               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.7.2016
            COM(2016) 520 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            o výzvě Portugalsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
            {SWD(2016) 264 final}

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               o výzvě Portugalsku, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
                  1
               , které bylo přijato s cílem urychleně odstranit nadměrné schodky veřejných financí.

               (3)Dne 2. prosince 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2013. Na základě žádosti portugalských orgánů o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu (MMF) Rada Portugalsku poskytla finanční pomoc
                  2
               . Dne 17. května 2011 bylo mezi Komisí a portugalskými orgány podepsáno Memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky („memorandum o porozumění“). Od té doby vydala Rada na základě čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie dvě nová doporučení Portugalsku (ve dnech 9. října 2012 a 21. června 2013), kterými prodloužila lhůtu pro nápravu nadměrného schodku postupně do roku 2014 a 2015. V obou doporučeních měla Rada za to, že Portugalsko přijalo účinná opatření, avšak že nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance
                  3
               .

               (4)Podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy Rada dne 12. července 2016 rozhodla, že Portugalsko v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 nepřijalo účinná opatření.

               (5)Pokud skutečné údaje podle nařízení (ES) č. 479/2009 ukazují, že zúčastněný členský stát neodstranil nadměrný schodek ve lhůtách stanovených doporučením vydaným podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, měla by Rada okamžitě přijmout rozhodnutí podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy.

               (6)Prognóza Komise z jara 2016 předpokládá mírné oživení portugalské ekonomiky. Pro rok 2016 se předpovídá růst reálného HDP o 1,5 %, tedy stejný jako v roce 2015; růst je tažen především domácí poptávkou, kdežto makroekonomická nerovnováha je nadále značná. Očekává se, že soukromá spotřeba v roce 2016 vlivem vyšších nepřímých daní a mírného zvýšení tempa růstu cen energií zpomalí. Silné oživení výdajů na zboží dlouhodobé spotřeby v první polovině roku 2015 se podle prognóz nepodaří ve střednědobém horizontu udržet, neboť se předpokládá, že setrvale vysoká nezaměstnanost a zadlužení budou vyvíjet tlak na zvyšování úspor domácností. Tempo investic podniků již v druhé polovině roku 2015 výrazně zpomalilo a navzdory poměrně vysoké míře využití kapacit se neočekává, že by se v brzké době vrátilo k dřívějšímu růstu. U celkových investic se v roce 2017 díky strukturálním fondům EU a zlepšení podmínek financování očekává určité zvýšení tempa. Vývoz podle prognóz poroste v souladu se zahraniční poptávkou, ovšem i nadále bude nižší než dovoz. V důsledku toho by měl příspěvek čistého vývozu k růstu HDP podle prognózy zůstat mírně negativní, ačkoli výrazně méně než v roce 2015. Inflace měřená HICP vzroste v roce 2016 na 0,7 %, zejména v důsledku vyšších nepřímých daní. Zatímco rizika nepříznivého vývoje se od zveřejnění jarní prognózy zvýšila, údaje za první čtvrtletí roku 2016 a předběžné informace o druhém čtvrtletí celkově potvrzují scénář prognózy pro zbytek roku.

               (7)Podle prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2016 klesne na 2,7 % HDP. Rozpočet na rok 2016, který platí od 31. března 2016, má u schodku stanoven cíl ve výši 2,2 % HDP, jenž byl potvrzen v programu stability na rok 2016. Rozdíl mezi cílem vlády a prognózou Komise pramení z toho, že Komise vychází z méně optimistického makroekonomického scénáře, který počítá s nižšími daňovými příjmy a vyššími sociálními výdaji, a také z toho, že Komise konzervativněji hodnotí výnosy některých konsolidačních opatření, zejména pokud jde o plánované úspory v mezispotřebě a u dalších běžných výdajů. Podle prognózy Komise z jara 2016 se schodek veřejných financí v roce 2017 dále sníží na 2,3 % HDP. Toto předpokládané zlepšení je do značné míry spjato s jednorázovou operací snižující schodek, která souvisí s očekávaným vrácením záruky za banku Banco Privado Português (BPP) ve výši přibližně ¼ % HDP. Po úpravě o tento jednorázový dopad na rozpočet by schodek v roce 2017 podle projekcí dosáhl 2,6 % HDP. Na základě toho, jak Komise posoudila výnosy opatření uvedených v rozpočtu na rok 2016 a v programu stability na rok 2016, se podle prognózy Komise z jara 2016 očekává, že strukturální schodek se v letech 2016 a 2017 zhorší každoročně o ¼ % HDP.

               (8)Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se v období 2013–2015 v podstatě stabilizoval: činil 129,2 % v roce 2013, 130,2 % v roce 2014 a 129,0 % v roce 2015. S ohledem na významný pozitivní vliv vnitřní dynamiky dluhu v roce 2016 a pokračující primární přebytky prognóza Komise z jara 2016 předpokládá, že se míra zadlužení sníží v roce 2016 na 126 % HDP a v roce 2017 pak na 124,5 % HDP. Nezdá se, že by Portugalsko v krátkodobém výhledu mělo čelit výraznému riziku fiskálního tlaku, ovšem nelze vyloučit krátkodobé potíže (pramenící z hrubého a čistého veřejného dluhu, hrubé potřeby financování, čisté investiční pozice vůči zahraničí, jakož i z úrovně a změny podílu úvěrů v selhání nebo obecných kapitálových potřeb bankovního systému). Ve střednědobém výhledu se však již rizika jeví jako závažná, a to z důvodu vysokého dluhu a velké citlivosti míry zadlužení na možné zvyšování úrokových sazeb a šoky způsobené záporným nominálním růstem. V dlouhodobém horizontu, pokud budou důsledně zachována adekvátní strukturální primární salda, se rizika pro udržitelnost jeví jako nízká vzhledem k reformám důchodového systému, které byly v minulosti provedeny
                  4
               .

               (9)Vzhledem k opatřením fiskální politiky přijatým v rozpočtu na rok 2016 by měl být schodek veřejných financí v roce 2016 nižší než 3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2016 je však rezerva chránící proti překročení referenční hodnoty podle Smlouvy malá. V situaci, kdy panují značné nejistoty ohledně hospodářského i rozpočtového vývoje, by v zájmu zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku v požadované lhůtě měly být rozpočtové cíle doporučené pro rok provedení nápravy stanoveny na úrovni výrazně nižší, než je referenční hodnota 3 % HDP uvedená ve Smlouvě.

               (10)Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada ve svém rozhodnutí vyzývajícím k přijetí opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy dotčený členský stát požádá, aby dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření. Jelikož se toto rozhodnutí Rady o výzvě přijímá v druhé polovině roku, a s ohledem na současné odhady Komise v jarní prognóze by bylo v roce 2016 třeba nezměněného strukturálního salda, aby vznikla dostatečná rezerva pro trvalou nápravu nadměrného schodku.

               (11)Proto by bylo v zájmu věrohodného a udržitelného postupu korekce nezbytné, aby Portugalsko dosáhlo v roce 2016 schodku veřejných financí ve výši 2,5 % HDP, což odpovídá nezměněnému strukturálnímu saldu ve srovnání s rokem 2015. Tyto rozpočtové cíle zohledňují skutečnost, že je třeba kompenzovat sekundární dopady fiskální konsolidace na veřejné finance, které vzniknou vlivem této konsolidace na celkovou ekonomiku.

