomocné zařízení k dispozici pouze v omezené míře nebo není vůbec k dispozici.

               EGNOS a Galileo jsou dva družicové navigační programy Evropské Unie a řídí se nařízením o GNSS
                  1
               .

               Spolupráce v oblasti satelitní navigace mezi jižními zeměmi evropské politiky sousedství
                  2
                a EU probíhá v rámci evropsko-středomořské spolupráce v oblasti dopravy. Evropsko-středomořská spolupráce v oblasti dopravy v rámci evropské politiky sousedství
                  3
                vychází z rámce, který byl představen v Barceloně (1995) a od roku 2008 se na základě společného prohlášení
                  4
                přijatého na setkání hlav států a předsedů vlád rozvinul do Unie pro Středomoří.

                  Ustanovení čl. 2 odst. 5 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1285/2013 (nařízení „GNSS“)
                     5
                   stanoví, že geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS může být rozšířeno do zemí v rámci evropské politiky sousedství (EPS), pokud je to technicky proveditelné a v souladu s mezinárodními dohodami. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v rozšíření geografického pokrytí území členských států, která se nacházejí v Evropě, systémem EGNOS.

               Rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS tato kritéria splňuje a navazuje na počáteční opatření, která byla přijata v průběhu instalace některých pozemních stanic systému EGNOS mimo Evropu. Tím je sledován dvojí cíl – posílit pokrytí službou EGNOS v okrajových částech EU a poskytnout pokrytí jižním zemím EPS, které umožní přijetí uživateli.

               Rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS nezpozdí rozšíření geografického pokrytí území EU službou EGNOS. Naopak přispěje k lepšímu pokrytí jižních/jihovýchodních/jihozápadních oblastí EU, a zejména zlepší pokrytí portugalských/španělských ostrovů v Atlantském oceánu, stejně jako Kypru, Řecka, Malty a Itálie.

               Analýza provedená Evropskou kosmickou agenturou v roce 2015
                  6
                a podpořená nabídkou průmyslu na vývoj verze 3 systému EGNOS v roce 2017 potvrdila technickou proveditelnost takového rozšíření a došla k závěru, že k celkovému pokrytí vzdušného prostoru jižních zemí EPS by postačily tři pozemní stanice.

               Od roku 2009 pracují dotčené útvary Komise koordinovaně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) na rozšíření pokrytí systémem EGNOS v jižním Středomoří (např. jižní země EPS) a na zavedení služby pro zajištění bezpečnosti života EGNOS (Sol) v letectví a dalších oblastech dopravy. Rozšíření pokrytí systémem EGNOS je všestranně prospěšná iniciativa. V případě EU dojde k posílení vazeb se sousedními partnery a vytvoření příležitosti přístupu na trhu pro její průmysl, zatímco jižní země EPS získají přístup ke službě EGNOS s velmi malými náklady v porovnání s veřejnými investicemi, které EU dosud vynaložila.

               V průběhu let bylo dosaženo značného pokroku a dopravní orgány jižních zemí EPS projevily velký zájem. Službu pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS považují za účinný prostředek pro dosažení souladu s požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a věří, že jim poskytne technologii umožňující nové služby a využití v dalších oblastech dopravy i mimo dopravu.

                     7
                  Šest jižních zemí EPS vyjádřilo formálně v letech 2014–2016 na nejvyšší politické úrovni svůj zájem uzavřít s EU mezinárodní dohodu týkající se systému EGNOS.

               Je příhodné, že se EU staví kladně k očekávání jižních zemí EPS, že získají službu EGNOS pro zajištění bezpečnosti života (Sol). Strategický aspekt takového rozšíření systému EGNOS je ještě zřejmější ve světle aktivit ostatních poskytovatelů globálních systémů družicové navigace v tomto regionu.

                  Zvláštní dvoustranné mezinárodní dohody o poskytování služby EGNOS s každou jednotlivou jižní zemí EPS budou stanovovat vhodné režimy správy, definovat role a odpovědnosti každé smluvní strany a rozhodovat o finanční odpovědnosti za vývoj a provoz infrastruktury potřebné pro poskytování služeb založených na systému EGNOS v každé z jižních zemí EPS.

               V tomto doporučení byly zohledněny bezpečnostní aspekty rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS, včetně posouzení bezpečnostních aspektů geopolitické situace v regionu Evropskou službou pro vnější činnost. Bezpečnostní aspekty budou i nadále v průběhu vyjednávání a zaváděcích fází monitorovány a podrobně sledovány. To zahrnuje volbu lokalit pro rozmístění pozemní infrastruktury systému EGNOS v jižních zemích EPS a zároveň její ochranu v průběhu provozu systému.

               •Soudržnost se stávajícími politickými ustanoveními v této oblasti politiky

               Rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS je zahrnuto v akčním plánu regionální dopravy 2014–20 a bylo zahrnuto v usnesení Unie pro Středomoří v letech 2013 a 2014.

               Rozšíření pokrytí službou pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS na území severní Afriky a Blízkého východu poskytne vysokou úroveň bezpečnosti při přistávání i v menších regionálních a turistických destinacích. Na základě toho dojde k harmonizaci úrovně bezpečnosti mezi EU a jižními zeměmi EPS, a tak i zvýšení přijetí systému EGNOS leteckými společnostmi, které provozují lety mezi těmito dvěma regiony.

               V neposlední řadě je rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS v souladu s jinými rozšířeními systému EGNOS nebo systémů, které jsou na něm založeny, jmenovitě rozšíření na Ukrajinu
                  8
                a zřízení nezávislých systémů s družicovým rozšířením na základě technologie EGNOS v Africe, počínaje sedmnácti členskými zeměmi agentury ASECNA
                  9
               . Tím zajistí systém EGNOS homogenní pokrytí v rámci evropského a afrického kontinentu, což umožní bezpečnější lety a přistávání.

               •Soudržnost s ostatními politikami Unie

               Evropské systémy družicové navigace jsou důležitou součástí politiky Evropské Unie směřující k dosažení plné integrace dopravní infrastruktury na zemi, na moři a ve vzduchu pro bezpečnou, bezproblémovou, ekonomickou a k životnímu prostředí šetrnou navigaci. Systémy jsou podporovány mezinárodně mimo jiné i dohodami o spolupráci v oblasti družicové navigace, které byly podepsány se zeměmi, jako jsou Maroko, Ukrajina, USA, Norsko, Švýcarsko a Jižní Korea.

