title: Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (Text s významem pro EHP)

text:
               8.7.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 155/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

   ze dne 18. června 2009
   o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy
   (Text s významem pro EHP)
   2009/C 155/01
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Přechod ke znalostní ekonomice (zasedání Evropské rady v Lisabonu v roce 2000) vyžaduje modernizaci a nepřetržité zlepšování systémů odborného vzdělávání a přípravy v reakci na rychlé změny v hospodářství a společnosti, aby tyto systémy mohly přispívat ke zvyšování zaměstnatelnosti a sociálního začleňování a zlepšit přístup k celoživotnímu učení pro všechny, včetně znevýhodněných osob.

               (2)

               Evropská rada na zasedání v Barceloně v roce 2002 stanovila cíl učinit z evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy do roku 2010 světovou značku kvality.

               (3)

               V lisabonských integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost 2005–2008 se členské státy vyzývají, aby vyvinuly dostupné a přístupné systémy celoživotního učení, které by reagovaly na měnící se potřeby znalostní ekonomiky a společnosti. Je třeba uzpůsobit systémy vzdělávání a odborné přípravy a posílit jejich kapacitu tak, aby splňovaly požadavky trhu práce. Cíle stanovené v oblasti politiky vzdělávání a odborné přípravy by proto měly stále více doplňovat cíle hospodářské politiky a politiky trhu práce, aby spojovaly sociální soudržnost a konkurenceschopnost.

               (4)

               Na základě usnesení Rady ze dne 19. prosince 2002 o podpoře posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (4) („Kodaňský proces“) a jako výsledek následné spolupráce mezi Komisí, členskými státy, sociálními partnery, EHP-ESVO a kandidátskými zeměmi na prioritě, kterou je zajišťování kvality, vznikl společný rámec pro zajišťování kvality, jenž zohledňuje stávající zkušenosti a osvědčené postupy různých zúčastněných zemí.

               (5)

               Podle společné průběžné zprávy Rady a Komise Evropské radě o pracovním programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 (5) z roku 2004 by měly být pro Evropu nejvyššími prioritami společný rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (jako součást Kodaňského prohlášení) a vývoj dohodnutého souboru norem, postupů a pokynů pro zajišťování kvality (6) (v souvislosti s boloňským procesem a jako součást pracovního programu zaměřeného na cíle systémů vzdělávání a odborné přípravy).

               (6)

               V květnu roku 2004 Rada (7) ve složení pro vzdělávání schválila koncepci společného rámce pro zajišťování kvality a vyzvala členské státy a Komisi, aby společně s příslušnými zúčastněnými subjekty tento rámec v mezích svých pravomocí dobrovolně podpořily.

               (7)

               Evropská síť pro zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě (8) poskytla evropskou platformu, která umožnila navázat na závěry Rady z roku 2004 a na Helsinské komuniké, a usnadnila udržitelnou spolupráci mezi zeměmi.

               (8)

               V roce 2006 byla v Helsinském komuniké zdůrazněna potřeba dalšího rozvoje a provádění společných evropských nástrojů konkrétně zaměřených na odborné vzdělávání a přípravu, a to využíváním zásad, na nichž je založen společný rámec pro zajišťování kvality, jak je uvedeno v závěrech Rady z května roku 2004 o zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě, s cílem podpořit kulturu zvyšování kvality a širší účast v Evropské síti pro zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě.

               (9)

               Toto doporučení zavádí evropský referenční rámec pro zajišťování kvality (dále jen „rámec“) jako referenční nástroj, který členským státům pomůže podporovat a monitorovat stálé zlepšování jejich systémů odborného vzdělávání a přípravy na základě společných evropských referencí a který vychází ze společného rámce pro zajišťování kvality a dále jej rozvíjí. Rámec by měl přispět ke zlepšení kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a ke zvýšení transparentnosti a soudržnosti vývoje politiky odborného vzdělávání a přípravy mezi členskými státy, čímž podpoří vzájemnou důvěru, mobilitu pracovníků a účastníků vzdělávacího procesu a celoživotní učení.

               (10)

               Rámec by měl zahrnovat cyklus zajišťování a zlepšování kvality s fázemi pro plánování, provádění, evaluace či hodnocení a přezkoumávání či revizi odborného vzdělávání a přípravy na základě společných kritérií kvality, orientačních deskriptorů a ukazatelů. Monitorovací procesy, včetně kombinace interních a externích evaluačních mechanismů, musí vhodně stanovit členské státy tak, aby určily silné stránky systémů, procesů a postupů a oblastí, ve kterých je třeba dosáhnout zlepšení. Rámec by měl zahrnovat používání nástrojů měření, které doloží účinnost.