               (12)Cílová hodnota schodku vyplývající z navrhovaného postupu korekce nezahrnuje možný přímý fiskální vliv případných opatření na podporu bank v druhé polovině roku 2016. Je tomu tak proto, že panuje velká nejistota ohledně účinného provádění a statistického vykazování těchto opatření, a tedy jejich možného dopadu na schodek a dluh. Veškerá případná opatření na podporu bankovního sektoru by měla omezit fiskální dopad na nezbytné minimum, aby se zajistila udržitelnost dluhu.

               (13)Má se za to, že rovněž s ohledem na strukturální zhoršení předpokládané v prognóze Komise z jara 2016 bude zapotřebí pro dosažení rozpočtových cílů, které vyplývají z navrhovaného postupu korekce, uskutečnit v roce 2016 dodatečná konsolidační opatření s odhadovaným dopadem ve výši 0,25 % HDP. Portugalsko zejména zavede opatření zahrnutá do rozpočtu na rok 2016, jakož i mechanismus kontroly výdajů v rámci veřejných zakázek na zboží a služby, který je v současnosti zdůrazněn v programu stability na rok 2016. Tyto úspory by měly být doplněny o další opatření strukturální povahy, která by se mohla zaměřit na příjmovou stránku s cílem zvýšit výnosy nepřímých daní prostřednictvím rozšíření daňové základny a snížení daňových výdajů. Jednou z cest by mohla být úprava stále ještě širokého využívání snížených sazeb DPH.

               (14)Kromě toho by Portugalsko mělo zintenzivnit strukturální reformy, aby v souladu s doporučeními Rady, která obdrželo v kontextu evropského semestru, a zejména s doporučeními týkajícími se nápravy nadměrné makroekonomické nerovnováhy zvýšilo konkurenceschopnost a dlouhodobou udržitelnost růstu. Zejména jsou nezbytná další fiskální strukturální opatření, aby se posílila odolnost veřejných financí země. K dosažení a udržení zdravé fiskální pozice může zásadním způsobem přispět včasné a důsledné uplatňování revidovaného rámcového zákona o rozpočtu a zákona o kontrole závazků, jakož i další zlepšení výběru daní a kontroly výdajů. Portugalsko by mělo předložit jasný harmonogram a zavést příslušná opatření, aby v plné výši vypořádalo neuhrazené závazky v systému zdravotní péče a zlepšilo jeho efektivitu, snížilo závislost důchodového systému na rozpočtových transferech a zajistilo fiskální úspory při restrukturalizaci státních podniků.

               (15)Podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy může Rada, jakožto součást rozhodnutí o výzvě podle tohoto článku, požádat dotčený členský stát o předložení zpráv týkajících se fiskálního úsilí podle konkrétního časového harmonogramu. Podle čl. 5 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 by zpráva členských států měla zahrnovat cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a upřesnit fiskální opatření jak na straně výdajů, tak na straně příjmů, jakož i informace týkající se politických opatření přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. V zájmu snazšího sledování lhůty pro dosažení souladu s doporučeními obsaženými v této výzvě a lhůty pro odstranění nadměrného schodku se Portugalsko žádá, aby tuto zprávu předložilo před 15. říjnem 2016, souběžně se svým návrhem rozpočtového plánu na rok 2017.

               (16)Ve stejné lhůtě by mělo Portugalsko rovněž předložit program hospodářského partnerství podle čl. 9 odst. 1 a čl. 17 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013. Tento program hospodářského partnerství, který by měl rozvíjet národní program reforem a program stability, by měl popsat opatření politiky a strukturální reformy nezbytné k zajištění efektivní a trvalé nápravy nadměrného schodku a plně zohlednit doporučení Rady týkající se provádění integrovaných hlavních směrů hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti.

               (17)Portugalsko by také mělo předložit zprávu Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru podle požadavků článku 10 nařízení (EU) č. 473/2013 a v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 877/2013. Zpráva by měla být poprvé předložena do 15. ledna 2017 a následně každé tři měsíce,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.Portugalsko odstraní stávající nadměrný schodek do roku 2016.

               2.Portugalsko v roce 2016 sníží schodek veřejných financí na 2,5 % HDP. Do tohoto cíle není zahrnut dopad přímého účinku možné podpory pro banky. Toto zlepšení schodku veřejných financí odpovídá nezměněnému strukturálnímu saldu ve srovnání s rokem 2015 na základě prognózy Komise z jara 2016. Portugalsko rovněž použije všechny neočekávané příjmy k rychlejšímu snižování schodku a dluhu.

               3.Nad rámec úspor již zahrnutých v prognóze Komise z jara 2016 Portugalsko v roce 2016 přijme a v plném rozsahu uskuteční konsolidační opatření ve výši 0,25 % HDP. Portugalsko zejména plně uskuteční konsolidační opatření zahrnutá do rozpočtu na rok 2016, včetně dodatečné kontroly výdajů v rámci veřejných zakázek na zboží a služby zdůrazněné v programu stability. Tyto úspory Portugalsko doplní o další opatření strukturální povahy v zájmu dosažení doporučeného strukturálního úsilí.

               4.Portugalsko bude připraveno přijmout další opatření, pokud by se naplnila rizika ohrožující rozpočtové plány. Opatření v oblasti fiskální konsolidace zajistí trvalé zlepšení salda veřejných financí, a to způsobem podporujícím růst.

               5.Za účelem trvalého zlepšení veřejných financí bude Portugalsko důsledně prosazovat rámcový zákon o rozpočtu a zákon o kontrole závazků a bude pokračovat ve zlepšování výběru daní a kontroly výdajů. Portugalsko předloží jasný harmonogram a zavede příslušná opatření, aby v plné výši vypořádalo neuhrazené závazky v systému zdravotní péče a zlepšilo jeho efektivitu, snížilo závislost důchodového systému na rozpočtových transferech a zajistilo fiskální úspory při restrukturalizaci státních podniků.

               Článek 2

               6.Rada stanoví lhůtu 15. října 2016, do které Portugalsko přijme účinná opatření a předloží Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na výzvu Rady. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a konkrétní diskreční opatření na straně výdajů i příjmů, jakož i informace o opatřeních přijatých v souladu s čl. 1 odst. 5.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 30. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku, Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88.

                     (3)
                  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Portugalska jsou dostupné na adrese:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm.

                     (4)
                  Evropská komise (2016), Zpráva o fiskální udržitelnosti 2015, European Economy, Institutional Paper No. 018.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje obnovení účasti Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) na Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Mezinárodní fórum IV. generace (GIF) představuje podle Charty mezinárodního fóra IV. generace rámec pro mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji, který vznikl na základě iniciativy USA v roce 2001. Jeho cílem je společně vyvinout novou koncepci systémů jaderné energie, které zajistí spolehlivou dodávku energie a zároveň uspokojivě vyřeší otázky jaderné bezpečnosti, minimalizace odpadu, nešíření a vnímání ze strany veřejnosti.

               Evropské společenství pro atomovou energii (Euratom) se k fóru GIF připojilo dne 30. července 2003 podpisem Charty mezinárodního fóra IV. generace (dále jen „charta“) na základě rozhodnutí Komise K(2002) 4287 ze dne 4. listopadu 2002. První signatáři podepsali chartu již v roce 2001. Členství Euratomu v chartě bylo následně prodlouženo rozhodnutím Komise K(2011) 4504 ze dne 29. června 2011. Původní desetileté období platnosti charty bylo při té příležitosti nahrazeno neomezenou dobou platnosti, ledaže by se strany jednohlasně shodly na jejím ukončení. Kterýkoliv z členů (a tedy i Euratom) však může z fóra GIF vystoupit na základě písemné výpovědi předložené 90 dní předem. Charta neobsahuje žádné ustanovení o finančních výměnách mezi stranami nebo o zvláštních přídělech z rozpočtu, a spadá tedy do působnosti čl. 101 třetího pododstavce Smlouvy o Euratomu.