               Pokud jde o uspořádání letového provozu, usilují všechny jižní země EPS o dodržování požadavků organizace ICAO v oblasti navigace založené na výkonnosti (PBN). Systém EGNOS má významný přínos k modernizaci systémů uspořádání letového provozu v Evropě a provádění jednotného evropského nebe. Rozšíření na jižní země EPS přispěje k odstranění roztříštěnosti navigačních služeb v letectví v oblasti Středomoří. Pokrytí jižních zemí EPS systémem EGNOS také přispěje k vytvoření integrované evropsko-středomořské dopravní oblasti, v níž žije v EU a sousedních zemích téměř miliarda lidí.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské Unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Cílů návrhu není možné dosáhnout na úrovni členských států, protože program satelitní navigace EGNOS je řízen Evropskou komisí. V tomto ohledu nemůže být rozsah dohody, která má být sjednána, omezen pouze na jednotlivý členský stát nebo skupinu členských států, ale dotýká se EU jako celku.

                  Jakékoliv alternativní řešení (např. síť dvoustranných vztahů mezi členskými státy EU a každou z jižních zemí EPS) by s sebou přinášelo vysoké riziko snížení efektivity, průtahů a rozporů, které by se rychle promítly do vyšších nákladů zatěžujících rozpočet Unie. Selhání spolupráce mezi EU a jednotlivými jižními státy EPS by představovalo promeškanou příležitost pro průmysl EU a ze strategického hlediska by mohlo oslabit postavení EU v jižních zemích EPS.

                  Ustanovení článku 29 nařízení č. 1285/2013 stanoví, že Unie může uzavřít dohody s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v souvislosti s programy v souladu s postupem uvedeným v článku 218 SFEU.

               •Proporcionalita

                  Uzavření smlouvy je přiměřené plánovaným cílům.

               •Volba nástroje

                  Ustanovení článku 29 nařízení č. 1285/2013 výslovně umožňuje Unii uzavření mezinárodních dohod v souvislosti s EGNOS. Navíc čl. 2 odst. 5 třetí pododstavec nařízení výslovně stanoví možnost rozšíření geografického pokrytí systémem EGNOS na další regiony ve světě a stanovuje mimo jiné, že takové rozšíření může zahrnovat země evropské politiky sousedství (EPS). Stanoví také, že je toho možné dosáhnout prostřednictvím mezinárodní dohody v případě, že je toto rozšíření technicky proveditelné.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Použití systémů s družicovým rozšířením jako je systém EGNOS v jižních zemích EPS bylo vyhodnoceno jak ze sociálně-ekonomického hlediska, tak z hlediska technického. Výsledky analýzy byly sdíleny a prodiskutovány se zúčastněnými stranami a orgány jižních zemí EPS při různých příležitostech v průběhu několikaleté spolupráce v této oblasti.

               Od roku 2007 do roku 2015 byla v rámci evropsko-středomořských projektů GNSS I a II financovaných Komisí nainstalována část pozemní infrastruktury systému EGNOS pro zajištění minimálního pokrytí a provedení technických testů, testů přenosu know-how a budování kapacit a zkoušek s místními úřady pro civilní letectví, uživateli vzdušného prostoru a poskytovateli letových navigačních služeb za účelem vyzkoušení postupů pro přistání a vyhodnocení přínosů. V tomto ohledu byla také provedena analýza regulačního rámce, která určila regulační rámec organizace ICAO specifický pro letectví, na kterém bude poskytování služby založeno. Rovněž byly vypracovány podrobné strategie družicové navigace pro jednotlivé země a prováděcí plány.

               V rámci jednotlivých zemí byla rovněž provedena analýza nákladů a přínosů, která potvrdila pozitivní čistý přínos rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS, který je základem pozitivního dopadu systému EGNOS na každou jižní zemi EPS v oblasti letectví a multimodální přepravy. Analýza přínosů a nákladů potvrdila, že čisté přínosy pro region jižních zemí EPS by přesáhly 1 miliardu EUR. Tyto analýzy byly provedeny za plné účasti jižních zemí EPS jako protistran a jejich výsledky byly sdíleny a prodiskutovány se zástupci jižních zemí EPS a partnery na několika seminářích. Závěrem všech evropsko-středomořských pracovních skupin GNSS v letech 2013, 2012 a 2011 byl požadavek na Komisi, aby se dokončilo pokrytí vzdušného prostoru jižních zemí EPS systémem EGNOS.

                  Dodavatelský kosmický průmysl EU bude mít prospěch z trhu souvisejícího se rozmísťováním pozemní infrastruktury a navazující průmysl EU (pro aplikace systému EGNOS) bude těžit z dostupnosti většího trhu. Technická spolupráce a vazby mezi dopravními orgány EU / zúčastněnými stranami a jejich protějšky v zemích jižního partnerství EPS budou také posíleny k vzájemnému prospěchu a budou mít dlouhodobý strategický význam.

                  Potvrdilo se také, že rozšíření systému EGNOS na jižní země EPS nezpůsobí prodlevu dokončení geografického pokrytí území členských států EU, která se nacházejí v Evropě, systémem EGNOS.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Dotčená vědecká / odborná odvětví

                  Odborníci na družicovou navigaci, odborníci v oblastech využívajících přesné družicové určování polohy (letectví, námořní, železniční a silniční doprava, zemědělství, územní plánování atd.)

                  Použitá metodika

                  Rozsáhlé konzultace a interakce s příslušnými úřady, partnerskými stranami a uživateli v rámci dvou projektů financovaných prostřednictvím evropsko-středomořského programu (Euromed GNSS I, 2007–2011 a Euromed GNSS II, 2012–2015). Analýza a výzkum prováděné průmyslovými konsorcii, EU/členskými státy a agenturami jižních zemí EPS.

                  Hlavní organizace/odborníci, s nimiž proběhly konzultace

                  Ministerstva dopravy, úřady pro civilní letectví, letiště, letečtí dopravci ze všech jižních zemí EPS. Evropská kosmická agentura, společnost European Satellite Services Provider, Agentura pro evropský globální navigační družicový systém (GSA), Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), kosmický průmysl / odborníci na družicovou navigaci a letectví jak z EU, tak z jižních zemí EPS (např. Alžírská kosmická agentura).