               Za účelem naplňování charty GIF uzavřeli její signatáři právně závaznou rámcovou dohodu o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace, která stanoví podmínky spolupráce a následných systémových a projektových ujednání.

               V souladu s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu a rozhodnutím Rady 14929/05, následovaným rozhodnutím Komise K(2006) 7, přistoupil Euratom k rámcové dohodě dne 24. ledna 2006, kdy řádně pověřený komisař podepsal listinu o přistoupení (která byla následně dne 10. února 2006 uložena u Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v Paříži). Jakožto koordinátor účasti Společenství ve fóru bylo potvrzeno Společné výzkumné středisko, které tudíž zastupuje Euratom coby jeho „agent pro provádění“ dle čl. III odst. 2 rámcové dohody.

               Jelikož Francie a Spojené království již byly smluvními stranami rámcové dohody, bylo k rozhodnutí Rady 14929/05, kterým se schvaluje přistoupení Euratomu k dohodě, připojeno v zájmu konzistence následující prohlášení:

               „Evropské společenství pro atomovou energii se, jakožto strana této rámcové dohody, plně účastní veškeré spolupráce a jednání podle této rámcové dohody a každého systémového ujednání, kterého je signatářem. Evropské společenství pro atomovou energii a jeho členské státy, které jsou stranami rámcové dohody, v současnosti Francie a Spojené království, sladí při provádění rámcové dohody a příslušných systémových ujednání své postoje před přijetím každého významného rozhodnutí.“

               Rámcová dohoda vstoupila v platnost dne 28. února 2005 na dobu 10 let a dne 26. února 2015 byla na základě souhlasu čtyř stran dohody prodloužena. Euratom i další signatáři, kterým se nepodařilo dokončit včas interní schvalovací postup, tak mohou obnovit svou účast pozdějším podpisem.

               2.ČINNOST EURATOMU VYPLÝVAJÍCÍ Z RÁMCOVÉ DOHODY

               Během uplynulého desetiletí dosáhlo fórum GIF, fungující v pevném právním rámci pro spolupráci, značných pokroků, k nimž patří mimo jiné návrh a realizace společných projektů díky významným investicím do výzkumu a vývoje z celého světa a návrh či konstrukce demonstračních prototypů, například rychlého sodíkového reaktoru (SFR) Francie a Ruska a čínského vysokoteplotního reaktoru (VHTR).

               Po tuto dobu byl Euratom ve fóru GIF velmi aktivní a je jediným signatářem, který se podílí na všech šesti reaktorových systémech (systémových ujednáních) a na všech třech průřezových koncepcích („bezpečnost a spolehlivost“, „ekonomičnost“ a „zabránění šíření jaderných materiálů a fyzická ochrana“). Tři ze šesti těchto systémů zástupci Euratomu řídí (reaktor chlazený vodou s nadkritickými parametry, rychlý reaktor chlazený olovem a rychlý reaktor chlazený plynem), přičemž pro každý systém byla uzavřena projektová ujednání, v jejichž rámci se provádí odborná činnost. Euratom se podílí na většině projektových ujednání příspěvky pocházejícími jak z přímých, tak nepřímých akcí programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu.

               Než se však systémy IV. generace stanou skutečností, zbývá ještě odvést mnoho práce. V nadcházející dekádě se bude činnost soustřeďovat na:

               – pokračování VaV systémů IV. generace,

               – vývoj pokročilých výzkumných zařízení,

               – zapojení průmyslových podniků do tvorby koncepce systémů IV. generace,

               – rozvoj pracovní síly do budoucna.

               Je proto vhodné, aby se Euratom podílel na činnostech vyplývajících z rámcové dohody i nadále a aby souhlasil s jejím prodloužením prostřednictvím zvláštního mechanismu stanoveného v čl. XII odst. 3 dohody.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Platnost dohody bude prodloužena na základě čl. 101 druhého pododstavce Smlouvy o Euratomu.

               V červnu 2014 rozeslal technický sekretariát GIF jménem opatrovatele (OECD) oznámení o prodloužení rámcové dohody, v němž byly signatářům nabídnuty tři různé způsoby prodloužení:

               „1.
                     Prodloužení – strany se mohou dohodnout na prodloužení platnosti rámcové dohody způsobem uvedeným v čl. XII odst. 3 rámcové dohody (varianta 1);

               2.
                     Změna dohody – nedohodnou-li se strany na variantě 1, mohou přistoupit ke změně rámcové dohody způsobem stanoveným v čl. XII odst. 4 (varianta 2);

               3.
                     Vypršení platnosti a uzavření nové dohody – nedohodnou-li se strany na prodloužení ani změně dohody, mohou vyčkat do vypršení její platnosti a uzavřít novou rámcovou dohodu, která bude představovat novou mezinárodní smlouvu (varianta 3).“

               Agent pro provádění podporoval variantu 1, neboť se jevila jako nejrychlejší způsob prodloužení dohody a smluvní strany si výslovně stanovily možnost prodloužení platnosti dohody způsobem, který se liší od postupu pro přijetí jiných změn. Dne 14. října 2014 mise USA u OECD (opatrovatele) ostatním smluvním stranám, včetně agenta Euratomu pro provádění (prostřednictvím ESVČ), předložila k podpisu v souladu se stanoveným postupem návrh dohody o prodloužení platnosti Rámcové dohody o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace.

               Původním záměrem bylo, aby politická skupina přijala rozhodnutí o prodloužení rámcové dohody o 10 let, tj. do 28. února 2025, v souladu se stanoveným postupem pro prodloužení na své schůzi ve dnech 17.–18. prosince 2014 (nebo písemným postupem). Vzhledem k procedurálním požadavkům některých stran (včetně Euratomu) a v zájmu zachování odlišení schůzí politické skupiny GIF svolaných pod záštitou charty GIF na jedné straně od formální mezivládní rámcové dohody na druhé straně však politická skupina na uvedené schůzi o prodloužení nejednala.

               Po výměně stanovisek a připomínek k prodloužení dohody a k návrhu dohody o prodloužení byl po schůzi konané v prosinci 2014 se souhlasem zástupců většiny stran vypracován nový návrh na prodloužení dohody. Navrhované řešení spočívalo v tom, že prodloužení dohody vstoupí v platnost, pokud budou alespoň tři strany souhlasit a přijmou závazek z prodloužení vyplývající. Ochotu a připravenost souhlasit s tímto závazkem před 28. únorem 2015 vyjádřily čtyři strany (Francie, Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy), takže prodloužení dohody mohlo vstoupit v platnost k tomuto datu.

               Ostatní strany měly za to, že v souladu s čl. XII odst. 3 stávající rámcové dohody bude podpisem všech stran do uvedeného data (ať už s výhradou následného přijetí či nikoliv) vyjádřeno, že s prodloužením souhlasí. Agent Euratomu pro provádění dal najevo, že s tímto způsobem vyjádření souhlasu nesouhlasí. Ostatní strany považovaly za dostatečný dopis agenta Euratomu sekretariátu opatrovatele, v němž uvedl, že s prodloužením provedeným ostatními stranami souhlasí.

               Čtyři signatáři podepsali připojenou dohodu o prodloužení dne 26. února 2015. Jménem Euratomu může být dohoda podepsána, jakmile Rada obnovení schválí.

               Komise považuje rozhodnutí o obnovení rámcové dohody za důležité, a prostřednictvím agenta pro provádění proto sjednotila své stanovisko se stanoviskem Francie. (Spojené království jakožto samostatná smluvní strana mezitím od dohody odstoupilo, stejně jako ostatní členské státy však zůstává její smluvní stranou jakožto člen Euratomu.)

               Komise má za to, že navrhované obnovení rámcové dohody je pro Společenství přijatelné, a proto v souladu s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu předkládá toto doporučení pro rozhodnutí Rady.

               Obnovení dohody musí být potvrzeno Radou, neboť dohoda bude i nadále stanovovat jasné podmínky spolupráce ve výzkumu v rámci GIF. Kromě toho doba obnovení se kryje s více než dvěma programy Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu, což znamená, že má-li být účast Euratomu na GIF sladěna s nařízeními Rady o stávajících i budoucích programech Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu, budou třeba nejméně dvě další rozhodnutí Rady.

               Účast Euratomu v GIF by měla zůstat v působnosti nařízení Rady o programech Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu. Podle charty GIF si povahu své účasti na činnostech GIF určuje každý člen samostatně.

               Nařízení Rady (Euratom) č. 1314/2013 o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace, výslovně stanoví, že agent pro provádění vykonává činnost v rámci rámcové dohody GIF. V části Činnosti nezbytné k dosažení cílů programu přílohy I nařízení se v souvislosti s „přímými akcemi JRC“ stanoví, že:

               „Jako prováděcí zástupce Euratomu pro mezinárodní fórum „Generace IV“ („GIF“) pokračuje JRC v koordinaci příspěvku Společenství ke GIF.“

               V části Mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi se v souvislosti s Euratomem uvádí:

               „S cílem poskytnout jasné a významné přínosy pro Unii a její životní prostředí pokračuje mezinárodní spolupráce na poli jaderného výzkumu a inovací, založená na sdílených cílech a vzájemné důvěře. Aby přispělo k dosažení specifických cílů uvedených v článku 3, se Společenství snaží posilovat vědecké a technické znalosti Unie prostřednictvím mezinárodních dohod o spolupráci a podporovat přístup jaderného průmyslu Unie na nové vznikající trhy. Činnosti mezinárodní spolupráce jsou podporovány pomocí mnohostranných rámců (např. MAAE, OECD, ITER a GIF) ...“

               Obnovení rámcové dohody se proto zjevně v rámci příspěvku Euratomu k Horizontu 2020 jevilo jako přiměřené.

               Vzhledem k výše uvedenému Komise navrhuje, aby Rada v souladu s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu přijala připojené doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje obnovení účasti Euratomu na rámcové dohodě GIF, a aby jej pověřila podpisem připojené dohody o prodloužení.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY [nepovinné]

               [nepoužije se]

               5.NEPOVINNÉ PRVKY [nepovinné]

               [nepoužije se]

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje obnovení účasti Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) na Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom), a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Mezinárodní fórum IV. generace (GIF) tvoří rámec pro mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji, který vznikl na základě iniciativy USA v roce 2011. Jeho cílem je společně vyvinout novou koncepci systémů jaderné energie, které zajistí spolehlivou dodávku energie a zároveň uspokojivé řešení otázek jaderné bezpečnosti, minimalizace odpadu, nešíření a vnímání veřejností.

               (2)Obnovení účasti Euratomu na této rámcové dohodě je nezávislé na jakémkoliv rozhodnutí o rozsahu účasti v různých systémech GIF a s nimi souvisejících projektových ujednáních. Povahu svého příspěvku (intelektuálního a finančního) k činnosti GIF si Euratom určí samostatně.

               (3)Euratom se dne 30. července 2003 na základě rozhodnutí Komise K(2002) 4287 připojil k GIF podpisem charty GIF, kterou první signatáři podepsali v roce 2001. Na základě rozhodnutí Komise K(2011) 4504 bylo počáteční desetileté členství Euratomu v chartě prodlouženo na neomezenou dobu, ledaže se členské státy EU jednohlasně shodnou na odstoupení. Kterýkoliv z členů GIF (včetně Euratomu) může odstoupit na základě písemné výpovědi předložené 90 dní předem. Jelikož charta neobsahuje žádné ustanovení o finančních výměnách mezi stranami nebo o zvláštních přídělech z rozpočtu, spadá do působnosti čl. 101 třetího pododstavce Smlouvy o Euratomu.

               (4)Za účelem naplňování charty GIF uzavřeli její signatáři právně závaznou rámcovou dohodu mezi členy Mezinárodního fóra IV. generace o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace, která stanoví podmínky spolupráce a následných systémových a projektových ujednání.

               (5)Na základě rozhodnutí Rady 14929/05 ze dne 20. prosince 2005, následovaného rozhodnutím Komise K(2006) 7 ze dne 12. ledna 2006, přijatého v souladu s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu přistoupil Euratom k rámcové dohodě dne 24. ledna 2006, kdy řádně pověřený komisař podepsal listinu o přistoupení (která byla následně dne 10. února 2006 uložena u Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v Paříži). Jakožto koordinátor účasti Euratomu ve fóru bylo potvrzeno Společné výzkumné středisko, které tudíž zastupuje Euratom coby jeho „agent pro provádění“ dle čl. III odst. 2 rámcové dohody.

               (6)Rámcová dohoda vstoupila v platnost dne 28. února 2005 na dobu 10 let a dne 26. února 2015 byla na základě souhlasu čtyř stran dohody s připojenou dohodou o prodloužení prodloužena. Tento krok je v souladu s postupem pro prodloužení uvedeným přímo v rámcové dohodě. Euratom i další signatáři, kterým se nepodařilo dokončit včas interní schvalovací postup, tak mohou obnovit svou účast pozdějším podpisem.

               (7)Obnovení rámcové dohody Komisí jménem Euratomu podpisem dohody o prodloužení v souladu s postupem pro prodloužení by proto mělo být schváleno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Obnovení Rámcové dohody o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii podpisem dohody o prodloužení se tímto schvaluje. Znění dohody o prodloužení se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            PŘÍLOHA
            Dohoda o prodloužení Rámcové dohody o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. Generace

            doporučení pro rozhodnutí Rady,
            kterým se schvaluje obnovení účasti Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) na Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace

               PŘÍLOHA

               Dohoda o prodloužení Rámcové dohody o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. Generace

               doporučení pro rozhodnutí Rady,

               kterým se schvaluje obnovení účasti Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) na Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace

               DOHODA O PRODLOUŽENÍ RÁMCOVÉ DOHODY O MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCI VE VÝZKUMU A VÝVOJI JADERNÝCH ENERGETICKÝCH SYSTÉMŮ IV. GENERACE

               Vláda Kanady, Evropské společenství pro atomovou energii, vláda Čínské lidové republiky, vláda Francouzské republiky, vláda Japonska, vláda Korejské republiky, vláda Ruské federace, vláda Jihoafrické republiky, vláda Švýcarské konfederace a vláda Spojených států amerických, každá jednotlivě jako smluvní strana Rámcové dohody o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace uzavřené ve Washingtonu dne 28. února 2005 (dále jen „rámcová dohoda“), společně „smluvní strany“:

               VZHLEDEM k tomu, že si přejí pokračovat v dosud úspěšné a vzájemně prospěšné spolupráci založené na rámcové dohodě;

               ZAZNAMENÁVAJÍCE, že Technologický plán pro jaderné systémy IV. generace byl v lednu 2014 aktualizován;

               PŘIPOMÍNAJÍCE, že článek XV rámcové dohody stanoví, že veškerá spolupráce, jež byla zahájena na základě rámcové dohody, avšak nebyla k datu vypršení její platnosti či k datu jejího ukončení dokončena, může pokračovat až do dokončení dle ustanovení rámcové dohody; a

               VYCHÁZEJÍCE z čl. XII odst. 3 rámcové dohody,

               se dohodly takto:

               Článek I

               Prodloužení rámcové dohody

               S výhradou čl. XII odst. 5 rámcové dohody se rámcová dohoda prodlužuje o deset (10) let do dne 28. února 2025.