               Základní práva

                  Žádný dopad na ochranu základních práv.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Kapitálové výdaje v souvislosti se zavedením infrastruktury pro poskytnutí družicového rozšíření (SBAS) v každé jižní zemi EPS na základě EGNOS budou hrazeny z prostředků Unie, zejména výdaje na evropskou politiku sousedství. Přírůstkové provozní výdaje týkající se využití systému družicového rozšíření (SBAS) v každé jižní zemi EPS na základě EGNOS budou financovány z rozpočtu každé jižní země EPS.

                  Z této dohody neplynou žádné rozpočtové důsledky pro unijní rozpočet přidělený evropským programům GNSS. V souladu s čl. 2 odst. 5 posledním pododstavcem nařízení (EU) č. 1285/2013 nebudou tyto náklady hrazeny ze zdrojů vyčleněných na programy Galileo a EGNOS.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a každou jednotlivou jižní zemí evropské politiky sousedství za účelem dojednání podmínek rozšíření poskytování evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) na země evropské politiky sousedství

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podmínky čl. 2 odst. 5 nařízení (EU) č. 1285/2013 jsou splněny, pokud jde o technickou proveditelnost a ujištění, že nebude způsobena prodleva v rozšíření geografického pokrytí službou poskytovanou systémem EGNOS na území členských států.

               (2)Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že Unie je vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného, nebo vyvinutého v rámci programu EGNOS, že Unie může v rámci programu EGNOS sjednat dohody s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, že náklady na jakékoliv rozšíření systému EGNOS mimo Evropu nebudou hrazeny z rozpočtových zdrojů přidělených na základě tohoto nařízení

               a dále že by měla být zahájena jednání s cílem uzavřít dohodu s každou jednotlivou jižní zemí evropské politiky sousedství (EPS), která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v jižních zemích EPS na základě evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS).

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje, aby jménem Evropské unie zahájila jednání o mezinárodní dohodě s každou jižní zemí EPS o podmínkách poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) na základě EGNOS v jižních zemích EPS.

               Článek 2

               Pokyny pro jednání jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Během jednání probíhají konzultace s [doplní Rada: název výboru složeného ze zástupců členských států].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Systém EGNOS tvoří kosmická a pozemní infrastruktura, hardware a software, které umožňují poskytování signálu EGNOS pro zajištění bezpečnosti života (Sol). Signál EGNOS Sol se stane službou EGNOS, jakmile jej schválí místní úřad pro civilní letectví v souladu s mezinárodními leteckými požadavky. Programem EGNOS se rozumí jak řízení systému EGNOS, tak i jeho služeb, které bylo svěřeno Evropské komisi.

                     (2)

                        V současné době: Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Egypt, Sýrie, Jordánsko, Palestina*, Izrael, Libanon. Dle definice v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 z 11 března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství. (*)Toto označení se nesmí vykládat jako uznání Státu Palestina a nejsou jím dotčeny individuální postoje členských států k této otázce.

                     (3)

                        SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ,

                     EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ, Přezkum evropské politiky sousedství, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008.

                     (6)

                        Projektová kancelář systému EGNOS, ESA, FWC-2 WP-STA-004, 12. březen 2015.

                     (7)

                        Alžírsko, Tunisko, Libye, Jordánsko, Libanon a Izrael zaslaly dopis členům kolegia.

                     (8)

                        Dne 12. dubna 2018, přijala Rada Evropské unie rozhodnutí (6934/18), kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání o mezinárodní dohodě s Ukrajinou o rozšíření systému EGNOS do jejího vzdušného prostoru.

                     (9)

                        Dne 8. prosince 2016 podepsala Komise Dohodu o spolupráci mezi Evropskou Unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            PŘÍLOHA

            Doporučení pro rozhodnutí Rady
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a každou jednotlivou jižní zemí evropské politiky sousedství za účelem dojednání podmínek rozšíření poskytování evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) na země evropské politiky sousedství

               PŘÍLOHA
               Pokyny pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a každou z jižních zemí evropské politiky sousedství stanovující podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v jižních zemích EPS na základě evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS)

               1)Komise sjedná s každou jednotlivou jižní zemí evropské politiky sousedství (EPS) mezinárodní dohodu o poskytování služeb systému s družicovým rozšířením v jižních zemích EPS na základě evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS).

               2)Komise vede jednání v konzultaci s [,], který plní funkci zvláštního výboru, podává zprávu o výsledcích jednání a v případě potřeby také o problémech, které v průběhu jednání vyvstanou.

               1.ÚČEL JEDNÁNÍ

               Účelem jednání je dosažení dohod stanovujících podmínky spolupráce s každou z jižních zemí EPS o poskytování služeb systému s družicovým rozšířením v jižních zemích EPS na základě systému EGNOS.

               2.ROZSAH PŮSOBNOSTI DOHODY

               Každá dohoda by zahrnovala zejména následující oblasti:

               1)ustanovení o spolupráci: činnosti spolupráce zaměřené na zřízení a provozování SBAS v zemích EPS. Tyto se mimo jiné vztahují na podporu programu a služeb EGNOS, podporu jejich zavádění a provozování, spolupráci při řešení otázek frekvencí (aniž jsou dotčeny postupy EU
                  1
               ), normalizaci a veškeré problémy týkající se systémů družicové navigace, kterými se zabývají mezinárodní organizace a asociace, výzkum a vývoj; spolupráce musí respektovat stávající dohody o spolupráci a závazky včetně závazku nešíření a kontroly vývozu
                  2
               ; nejsou jí také dotčena vnitrostátní bezpečnostní opatření;

               2)finanční ustanovení: účast každé jižní země EPS na pravidelných operačních výdajích na údržbu systému EGNOS rozšířeného pro umožnění pokrytí službou pro zajištění bezpečnosti života v jižních zemích EPS; finanční podpora EU na rozšíření služby pro zajištění bezpečnosti života na jižní země EPS. V souladu s čl. 2 odst. 5 posledním pododstavcem nařízení (EU) č. 1285/2013 takovou podporu nelze v žádném případě financovat z rozpočtových příspěvků určených pro evropské systémy družicové navigace, které jsou uvedeny v článku 9 nařízení (EU) č. 1285/2013.

               3)vytvoření vhodného mechanismu spolupráce pro správu dohody, vytvoření vhodného režimu odpovědnosti pro poskytování služeb EGNOS. Záruky každé jižní země EPS, že každému zařízení systému EGNOS, které je v majetku EU nebo je EU pronajímá, je propůjčen patřičný status (výsady, imunity atd.) a také záruky, že každá jižní země EPS bude provádět nezbytné sledování, oznamování a ochranu systému EGNOS a lokalit, kde jsou zařízení rozmístěna, a ustanovení o urovnání sporů mezi stranami.