               Článek II

               Podpis a vstup v platnost

               1. Tato dohoda vstupuje v platnost pro ty smluvní strany, které souhlasily s přijetím závazku z ní vyplývajícího, v den, kdy svůj souhlas s přijetím závazku vyjádřily tři smluvní strany.

               2. Smluvní strany vyjádří svůj souhlas s přijetím závazku vyplývajícího z této dohody buď podpisem bez výhrady přijetí, nebo podpisem s výhradou přijetí s následným uložením listiny o přijetí u opatrovatele.

               3. Pro smluvní strany, jež vyjádří svůj souhlas s přijetím závazku vyplývajícího z této dohody po datu vstupu této dohody v platnost, vstupuje tato dohoda v platnost v den jejího podpisu bez výhrady přijetí nebo v den uložení listiny o přistoupení u opatrovatele.

               4. Smluvní strany mají v úmyslu v souladu s článkem XV rámcové dohody pokračovat ve spolupráci dle ustanovení rámcové dohody, jež byla zahájena, nikoliv však dokončena před 28. únorem 2015, a to se smluvními stranami rámcové dohody, pro něž tato dohoda nevstoupila do 28. února 2015 v platnost.

               Článek III

               Opatrovatel

               Originál této dohody bude uložen u generálního tajemníka Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci připojují k této dohodě své podpisy.

               SEPSÁNO v jednom vyhotovení v anglickém a francouzském jazyce, přičemž obě znění mají stejnou platnost.

               ZA VLÁDU KANADY:

               Dne:

               ZA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII:

               Dne:

               ZA VLÁDU ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY:

               Dne:

               ZA VLÁDU FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY:

               Dne:

               ZA VLÁDU JAPONSKA:

               Dne:

               ZA VLÁDU KOREJSKÉ REPUBLIKY:

               Dne:

               ZA VLÁDU RUSKÉ FEDERACE:

               Dne:

               ZA VLÁDU JIHOAFRICKÉ REPUBLIKY:

               Dne:

               ZA VLÁDU ŠVÝCARSKÉ KONFEDERACE:

               Dne:

               ZA VLÁDU SPOJENÝCH STÁTŮ AMERICKÝCH:

               Dne:


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.5.2016
            COM(2016) 296 final
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY
            kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/289/EU o existenci nadměrného schodku ve Slovinsku

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY

               kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/289/EU o existenci nadměrného schodku ve Slovinsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,

               s ohledem na doporučení Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise svým rozhodnutím 2010/289/EU
                  1
                v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodla, že ve Slovinsku existuje nadměrný schodek. Rada konstatovala, že schodek veřejných financí plánovaný na rok 2009 činil 5,9 %, čímž překročil referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě. Hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 podle prognózy dosáhnout 34,2 % HDP, což je pod referenční hodnotou 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě.

               (2)Téhož dne vydala Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Slovinsku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.

               (3)Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Slovinsko přijalo účinná opatření v souladu s jejím doporučením ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, ale že po přijetí původního doporučení nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Proto Rada na základě doporučení Komise dospěla k závěru, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č.1467/97, a podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy vydala Slovinsku nové doporučení, aby nadměrný schodek odstranilo do roku 2015. Toto nové doporučení Rady bylo zveřejněno.

               (4)Dne 5. března 2014 v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 473/2013 vydala Komise vzhledem k riziku, že  trvalého odstranění nadměrného schodku nebude dosaženo do roku 2015, Slovinsku doporučení, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění plného souladu s doporučením Rady ze dne 21. června 2013, konkrétně realizací fiskálního úsilí, které doporučila Rada.

               (5)Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem
                  2
               .

               (6)Rada by měla na základě oznámených údajů přijmout rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP
                  3
               .

               (7)Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Slovinskem v dubnu 2016, podle programu stability na rok 2016 a podle prognózy Komise z jara 2016 jsou oprávněné následující závěry:

               –Po dosažení nejvyšší hodnoty 15,0 % HDP v roce 2013 se schodek veřejných financí v roce 2014 snížil na 5,0 % HDP a v roce 2015 dosáhl 2,9 % HDP. Snížení schodku v roce 2015 bylo způsobeno hlavně tím, že se znovu neobjevila jednorázová opatření, která ovlivnila schodek v roce 2014 (1,1 % HDP), a že značně vzrostly běžné příjmy (o 1,4 % HDP), které více než dostatečně vyrovnávají růst běžných výdajů (o 0,2 % HDP) a hrubých fixních kapitálových výdajů (o 0,2 % HDP), což lze vysvětlit vyšší mírou čerpání fondů EU.

               –Program stability na období 2016–19 předložený slovinskou vládou dne 28. dubna 2016 plánuje snížení schodku veřejných financí na 2,2 % HDP v roce 2016 a na 1,6 % HDP v roce 2017. Prognóza Komise z jara 2016 očekává schodek ve výši 2,4 % HDP v roce 2016 a 2,1 % HDP v roce 2017. V horizontu prognózy má tedy schodek zůstat pod referenční hodnotou Smlouvy ve výši 3 % HDP.

               –Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se v období 2013–2015 zhoršilo o 0,7 % HDP.

               –Z důvodu vnitřní dynamiky dluhu dočasně zvyšující zadlužení a jednorázových výdajů se poměr dluhu k HDP v roce 2015 zvýšil na 83,2 % HDP (z 71 % v roce 2013). Podle prognózy Komise z jara 2016 měl hrubý veřejný dluh  v roce 2015 dosáhnout nejvyšší hodnoty a poté by měl v roce 2017 poklesnout na 78 % HDP v důsledku snížení prostředků z hotovostních rezerv.

               (8)Počínaje rokem 2016, což je rok následující po odstranění nadměrného schodku, Slovinsko podléhá preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria a dodržení kritéria dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97. V této souvislosti se zdá, že v roce 2016 existuje riziko určitého odchýlení od požadované korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle. Při nezměněné politice se zdá, že v roce 2017 existuje riziko významného odchýlení od doporučované korekce ve výši 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle. Slovinsko by mělo v roce 2016 plně dodržet přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2017 by jej mělo dodržet obecně. Celkově budou v letech 2016 a 2017 nutná další opatření.

               (9)V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě odstraněn.

               (10)Podle názoru Rady byl nadměrný schodek ve Slovinsku odstraněn, a rozhodnutí 2010/289/EU by proto mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek ve Slovinsku byl odstraněn.

               Článek 2

               Rozhodnutí 2010/289/EU se zrušuje.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady 2010/289/EU ze dne 2. prosince 2009 o existenci nadměrného schodku ve Slovinsku (Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 46).

                     (2)
                  Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (3)
                  V souladu s dokumentem Technické podmínky provádění Paktu o stabilitě a růstu a obecné zásady pro formu a obsah programů stability a konvergenčních programů.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.2.2012
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Doporučení pro
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje zahájení jednání o dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Dopisem ze dne 14. března 2011 Švýcarsko vyjádřilo zájem o přidružení k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  1
               .

               2.Švýcarská konfederace (dále jen Švýcarsko) je přidružena k tematické oblasti jaderné syntézy rámcových programů Euratomu od roku 1979 na základě dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací v oblasti řízené jaderné syntézy a fyziky plazmatu z roku 1978
                  2
               .

               3.Dne 8. ledna 1986 uzavřely Rada a Komise rámcovou dohodu o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací (dále jen rámcová dohoda)
                  3
               . Článek 6 rámcové dohody uvádí, že vědeckotechnická spolupráce se provádí prostřednictvím příslušných dohod.

               4.Švýcarsko bylo přidruženo k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011)
                  4
                na základě dohody o vědeckotechnické spolupráci, která byla podepsána dne 25. června 2007, s účinkem od 1. ledna 2007. Tato dohoda byla uzavřena, aniž by byla dotčena ustanovení dohody o spolupráci mezi Švýcarskou konfederací a Evropským společenstvím pro atomovou energii v oblasti řízené jaderné syntézy a fyziky plazmatu z roku 1978.

               5.Dne 7. března 2011 Komise předložila návrh na soubor legislativních opatření týkající se rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  5
               .

               6.S ohledem na energetické výzkumné činnosti Euratomu proběhla informativní jednání s cílem určit výzkumný potenciál a oboustranný zájem o přidružení Švýcarska k rámcovému programu Euratomu pro výzkum (2012–2013).

               7.S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise doporučuje, aby Rada zmocnila Komisi k jednání v souladu s čl. 101 druhým podoodstavcem Smlouvy o Euratomu se Švýcarskou konfederací o dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013).

               Doporučení pro

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje zahájení jednání o dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  6
               ,

               s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  7
               ,

               s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  8
               ,

               s ohledem na nařízení Rady (Euratom) ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)
                  9
               ,

               s ohledem na doporučení Komise,

               VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

               (1) Švýcarská konfederace vyjádřila zájem o přidružení k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013).

               (2) Je v zájmu Společenství, aby Švýcarská konfederace byla přidružena k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013),

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise se zmocňuje k jednání jménem Evropského společenství pro atomovou energii o dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, jíž se Švýcarská konfederace přidružuje k rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013).

               Článek 2

               Jednání musí být prováděna na základě směrnic pro jednání, které jsou uvedeny v příloze.

               Článek 3

               Komise průběžně informuje Radu o pokroku v jednáních.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

               PŘÍLOHA

               SMĚRNICE PRO JEDNÁNÍ

               1. Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (dále jen „Euratom“) na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé (dále jen „dohoda“) zajistí přidružení Švýcarské konfederace k celému rámcovému programu Euratomu v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
                  10
               , aniž by byla dotčena ustanovení dohody o spolupráci v oblasti jaderné syntézy z roku 1978.

               2. Aby se Švýcarská konfederace mohla co nejdříve podílet na celém rámcovém programu Euratomu jako přidružená země, měla by dohoda umožnit prozatímní uplatňování se zpětnou platností od 1. ledna 2012. Dohoda bude obsahovat ustanovení týkající se vrácení finančních prostředků a právních důsledků u probíhajících projektů a činností započatých během prozatímního uplatňování v případě neuzavření dohody jednou ze stran.

               3. Podmínky dohody s ohledem na ochranu finančních zájmů Euratomu by měly být plně v souladu s ustanoveními na ochranu finančních zájmů EU sjednanými v Dohodě o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé
                  11
               .

               4. Podmínky dohody budou v souladu s nařízením Rady ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)
                  12
               .

               5. Dohoda by měla poskytovat přiměřenou ochranu finančních zájmů Euratomu zahrnující sdělování finančních údajů, audity a správní šetření na místě zaměřená proti podvodům, administrativní pomoc a vymáhání peněz. Dohoda by také měla v nezbytné míře umožnit odstranění překážek v daňové oblasti a v sociálním zabezpečení vznikajících v důsledku přeshraniční účasti výzkumných pracovníků na výzkumných projektech podle této dohody, zejména pokud jde o pracovníky Společného výzkumného střediska, na které se vztahuje služební řád Evropské unie.

                     (1)
                  Úř. věst. L.

                     (2)
                  Úř. věst. L 242, 4.9.1978, s. 2.

                     (3)
                  Úř. věst. L 313, 22.11.1985, s. 6.

                     (4)
                  Rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom, Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60.

                     (5)
                  KOM(2011) 71, KOM(2011) 72, KOM(2011) 73, KOM(2011) 74.

                     (6)
                  Ref. Rada 17503/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.

                     (7)
                  Ref. Rada 17504/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.

                     (8)
                  Ref. Rada 17505/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.

                     (9)
                  Ref. Rada 17506/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.

                     (10)
                  Ref. Rada 17503/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.

                     (11)
                  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 24–39.

                     (12)
                  Ref. Rada 17506/11 – bude zveřejněno v Úř. věst.