               4)dodržování příslušných ustanovení Smluv a použitelných právních předpisů EU, včetně nařízení (EU) č. 1285/2013
                  3
                a nařízení (EU) č. 912/2010
                  4
               , zejména pokud jde o řízení programu EGNOS;

               5)soulad součástí systému EGNOS, které budou rozmístěny na území jižních zemí s bezpečnostními požadavky;

               6)Začlenění doložky o ukončení umožňující řešit situace, kdy by jednotlivé jižní země EPS neplnily podmínky dohody.

                     (1)

                        Politika rádiového spektra vycházející z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 (rozhodnutí o rádiovém spektru), které zavádí koordinaci v otázkách rádiového spektra na úrovni EU, včetně koordinace s odpovědností CEPT za technické aspekty, a zastupování zájmů EU při jednání s Mezinárodní telekomunikační unií (ITU).

                     (2)

                        Úř. věst. L 159 ze dne 30. června 2000, Wassenaarská dohoda a režim kontroly raketových technologií (MTCR).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY
            k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku
            {SWD(2018) 504 final}

               Doporučení pro

               DOPORUČENÍ RADY

               k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle

                  v Maďarsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
                  1
               , a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 22. června 2018 Rada podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) rozhodla, že v Maďarsku bylo zjištěno významné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a Maďarsku doporučila, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí
                  2
                nepřekročila v roce 2018 hodnotu 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP.
                  3
                Dále Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. října 2018, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na uvedené doporučení přijalo.

               (2)Rada Maďarsku dne 13. července 2018 doporučila, aby v roce 2018 zajistilo plnění jejího doporučení ze dne 22. června 2018 k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
                  4
               . Pro rok 2019 bylo Maďarsku doporučeno, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřesáhne 3,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP.

               (3)Komise ve dnech 18. a 19. září 2018 v Maďarsku vykonala posílenou kontrolní misi pro účely sledování na místě podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 21. listopadu 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna.

               (4)V reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 předložily maďarské orgány dne 15. října 2018 zprávu o účinných opatřeních
                  5
               . Vzhledem k informacím, které maďarské orgány v této zprávě uvedly, a s ohledem na celkové posouzení vycházející z prognózy Komise z podzimu 2018 Rada dne 21. listopadu 2018 rozhodla, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018.

               (5)S ohledem na neexistenci účinných opatření a na kumulovanou vysokou odchylku od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle je vhodné Maďarsku zaslat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 SFEU týkající se vhodných opatření, která mají být přijata.

               (6)Na základě prognózy Komise z podzimu 2018 se strukturální schodek Maďarska v roce 2017 zvýšil o 1,7 % HDP na 3,4 % a předpokládá se, že se v roce 2018 dále zhorší o 0,4 % HDP na 3,8 % HDP. V důsledku toho se strukturální schodek podle odhadů odchýlil o 2,3 % HDP od střednědobého rozpočtového cíle ve výši 1,5 % v roce 2018.

               (7)Aby byly kumulované odchylky napraveny a Maďarsko se po dřívějších propadech dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů, mělo by se s doporučenou roční strukturální korekcí pro rok 2019 ve výši 0,75 % HDP stanovenou v doporučení Rady ze dne 13. července 2018 určeném Maďarsku pojit další a vytrvalé úsilí. S ohledem na rozsah zjištěného závažného odchýlení od doporučené cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle se další úsilí o snížení schodku o 0,25 % HDP jeví jako adekvátní a zrychlí korekci požadovanou k dosažení daného střednědobého rozpočtového cíle.

               (8)Požadované zlepšení strukturálního salda o 1,0 % HDP v roce 2019 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí, která v roce 2019 nepřekročí 3,3 %.

               (9)Vzhledem k očekávanému zlepšení strukturálního salda v roce 2019 je třeba pro dosažení strukturálního zlepšení o 1,0 % HDP v roce 2019 přijmout opatření s celkovým strukturálním vlivem ve výši 0,5 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem pro rok 2019 uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2018.

               (10)Požadavky pro rok 2019 uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené ve fiskálním doporučení, které bylo součástí doporučení Rady ze dne 13. července 2018 určeného Maďarsku.

               (11)Maďarsko by mělo do 15. dubna 2019 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, pokud možno v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

               (12)Je vhodné, aby toto doporučení bylo zveřejněno,

               DOPORUČUJE, ABY MAĎARSKO:

               1)přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP, a tím se dostalo na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

               2)ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

               3)podalo Radě do 15. dubna 2019 zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení. Ve zprávě by měla být uvedena dostatečně konkrétní a důvěryhodně oznámená opatření včetně rozpočtových dopadů každého z nich a aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2019.

               Toto doporučení je určeno Maďarsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

                     (3)

                        Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (4)

                        Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2018 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2018 (Úř. věst. C 320, 10.9.2018, s. 72).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Egyptem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména vleklé konflikty v Libyi představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Politické souvislosti

               Egypt je klíčovým partnerem EU a mohl by hrát hlavní úlohu při prosazování míru, prosperity a stability v regionu jižního sousedství. Obecný rámec pro vztahy mezi EU a Egyptem stanoví dohoda o přidružení, která je v platnosti od roku 2004
                  9
               .

               V tomto rámci a v souladu s revidovanou evropskou politikou sousedství
                  10
                se EU a Egypt v roce 2017 dohodly na prioritách, na které se soustředí jejich spolupráce v období let 2017–2020
                  11
               . Mezi priority partnerství patří posílení partnerství v oblasti zahraniční politiky a spolupráce na procesu stabilizace, zejména v oblasti řádné správy věcí veřejných, lidských práv, bezpečnosti a migrace. Zvláštní pozornost je věnována bezpečnosti a boji proti terorismu a násilnému extremismu, jakož i prevenci radikalizace. Migrace rovněž spadá do prioritních oblastí spolupráce; cílem je řešit jak hlavní příčiny nelegální migrace, tak i strategie pro řízení migrace.

               EU a Egypt potvrdily svůj společný zájem na posílení spolupráce v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu v návaznosti na první konzultaci na vysoké úrovni o boji proti terorismu, která se konala v září 2016 a kde byly jako možné oblasti spolupráce určeny prevence radikalizace, spolupráce v oblasti vymáhání práva a justiční spolupráce, ochrana hranic, odhalování výbušnin, jakož i letecká a letištní bezpečnost.