Důležité právní upozornění

|

52006SC0285

Doporučení pro rozhodnutí Rady vyzývající Německo podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy o ES, aby ke snížení schodku přijalo opatření, která se považují za nezbytná pro nápravu nadměrného schodku  /* SEK/2006/0285 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.3.2006SEK(2006) 285 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADYvyzývající Německo podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy o ES, aby ke snížení schodku přijalo opatření, která se považují za nezbytná pro nápravu nadměrného schodku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANADMěRNÝ SCHODEK V NěMECKUPostup při nadměrném schodku se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu.Na základě důkazů o schodku veřejných financí, který byl v roce 2002 nad referenční hodnotou 3 % HDP podle Smlouvy, a na základě doporučení Komise, rozhodla Rada dne 21. ledna 2003, že Německo má nadměrný schodek (čl. 104 odst. 6)[2]. Ve stejný den dále přijala podle podmínek Paktu o stabilitě a růstu a na základě doporučení Komise doporučení podle čl. 104 odst. 7 s cílem odstranit nadměrný schodek. V tomto doporučení vyzvala „ německou vládu, aby co nejrychleji odstranila současný nadměrný schodek v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97“ , tzn. aby snížila schodek pod 3 % HDP do roku 2004. Doporučení bylo zveřejněno. Jak stanovila Komise ve svém sdělení Radě ze dne 14. prosince 2004[3], které potvrdila Rada ve svých závěrech dne 18. ledna 2005 s ohledem na výjimečné okolnosti způsobené závěry Rady ze dne 25. listopadu 2003 a rozhodnutím Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004, má být rok 2005 považován za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku.V roce 2005 dosahoval podle údajů poskytnutých Eurostatem na základě zprávy, kterou Německo předložilo Komisi dne 24. února 2006 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, schodek veřejných financí v Německu 3,3 % HDP. Podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 pokud „aktuální údaje“ poskytnuté Komisí „ukazují, že nadměrný schodek nebyl členským státem odstraněn ve lhůtách stanovených (…) doporučeními vydanými podle čl. 104 odst. 7 (…), přijme Rada podle čl. 104 odst. 9 okamžitě rozhodnutí, ve kterém vyzve členský stát, aby v rámci stanovených lhůt přijal opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace“ .HOSPODÁřSKÁ A ROZPOčTOVÁ SITUACE V NěMECKUPrognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předpokládala pro rok 2005 schodek ve výši 3,9 % HDP[4]. Na základě nezměněné politiky plánovala prognóza útvarů Komise v roce 2006 schodek ve výši 3,7 % HDP a 3,3 % HDP v roce 2007. Reálný růst HDP byl plánován na 0,8 % v roce 2005, 1,2 % v roce 2006 a 1,6 % v roce 2007, s mezerou výstupu, která není v plánovaném období úplně uzavřená.Vzhledem k těmto skutečnostem a s ohledem na stále křehkou hospodářskou situaci stanovila německá vláda sestavená na základě voleb ze dne 18. září 2005 strategii s cílem snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotu smlouvy do roku 2007. Tuto konsolidační strategii začala vláda provádět již v prosinci 2005, kdy přijala první plánovaná opatření. Dne 22. února 2006 přijala návrh federálního rozpočtu pro rok 2006 a hlavně přijala návrh zákona ke zvýšení hlavní sazby DPH z 16 % na 19 % od 1. ledna 2007.Dne 22. února 2006 zveřejnil Federální statistický úřad údaj o růstu HDP v roce 2005, který činil 0,9 %. Podle údajů poskytnutých Eurostatem činil schodek veřejných financí v Německu v roce 2005 3,3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Rozdíl oproti podzimní prognóze útvarů Komise lze z velké míry přičíst příjmům, které byly ke konci roku 2005 lepší, než se očekávalo.Prozatímní prognóza útvarů Komise zveřejněná dne 21. února 2006 předvídá, že reálný HDP vzroste v roce 2006 o 1,5 %, což je mírně nad nízkým růstovým potenciálem. Je třeba poznamenat, že tato předpověď je upravená směrem nahoru kvůli očekávané preventivní reakci domácí poptávky na plánované zvýšení sazby DPH. S ohledem na následné ekonomické dopady je růst HDP v roce 2007 v současnosti očekáván okolo 1 %.V souladu se zmíněnou makroekonomickou předpovědí se očekává, že v roce 2006 zůstane nominální schodek mírně nad 3 % HDP, ale v roce 2007 zřetelně klesne pod referenční hodnotu. Strukturální schodek (tj. schodek očištěný od cyklických jevů a jednorázových a prozatímních opatření) má podle útvarů Komise zůstat mezi lety 2005 a 2006 v procentech HDP víceméně nezměněn a v roce 2007 se přiblížit nejméně 1 % HDP.POžADAVKY TÝKAJÍCÍ SE FISKÁLNÍ POLITIKY DO ROKU 2007 A V NÁSLEDUJÍCÍCH LETECHUstanovení čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 stanoví, že „ve výzvě Rada členský stát požádá, aby dosáhl minimálního ročního zlepšení představujícího nejméně orientační hodnotu 0,5 % HDP svého cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a prozatímních opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě.“Rozhodné odstranění nadměrného schodku v Německu je vzhledem k nízkému potenciálu růstu a k rozpočtovým výzvám spojeným se stárnutím obyvatelstva zásadní. Kromě toho přetrvávající rozpočtové nerovnováhy mají vliv na důvěru a ovlivňují růst výstupu. Rozpočtová konsolidační strategie zaměřená na zajištění kontroly rozpočtových nerovnováh je začleněna do souhrnného pracovního programu, který německá vláda sestavila v listopadu 2005. Jeho provádění již notně pokročilo. Konsolidační strategie usiluje o úpravu rozpočtu ze strukturálního hlediska o více než jeden procentní bod do roku 2007. Skutečnost, že taková strategie bude mít v roce 2006 pouze omezené účinky, lze částečně vysvětlit tím, že některá z již prováděných opatření projeví svůj plný účinek až se zpožděním. Plánované úpravy strukturálního rozpočtu v letech 2006 a 2007 lze považovat za slučitelné s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, včetně požadovaného ročního zlepšení cyklicky očištěného salda bez jednorázových a prozatímních opatření nejméně o orientační hodnotu 0,5 % HDP. Na základě scénáře růstu popsaného výše by měl být plánovaný způsob nápravy dostačující pro trvalé a udržitelné odstranění nadměrného schodku a měl by být v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu.Vzhledem k těmto faktorům se zdá, že nadměrný schodek by měl být odstraněn nejpozději do roku 2007. Orientační hodnota 0,5 % HDP p. a. strukturálního zlepšení by měla být v letech 2006 a 2007 postupně dodržena.* * *S ohledem na výše zmíněná zjištění Komise doporučuje Radě, aby vyzvala Německo podle čl. 104 odst. 9, aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje za nezbytná pro trvalé a udržitelné odstranění schodku nejpozději do roku 2007. Věrohodný způsob nápravy s cílem trvale snížit schodek pod 3 % HDP nejpozději do roku 2007 by vyžadoval, aby Německo na základě scénáře růstu útvarů Komise z února 2006 zajistilo postupné zlepšení cyklicky očištěného salda (bez jednorázových a prozatímních opatření) o jeden procentní bod v letech 2006 a 2007. Německo přijme nezbytná opatření, která zajistí, že poté, co bude odstraněn nadměrný schodek, bude rozpočtová konsolidace směrem k jeho střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ze strukturálního hlediska udržována prostřednictvím snižování strukturálního schodku o minimálně 0,5 % HDP ročně. Komise rovněž doporučuje, aby zpráva popisující opatření přijatá v souladu s doporučeními v rozhodnutí Rady, byla předložena do [14. července] 2006. Zpráva by měla zejména zahrnovat rozpočtové posouzení opatření s účinky v letech 2006 a 2007 přijatá k odstranění nadměrného schodku a možných rizik spojených s předpokládaným makroekonomickým scénářem. Komise tuto zprávu posoudí s ohledem na pokrok dosažený směrem k odstranění nadměrného schodku. Komise také doporučuje v souladu s čl. 104 odst. 9, aby bylo Německo požádáno, aby podle zvláštního časového rozvrhu předložilo další zprávy.Doporučení proROZHODNUTÍ RADYvyzývající Německo podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy o ES, aby ke snížení schodku přijalo opatření, která se považují za nezbytná pro nápravu nadměrného schodkuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 9 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise podle čl. 104 odst. 9,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle čl. 104 odst. 1 Smlouvy se členské státy musejí vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.2.  Pakt o stabilitě a růstu je založen na zdravých veřejných financích jakožto prostředku k upevnění podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[5].3.  Usnesení ze zasedání Evropské rady v Amsterodamu o Paktu stability a růstu ze dne 17. června 1997[6] slavnostně vyzývá všechny strany, a to členské státy, Radu a Komisi, aby prováděly Smlouvu a Pakt o stabilitě a růstu řádně a včas.4.  Rada ve svém rozhodnutím 2003/89/ES[7] ze dne 21. ledna 2003 rozhodla podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy, že Německo má nadměrný schodek.5.  Podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 Rada dne 21. ledna 2003 Německu zaslala doporučení, kde ho vyzvala, aby co nejdříve, ale nejpozději do roku 2004, odstranilo nadměrný schodek. Doporučení bylo zveřejněno. Jak stanovila Komise ve svém sdělení Radě ze dne 14. prosince 2004[8], které potvrdila Rada ve svých závěrech dne 18. ledna 2005 s ohledem na výjimečné okolnosti způsobené závěry Rady ze dne 25. listopadu 2003 a rozhodnutím Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004, má být rok 2005 považován za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku.6.  Schodek veřejných financí Německa byl od roku 2002 vyšší než referenční hodnota 3 % podle Smlouvy. Poměr dluhu vůči HDP vzrostl z referenční hodnoty Smlouvy 60 % HDP v roce 2001 na plánovaných 69 % HDP v roce 2006.7.  Podle údajů poskytnutých Eurostatem činil schodek veřejných financí v Německu v roce 2005 3,3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[9], které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Navíc na základě v současnosti dostupných informací a s ohledem na rozpočtové plány dosud přijaté německou vládou zůstane schodek veřejných financí nad referenční hodnotou Smlouvy i v roce 2006, což potvrzuje, že nadměrný schodek nebyl odstraněn.8.  Pokud podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 aktuální údaje poskytnuté podle nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ukazují, že nadměrný schodek nebyl členským státem odstraněn ve lhůtách stanovených doporučením vydaným podle čl. 104 odst. 7, přijme Rada okamžitě rozhodnutí podle čl. 104 odst. 9, ve kterém vyzve členský stát, aby v rámci stanovených lhůt přijal opatření ke snížení schodku, jež Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace.9.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 předvídala schodek za rok 2005 ve výši 3,9 %[10]. Na základě nezměněné politiky plánovala prognóza útvarů Komise schodek v roce 2006 ve výši 3,7 % HDP a v roce 2007 3,3 % HDP. Reálný růst HDP byl plánován na 0,8 % v roce 2005, 1,2 % v roce 2006 a 1,6 % v roce 2007, s mezerou výstupu, která není v plánovaném období úplně uzavřená. Vzhledem k těmto skutečnostem a s ohledem na stále křehkou hospodářskou situaci stanovila německá vláda sestavená na základě voleb ze dne 18. září 2005 strategii s cílem snížit schodek veřejných financí pod referenční hodnotu smlouvy do roku 2007. Tuto konsolidační strategii začala vláda provádět již v prosinci 2005, kdy přijala první plánovaná opatření. Dne 22. února 2006 přijala návrh federálního rozpočtu pro rok 2006 a hlavně přijala návrh zákona ke zvýšení hlavní sazby DPH z 16 % na 19 % od 1. ledna 2007.10.  Dne 22. února 2006 Federální statistický úřad zveřejnil údaje o růstu HDP a schodku veřejných financí roce 2005, které činí 0,9 %, respektive 3,3 % HDP. Rozdíl oproti podzimní prognóze útvarů Komise lze z velké míry přičíst příjmům, které byly ke konci roku 2005 lepší, než se očekávalo. Prozatímní prognóza útvarů Komise zveřejněná dne 21. února 2006 předvídá, že reálný HDP vzroste v roce 2006 o 1,5 %, což je mírně nad nízkým růstovým potenciálem. Je třeba poznamenat, že tato předpověď je upravená směrem nahoru kvůli očekávané preventivní reakci domácí poptávky na plánované zvýšení sazby DPH. S ohledem na následné ekonomické dopady se v současnosti očekává, že růst HDP v roce 2007 bude nižší než 1 %. V souladu se zmíněnou makroekonomickou předpovědí se očekává, že v roce 2006 zůstane nominální schodek mírně nad 3 % HDP, ale v roce 2007 zřetelně klesne pod referenční hodnotu. Strukturální schodek (tj. schodek očištěný od cyklických jevů a jednorázových a prozatímních opatření) má podle útvarů Komise zůstat mezi lety 2005 a 2006 v procentech HDP víceméně nezměněn a v roce 2007 se přiblížit nejméně 1 % HDP.11.  Při stanovování lhůty pro odstranění nadměrného schodku je třeba zohlednit následující faktory. Za prvé, že prováděná úprava rozpočtu je zahrnuta do souhrnné strategie s plánovanými opatřeními, která již notně pokročila ve schvalovacím procesu, což snižuje nejistotu ohledně účinnosti konsolidace. Za druhé, že omezené účinky na snížení strukturálního rozpočtu očekávané v roce 2006 částečně vysvětluje skutečnost, že některá z již zavedených opatření projeví svůj plný účinek až opožděně. Za třetí, že vládou plánované úpravy strukturálního rozpočtu o minimálně 1 % HDP v letech 2006 až 2007 lze považovat za slučitelné s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, včetně požadovaného ročního zlepšení cyklicky očištěného salda bez jednorázových a prozatímních opatření nejméně o orientační hodnotu 0,5 % HDP. Na základě celkové makroekonomické předpovědi popsané v bodu 10 by taková úprava měla být pro trvalé a udržitelné odstranění nadměrného schodku dostačující.12.  Vzhledem k těmto faktorům se zdá, že nadměrný schodek by měl být odstraněn nejpozději do roku 2007. Orientační hodnota 0,5 % HDP ročního zlepšení strukturálního salda by měla být v letech 2006 a 2007 postupně dodržena.13.  Podle druhého pododstavce čl. 104 odst. 9 Smlouvy by měla Rada požadovat, aby Německo předložilo podle zvláštního časového rozvrhu zprávy, aby mohlo být posouzeno úsilí vynakládané při nápravě v souladu s tímto rozhodnutím. Nejpozději do [14. července] 2006 by mělo Německo předložit Komisi zprávu popisující opatření, jež byla přijata nebo jejichž přijetí je plánováno v souladu s tímto rozhodnutím. Zpráva by měla zejména zahrnovat rozpočtové posouzení opatření s vyčíslením jejich účinků na rozpočtový výsledek v obou letech 2006 a 2007 přijatá k odstranění nadměrného schodku a analyzovat možná rizika spojená s předpokládaným makroekonomickým scénářem. Komise tuto zprávu posoudí s ohledem na pokrok dosažený směrem k odstranění nadměrného schodku. Německo by mělo předložit další zprávy v rámci lhůt stanovených pro podávání zpráv o schodku veřejných financí a o dluhu článkem 4 nařízení (ES) č. 3605/93.14.  Nápravná opatření by měla zajišťovat trvalé zlepšování salda veřejných financí. S cílem zajistit udržitelnou rozpočtovou konsolidaci směrem ke střednědobému cíli Německa, kterým je vyrovnaný rozpočet ze strukturálního hlediska, je po odstranění nadměrného schodku nezbytné snižovat strukturální schodek o nejméně 0,5 % HDP ročně .PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 11. Německo odstraní co nejrychleji a nejpozději do roku 2007 současný nadměrný schodek.2. Německo zajistí postupné zlepšování svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a prozatímních opatření o nejméně jeden procentní bod v letech 2006 a 2007.Článek 21. Německo předloží Komisi nejpozději do [14. července] 2006 zprávu s popisem opatření přijatých v souladu s tímto rozhodnutím. Komise tuto zprávu posoudí s ohledem na pokrok dosažený při odstranění nadměrného schodku.2. Německo Komisi předloží další zprávy do [1. října 2006, 1. dubna 2007, 1. října 2007 a 1. dubna 2008] s posouzením pokroku učiněným v souladu s tímto rozhodnutím.Článek 3Německo přijme nezbytná opatření, která zajistí, že poté, co bude odstraněn nadměrný schodek, bude rozpočtová konsolidace směrem k jeho střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ze strukturálního hlediska udržována prostřednictvím snižování strukturálního schodku o minimálně 0,5 % HDP ročně.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.V BruseluZa Radu [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1056/2005(Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Všechny dokumenty týkající se postupu pro Německo při nadměrném schodku lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] Sdělení Komise Radě: Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora, KOM(2004) 813.[4] Tento údaj byl obecně v souladu s údajem oznámeným německými orgány dne 1. září (3,7 % HDP), přičemž hlavní rozdíl vyplývá ze sekuritizace, která byla provedena penzijním úřadem ohledně úředníků bývalého poštovního úřadu a v podzimní prognóze nebyl zohledněn její vliv na snížení schodku.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1056/2005(Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).[6] Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.[7] Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 16.[8] Sdělení Komise Radě: Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora, KOM(2004) 813.[9] Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7.[10] To bylo obecně v souladu s údajem oznámeným německými orgány dne 1. září (3,7 % HDP), přičemž hlavní rozdíl vyplývá ze sekuritizace, která byla provedena penzijním úřadem ohledně úředníků bývalého poštovního úřadu a v podzimní prognóze nebyl zohledněn její vliv na snížení schodku.


Doporučení na rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku v Portugalsku(předkládá se podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES)


Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/487/ES o existenci nadměrného schodku ve Francii