               EU a Egypt se rovněž účastní Globálního fóra pro boj proti terorismu (GCTF) a celosvětové koalice proti Dá’iš.

               S podporou EU provedly egyptské orgány pro vymáhání práva a soudní orgány právní předpisy proti pašování z roku 2016 s podrobným pracovním plánem dohodnutým v březnu. Egyptské orgány také zkoumají možnosti budoucí spolupráce s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů, které byly k dispozici pro posouzení SOCTA za rok 2017
                  12
                a pro zprávu TE-SAT za rok 2017
                  13
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Egyptem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům závažné a organizované trestné činnosti:

               Terorismus: Hrozba zejména ze strany Dá’iš a jiných teroristických skupin představuje vážný problém pro bezpečnost Egypta i EU, v nichž obou již došlo k teroristickým útokům. Evropští a egyptští teroristé cestovali rovněž do oblastí konfliktu, aby se tam vycvičili a bojovali. Zvláštní obavy vzbuzuje schopnost teroristických skupin působit napříč hranicemi, a to i přes Libyi. Užší spolupráce orgánů pro vymáhání práva, včetně výměny osobních údajů, přispěje k odhalování a stíhání osob podezřelých z terorismu a k prevenci přesunu teroristů (včetně rizika infiltrace migračních toků nebo přemístění do jiných oblastí konfliktů), jakož i k prevenci zneužívání internetu teroristy a financování terorismu (včetně propojení s organizovanou trestnou činností).

               Převaděčství migrantů: Rozhodná opatření ze strany egyptských orgánů výrazně snížila počet nelegálních migrantů přicházejících do EU z Egypta v porovnání s první polovinou roku 2016. Z důvodu nestabilní situace v Libyi je velmi důležité pokračovat v úzké spolupráci, včetně operativní spolupráce, kterou bude dále podporovat dialog mezi EU a Egyptem o migraci, jenž bude zahájen v prosinci. Účinné a koordinované sítě převaděčů v Egyptě využívají především státní příslušníci z oblasti Afrického rohu, Súdánu a Egypta samotného. Spolupráce s egyptskými orgány by byla rovněž přínosem v boji proti skupinám páchajícím organizovanou trestnou činnost, jež se podílejí na falšování dokladů, což je obzvláště důležité v souvislosti s převaděčstvím migrantů.

               Drogy: Egypt sice není hlavní zemí původu nezákonných narkotik nebo chemických prekurzorů, má však významný trh s hašišem a tramadolem (opioidem na předpis). Egypt je nadále považován za tranzitní zemi; v minulých dvou letech bylo na moři několikrát zabaveno velké množství heroinu, a to zejména na Středním východě a v Egyptě.

               Nedovolený obchod s palnými zbraněmi: Míra trestné činnosti a pašování zbraní z Libye dramaticky vzrostly po povstání v roce 2011 z důvodu nejasné situace v policejních silách, politických a bezpečnostních nepokojů a masových útěků z vězení v průběhu povstání. To je bezpečnostní hrozbou v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Spolupráce s Egyptem tedy představuje strategickou prioritu, a to jak pro zpomalování přísunu nedovolených palných zbraní do sousedních států, tak pro prevenci nedovoleného obchodu směrem do EU s využitím kontejnerových lodí, trajektů a menších lodí plavících se přes Středozemní moře.

               Padělané zboží: Hlavním zdrojem nezákonných výnosů je porušování práv duševního vlastnictví.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  14
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (14)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Egyptskou arabskou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a egyptskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Egypta, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména převaděčství migrantů, obchodování s drogami, nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi a padělání zboží, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a egyptskými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací egyptskými příslušnými orgány jiným orgánům v Egyptě je povoleno pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací egyptskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Egypta, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)V kontextu těchto jednání Komise podpoří přistoupení Egypta k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat („úmluva č. 108“).

               9)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI DOPORUČENÍ

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Alžírskem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména vleklé konflikty v Libyi a v oblasti Sahelu představují pro bezpečnost EU významnou dlouhodobou hrozbu, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Politické souvislosti

               Alžírsko je pro EU strategickým partnerem, a to jednak díky své poloze v oblasti Maghrebu, a jednak díky úloze, kterou hraje na regionální úrovni a v Africké unii. Ze strategického hlediska je Alžírsko kontaktním místem ve Středomoří a klíčovým hráčem při stabilizaci situace v sahelsko-saharské oblasti. Země je v boji proti terorismu na svém území velmi aktivní.

               V březnu 2017 přijala Rada přidružení EU-Alžírsko priority partnerství, které zahrnují posílení dialogu o bezpečnosti. Mezi stanovené priority patří migrace a bezpečnost
                  9
               . V říjnu 2017 se mezi EU a Alžírskem uskutečnil první neformální dialog na vysoké úrovni o boji proti terorismu a o regionální bezpečnosti
                  10
               . Při této příležitosti vyjádřili účastníci ochotu hledat další možnosti k posílení dvoustranné spolupráce v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu. Zúčastněné strany zejména určily kritické oblasti, v nichž by byla spolupráce obzvlášť přínosná. Jde o deradikalizaci, spolupráci mezi Europolem a Alžírskem, boj proti organizované trestné činnosti, včetně nedovoleného obchodu s palnými zbraněmi a kyberkriminality, boj proti financování terorismu a forenzní vyšetřování.

               Alžírsko i EU jsou členy Globálního fóra pro boj proti terorismu. Jedno z regionálních středisek excelence pro oblast CBRN financovaných z prostředků EU se nachází v Alžíru.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů, které byly k dispozici pro posouzení SOCTA za rok 2017
                  11
                a pro zprávu TE-SAT za rok 2017
                  12
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Alžírskem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus: Teroristické skupiny, jež působí v tomto regionu (včetně Libye a oblasti Sahelu), představují hrozbu pro Alžírsko i EU. Vedle zlepšení přehledu o hrozbách a zjišťování nových trendů je nutné navázat užší spolupráci, která zahrnuje výměnu osobních údajů a jejímž účelem je řešit fenomén zahraničních teroristických bojovníků (včetně podezřelých osob s dvojím občanstvím nebo oprávněným pobytem) a účinně předcházet přesunu teroristů, zneužívání internetu k terorismu, financování terorismu, jakož i propojení s organizovanou trestnou činností, a odhalovat a stíhat je.

               Převaděčství migrantů: V Alžírsku dochází k organizovanému převaděčství migrantů a nelegální migranti tuto zemi podle hlášení nadále využívají jako tranzitní uzel směrem do EU; kromě toho stále trvá riziko nelegálních přesunů jižním Alžírskem do Libye. Spolupráce s alžírskými orgány by rovněž přispěla k řešení podvodů s doklady, což je oblast trestné činnosti spojená s převaděčstvím migrantů.

               Nedovolený obchod s palnými zbraněmi: Trvající nestabilita v oblasti Blízkého východu a severní Afriky, a zejména konflikty v Libyi a Sýrii vedly ke značnému nárůstu nedovoleného obchodu s palnými zbraněmi v daném regionu. To je bezpečnostní hrozbou v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Alžírsko je rovněž přirozenou trasou do oblasti Sahelu a z ní. Kontroly alžírských hranic tedy představují strategickou prioritu, a to jak pro zpomalování přísunu nedovolených palných zbraní do sousedních států, tak pro prevenci nedovoleného obchodu směrem do EU s využitím kontejnerových lodí, trajektů a menších lodí plavících se přes Středozemní moře.

               Obchod s drogami: Blízký východ a severní Afrika jsou hlavním zdrojem, tranzitním místem i spotřebitelem nelegálních drog. Vzhledem ke stálé základně zákazníků na severu, sahelské trase pro pašování směrem na jih a východozápadní heroinové trase tento region ovlivňuje užívání a výrobu nedovolených návykových látek a současně je jimi sám negativně ovlivňován.

               Od roku 2000 zaznamenalo Alžírsko velký počet případů zabavení hašiše. V roce 2016 zahájila v Alžírsku v rámci programu financovaného z prostředků EU a zaměřeného na kokainovou trasu (součásti AIRCOP) činnost společná speciální letištní protidrogová jednotka.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  13
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a alžírskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Alžírska, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména převaděčství migrantů, nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi a obchodování s drogami, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a alžírskými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací alžírskými příslušnými orgány jiným orgánům v Alžírsku je povoleno pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací alžírskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Alžírska, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)V kontextu těchto jednání Komise podpoří přistoupení Alžírska k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat („úmluva č. 108“).

               9)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní a polyvalentní charakter, by orgány pro vymáhání práva měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. Europol by proto měl mít možnost výměny osobních údajů s orgány třetích zemí pro vymáhání práva v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů.

               Od data použitelnosti nařízení 2016/794, tj. od dne 1. května 2017
                  1
               , a v souladu se Smlouvou odpovídá Komise, jménem Unie, za sjednávání mezinárodních dohod se třetími zeměmi o výměně osobních údajů s Europolem. Europol může, je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, navázat a udržovat spolupráci s vnějšími partnery na základě pracovních a administrativních ujednání, která nemohou být sama o sobě právním základem pro výměnu osobních údajů.

               S ohledem na politickou strategii, která je nastíněna v Evropském programu pro bezpečnost
                  2
               , závěrech Rady
                  3
                a globální strategii
                  4
               , jakož i na operační potřeby orgánů pro vymáhání práva v celé EU a potenciální přínosy užší spolupráce v této oblasti se Komise domnívá, že je nutné zahájit v nejbližší budoucnosti jednání s osmi zeměmi uvedenými v Jedenácté zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii
                  5
               .

               Komise provedla posouzení prioritních zemí, přičemž zohlednila operativní potřeby Europolu. Strategie Europolu na období 2016–2020 určila oblast Středomoří jako prioritní region pro posílené partnerství
                  6
               . Vnější strategie Europolu na období 2017–2020 zdůrazňuje i potřebu užší spolupráce mezi Europolem a Blízkým východem a severní Afrikou vzhledem k současným teroristickým hrozbám a výzvám spojeným s migrací
                  7
               .

               Europol dosud neuzavřel dohodu s žádnou zemí v tomto regionu.

               Toto doporučení se konkrétně týká jednání s Jordánskem, ovšem spolupráce s jakoukoli zemí Blízkého východu a severní Afriky je třeba vnímat v kontextu regionu jako celku. Současná nestabilita v regionu, a zejména situace v Sýrii a Iráku představuje pro EU významnou dlouhodobou hrozbu pro bezpečnost, již je třeba urychleně řešit. To se týká jak účinného boje proti terorismu a související organizované trestné činnosti
                  8
               , tak řešení výzev spojených s migrací, jako je usnadňování nelegální migrace a obchodování s lidmi. Spolupráce s místními orgány pro vymáhání práva má pro řešení těchto problémů zásadní význam.

               Mezitím, na základě dialogů na technické úrovni vedených za účelem vymezení společných opatření, jež zlepší výměnu informací a společná operativní opatření k prosazování práva proti nedovolenému obchodu s palnými zbraněmi, si EU již s Jordánskem dohodla seznam opatření k posílení spolupráce mezi příslušnými orgány pro vymáhání práva, k zajištění pomoci při budování kapacit v příslušných regionálních a/nebo dvoustranných programech a k rozvíjení operačních aktivit v rámci společně dohodnutého rámce
                  9
               . Jordánsko projevilo zájem spolupracovat s orgány EU pro vymáhání práva v boji proti terorismu, zejména prostřednictvím odborné přípravy poskytované agenturou CEPOL a prací v oblasti financování terorismu. Tyto výměny však nezahrnují předávání osobních údajů.

               Politické souvislosti

               Jordánsko je pro EU klíčovým partnerem zejména díky své úloze při prosazování stability, umírněnosti a tolerance mezi různými náboženstvími na Blízkém východě. EU a Jordánsko mají silné partnerství v mnoha oblastech a od roku 2002 jsou stranami dohody o přidružení (rozšířený status od roku 2010).

               Jordánsko čelí složitým hospodářským, sociálním a bezpečnostním výzvám. Zejména tato země poskytuje útočiště více než 650 000 registrovaných syrských uprchlíků (přibližně 10 % jordánského obyvatelstva před krizí v Sýrii) a dalším skupinám uprchlíků.

               EU a Jordánsko přijaly v prosinci 2016 priority partnerství EU a Jordánska a pakt mezi EU a Jordánskem 2016–2018. V prioritách partnerství obě strany potvrdily svůj záměr dále posilovat své vzájemné závazky stanovením strategického programu, jehož jedním pilířem je posílení spolupráce na regionální stabilitě a bezpečnosti včetně boje proti terorismu. Zejména se EU a Jordánsko zavázaly prohloubit konkrétní spolupráci a sdílení informací za účelem řešení problémů týkajících se terorismu, násilného extremismu a radikalizace v rámci právního státu.

               Pakt mezi EU a Jordánskem zahrnuje vzájemné závazky, kterými obě strany plní přísliby učiněné v únoru 2016 na londýnské konferenci na podporu Sýrie a okolního regionu. Tyto závazky byly posíleny na bruselské konferenci na podporu budoucnosti Sýrie a okolního regionu dne 5. dubna 2017, a to mimo jiné s cílem posílit odolnost Jordánska v souvislosti s dopadem syrské krize.

               Na jednání mezi EU a Jordánskem o boji proti terorismu a o posílení bezpečnosti dne 15. března 2016 se obě strany dohodly, s odkazem na uvedený pakt, že pokročí ve třech oblastech: v boji proti násilnému extremismu, v boji proti financování terorismu, v oblasti bezpečnosti letectví a hranic, mimo jiné díky zapojení specializovaných agentur EU. Strany se rovněž dohodly na prohloubení spolupráce při řešení výzev spojených s obchodováním s lidmi, zahraničními teroristickými bojovníky a pašováním palných zbraní.

               EU a Jordánsko se rovněž účastní Globálního fóra pro boj proti terorismu (GCTF)
                  10
                a celosvětové koalice proti Dá’iš. Jedno z regionálních středisek excelence pro oblast CBRN financovaných z prostředků EU se nachází v Ammánu.

               Operační potřeby

               Jak vyplývá z údajů uvedených v posouzení SOCTA za rok 2017
                  11
                a ve zprávě TE-SAT za rok 2017
                  12
               , z výše uvedených diskuzí, jakož mimo jiné i z interních odborných znalostí Europolu, je spolupráce s Jordánskem zapotřebí zejména pro účely boje proti těmto druhům trestné činnosti:

               Terorismus: Destabilizace Sýrie a Iráku, šíření Dá’iš a jiné teroristické skupiny představují přímou hrozbu pro bezpečnost Jordánska a EU, které se obě staly terčem teroristických skupin. Evropští a jordánští teroristé cestovali zejména do Sýrie, Iráku a dalších oblastí konfliktu, aby se tam vycvičili a bojovali. Užší spolupráce orgánů pro vymáhání práva, včetně výměny osobních údajů, přispěje k odhalování a stíhání osob podezřelých z terorismu a k prevenci přesunu teroristů (včetně rizika infiltrace migračních toků nebo přemístění do jiných oblastí konfliktů) a financování terorismu (včetně propojení s organizovanou trestnou činností).

               Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi: EU a Jordánsko již zahájily spolupráci v oblasti palných zbraní a schválily pracovní program včetně výměny osvědčených postupů, odborné přípravy a budování kapacit. Jak se spolupráce prohlubuje, zvyšuje se naléhavost lepšího sdílení informací a následných vyšetřování. Jakožto země sousedící se Sýrií může hrát Jordánsko významnou úlohu při předcházení vstupu palných zbraní do oblastí zasažených ozbrojeným konfliktem a při zajišťování toho, aby byly nedovolené zásilky zadrženy, zejména na cestě zpět do EU.

               Řešení výzev spojených s migrací: S probíhajícím konfliktem v Sýrii je spojena řada výzev souvisejících s migrací. Oblastem kolem uprchlických táborů a v blízkosti syrské hranice hrozí zvýšené riziko obchodování se zbraněmi, obchodování s lidmi a pohlavního vykořisťování. Panují obavy, že se toto riziko týká značného počtu syrských dětí, které jsou tudíž ohroženy vykořisťováním v rámci organizované trestné činnosti, neboť jejich přístup k základním zařízením, jako jsou školy, je velmi omezen.

               Obchod s drogami: Blízký východ a severní Afrika jsou hlavním zdrojem, tranzitním místem i spotřebitelem nelegálních drog. Vzhledem ke stálé základně zákazníků na severu a východozápadní heroinové trase tento region ovlivňuje užívání a výrobu nedovolených návykových látek a současně je jimi sám negativně ovlivňován. V roce 2016 zahájila v Jordánsku v rámci programu financovaného z prostředků EU a zaměřeného na kokainovou trasu (součásti AIRCOP) činnost společná speciální letištní protidrogová jednotka.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA DOPORUČENÍ

               Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) stanoví právní rámec pro Europol, zejména jeho cíle, úkoly, oblast působnosti, záruky ochrany údajů a způsoby spolupráce s externími partnery.

               Toto doporučení je s ustanoveními nařízení o Europolu v souladu.

               Jeho cílem je, aby Rada zmocnila Komisi ke sjednání budoucí dohody jménem EU. Právní základ pro to, aby Rada Komisi zmocnila k zahájení jednání, je čl. 218 odst. 3 a 4 SFEU.

               V souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie je Komise jmenována vyjednavačem Unie pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánskem o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména na čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794
                  13
                bylo přijato dne 11. května 2016 a je použitelné ode dne 1. května 2017.

               (2)Uvedené nařízení, a zejména jeho článek 25 stanoví pravidla pro předávání osobních údajů z Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) třetím zemím a mezinárodním organizacím. Europol může předávat osobní údaje orgánu třetí země na základě mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí podle článku 218 SFEU, která poskytuje dostatečné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob.

               (3)Měla by být zahájena jednání za účelem uzavření takové dohody mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím.

               (4)Uvedená dohoda by měla dodržovat základní práva a ctít zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, především právo na soukromý a rodinný život uznané v článku 7 Listiny, právo na ochranu osobních údajů uznané v článku 8 Listiny a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces uznané v článku 47 Listiny. Dohoda by měla být uplatňována v souladu s těmito právy a zásadami,

               (5)

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání, jménem Unie, o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu.

               Článek 2

               Směrnice pro jednání jsou stanoveny v příloze.

               Článek 3

               Při jednání je konzultován [název zvláštního výboru, který vloží Rada].

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                  předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Rady 10384/17 ze dne 19. června 2017.

                     (4)

                        Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategie Europolu na období 2016–2020, přijatá správní radou Europolu dne 1. prosince 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Vnější strategie Europolu na období 2017–2020, přijatá správní radou Europolu dne 13. prosince 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Podle Europolu do relevantní organizované trestné činnosti v regionu patří nedovolený obchod s palnými zbraněmi, obchod s drogami, finanční trestná činnost včetně praní špinavých peněz a kyberkriminalita.

                     (9)

                        Několik iniciativ v této souvislosti bylo zahrnuto do priority týkající se palných zbraní v rámci politického cyklu EU pro boj proti závažné a organizované trestné činnosti, jakož i do sdělení nazvaného „Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání“ ze dne 2.12.2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Jordánsko spolupředsedá pracovní skupině zabývající se problematikou zahraničních teroristických bojovníků.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            PŘÍLOHA

            doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY
            o zmocnění k zahájení jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               PŘÍLOHA

               Směrnice pro jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím o výměně osobních údajů mezi Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a jordánskými orgány příslušnými pro boj proti závažné trestné činnosti a terorismu

               Během jednání by se Komise měla pokusit dosáhnout cílů uvedených podrobně níže.

               1)Cílem dohody je poskytnout právní základ pro předávání osobních údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Jordánska, a podpořit a posílit tak úsilí příslušných orgánů uvedené země a členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji proti nim, a současně zajistit vhodné záruky ve vztahu k ochraně soukromí, osobních údajů a základních práv a svobod fyzických osob.

               2)Pro zaručení účelového omezení se spolupráce podle této dohody vztahuje pouze na trestnou činnost a související trestné činy spadající do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení č. 2016/794 (dále jen společně „trestné činy“). Spolupráce by se měla zaměřit konkrétně na boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, potírání organizované trestné činnosti, zejména nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi, převaděčství migrantů a obchodování s drogami, a boj proti kyberkriminalitě.

               3)Dohoda jasně a přesně uvede potřebné záruky a kontroly, pokud jde o ochranu osobních údajů, základních práv a svobod fyzických osob, a to bez ohledu na státní příslušnost a místo bydliště, při výměně osobních údajů mezi Europolem a jordánskými příslušnými orgány.

               Zejména:

               a)Účely zpracování osobních údajů stranami v rámci dohody se vymezí jasně a přesně a nepřesáhnou to, co je v jednotlivých případech nezbytné pro účely předcházení terorismu a trestným činům uvedeným v dohodě a boje proti nim.

               b)Osobní údaje předané Europolem v souladu s dohodou se zpracovávají korektně, legitimně a pouze pro účely, pro které byly předány. Dohoda stanoví pro Europol možnost uvést při předávání údajů veškerá omezení přístupu k nim nebo jejich využití, a to i pokud jde o jejich předávání, výmaz nebo zničení. Je třeba, aby byly osobní údaje přiměřené, relevantní a omezené na to, co je nezbytné pro daný účel. Musí také být přesné a aktualizované. Uchovávají se pouze po dobu nezbytnou pro účely, pro které byly předány.

               c)Předávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském nebo filozofickém přesvědčení, členství v odborových organizacích, jakož i genetických údajů a údajů týkajících se zdraví a sexuálního života dané osoby Europolem je zakázáno, ledaže je to v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestným činům uvedeným v dohodě nebo pro jejich potírání, a s výhradou vhodných záruk. Dohoda by měla rovněž obsahovat zvláštní záruky týkající se předávání osobních údajů obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, jakož i nezletilých osob.

               d)Dohoda zajistí vymahatelná práva jednotlivcům, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány, a to stanovením pravidel týkajících se práva na přístup, opravu a výmaz, včetně zvláštních důvodů pro jakákoli nezbytná a přiměřená omezení. Rovněž zajistí vymahatelná práva na správní a soudní ochranu pro všechny osoby, jejichž údaje jsou zpracovávány podle této dohody, a zaručí účinné opravné prostředky.

               e)Dohoda stanoví pravidla týkající se uchovávání, přezkumu, oprav a výmazu osobních údajů a vedení záznamů pro účely evidence a dokumentace, jakož i informací, které mají být jednotlivcům poskytnuty. Měla by rovněž obsahovat záruky týkající se automatizovaného zpracování osobních údajů.

               f)Dohoda vymezí kritéria, na jejichž základě se stanoví spolehlivost zdroje a správnost údajů.

               g)Dohoda obsahuje závazek spočívající v zabezpečení osobních údajů prostřednictvím vhodných technických a organizačních opatření, mimo jiné tím, že se přístup k osobním údajům povolí pouze oprávněným osobám. Dohoda stanoví rovněž oznamovací povinnost pro případy, kdy je zabezpečení osobních údajů porušeno a kdy jsou tímto porušením dotčeny údaje předávané podle této dohody.

               h)Další předávání informací jordánskými příslušnými orgány jiným orgánům v Jordánsku se povolí pouze pro účely této dohody a s výhradou vhodných podmínek a záruk.

               i)Na další předávání informací jordánskými příslušnými orgány orgánům ve třetí zemi se vztahují stejné podmínky jako v písmeni h), a to s dodatečným požadavkem, že toto další předávání je povoleno, pouze pokud jde o třetí země, kterým je Europol oprávněn předávat osobní údaje na základě čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/794.

               j)Dohoda zajistí systém dohledu vykonávaného jedním nebo více nezávislými orgány veřejné moci odpovědnými za ochranu údajů, které mají účinné pravomoci k provádění šetření a intervencí, aby mohly vykonávat dohled nad těmi orgány veřejné moci Jordánska, jež používají osobní údaje / vyměňované informace, a účastnit se soudních řízení. Tyto nezávislé orgány mají zejména pravomoci k tomu, aby projednávaly stížnosti jednotlivců týkající se jejich osobních údajů. Orgány veřejné moci, které využívají osobní údaje, jsou odpovědné za soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů podle této dohody.

               4)Dohoda stanoví účinný mechanismus řešení sporů, pokud jde o její výklad a uplatňování, aby bylo zajištěno, že budou strany dodržovat společně dohodnutá pravidla.

               5)Dohoda obsahuje ustanovení o vstupu v platnost a době platnosti, jakož i ustanovení, podle něhož má každá strana možnost ji ukončit nebo pozastavit.

               6)Dohoda může v případě potřeby obsahovat ustanovení týkající se její územní působnosti.

               7)Součástí dohody mohou být ustanovení o monitorování a pravidelném hodnocení dohody.

               8)V kontextu těchto jednání Komise podpoří přistoupení Jordánska k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat („úmluva č. 108“).

               9)Dohoda má stejnou platnost v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském a obsahuje příslušné ustanovení o jazycích.