               (11)

               Rámec by se měl uplatňovat na úrovni systémů odborného vzdělávání a přípravy, na úrovni poskytovatelů a na úrovni udělování kvalifikace. Poskytuje systematický přístup ke kvalitě, který zahrnuje a vzájemně propojuje příslušné úrovně a aktéry. Rámec by měl klást velký důraz na monitorování a zvyšování kvality využitím kombinace interních a externích evaluací, přezkoumávání a procesů pro zlepšení na základě měření a kvalitativní analýzy. Rámec by měl být základem pro další rozvoj prostřednictvím spolupráce na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni.

               (12)

               Stanovením konkrétních prostředků na podporu kultury evaluace a zvyšování kvality na všech úrovních přispívá toto doporučení k využívání fakticky podložené politiky a postupů, které jsou základem účinnějších a spravedlivějších politik v souladu se závěry Rady a zástupců vlád členských států z roku 2006 o efektivitě a rovném přístupu ve vzdělávání a odborné přípravě (9).

               (13)

               Toto doporučení stanoví rámec pro určení, podporu a výměnu osvědčených postupů nejen na celostátní, ale rovněž na místní a regionální úrovni, a to ve všech příslušných sítích, včetně sítě evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality.

               (14)

               Toto doporučení zohledňuje „společné zásady zajišťování kvality ve vzdělávání a odborné přípravě“, které jsou uvedeny v příloze III doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (10). Rámec by proto měl podpořit provádění evropského rámce kvalifikací, zejména kvalitu certifikace výsledků učení. Měl by také podpořit provádění jiných evropských nástrojů, jako je evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu a společné evropské zásady identifikace a validace neformálního a informálního učení.

               (15)

               Vzhledem ke své nezávazné povaze je toto doporučení v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy, protože jeho cílem je podporovat a doplňovat akce členských států usnadňováním jejich další vzájemné spolupráce za účelem zvýšení transparentnosti odborného vzdělávání a přípravy a podpory mobility a celoživotního učení. Mělo by být prováděno v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí. Toto doporučení je v souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku, protože nenahrazuje ani nestanoví vnitrostátní systémy zajišťování kvality. Rámec nepředepisuje konkrétní systém zajišťování kvality nebo přístup, nýbrž stanoví společné zásady, kritéria kvality, orientační deskriptory a ukazatele, které mohou pomoci hodnotit a zlepšovat stávající systémy a opatření v oblasti odborného vzdělávání a přípravy.

               (16)

               Referenční ukazatele navržené v příloze II tohoto doporučení mají v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí podpořit evaluaci a zvyšování kvality systémů nebo poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy a stát se jakousi „sadou nástrojů“, z níž si různí uživatelé mohou zvolit ukazatele, jež podle jejich názoru nejvíce odpovídají požadavkům jejich konkrétních systémů zajišťování kvality. Z hlediska jejich povahy a účelu je třeba je odlišovat od ukazatelů a kritérií uvedených v závěrech Rady ze dne 25. května 2007 o uceleném rámci ukazatelů a kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (11).

               (17)

               Rámec, budou-li jej členské státy používat a dále rozvíjet, se může podílet na zlepšování a dalším rozvoji jejich systémů odborného vzdělávání a přípravy, na podpoře strategií celoživotního učení, další integraci evropského trhu práce a také na podpoře provádění evropského rámce kvalifikací a prosazování kultury zvyšování kvality na všech úrovních při zachování bohaté rozmanitosti vnitrostátních systémů vzdělávání.

               (18)

               Toto doporučení by mělo napomoci modernizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy, zlepšení účinnosti odborné přípravy tím, že zajistí, aby lidé neodcházeli ze vzdělávání bez kvalifikace, zlepšení vzájemného vztahu mezi vzděláváním, odbornou přípravou a zaměstnáním, propojení formálního, neformálního a informálního učení a širšímu udělování kvalifikací na základě získaných zkušeností,

         DOPORUČUJÍ ČLENSKÝM STÁTŮM, ABY:

               1)

               využívaly a dále rozvíjely evropský referenční rámec pro zajišťování kvality (dále jen „rámec“), kritéria kvality, orientační deskriptory a referenční ukazatele stanovené a dále popsané v přílohách I a II v zájmu dalšího zlepšování a rozvoje svých systémů odborného vzdělávání a přípravy, podpory strategií celoživotního učení a provádění evropského rámce kvalifikací a Evropské charty kvality mobility a v zájmu podpory kultury zvyšování kvality a inovací na všech úrovních. Zvláště je třeba zdůraznit přechod z odborného vzdělávání a přípravy k vysokoškolskému vzdělávání;

               2)

               každý zvlášť navrhly do 18. června 2011 přístup zaměřený na zlepšení systému zajišťování kvality na vnitrostátní úrovni, bude-li to vhodné, a co nejlépe využily rámec se zapojením sociálních partnerů, regionálních a místních orgánů a všech ostatních příslušných zúčastněných subjektů v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí;

               3)

               aktivně se zapojily do sítě evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality (dále jen „síť rámce“), která je základem pro případný další rozvoj společných zásad, referenčních kritérií a ukazatelů, pokynů a nástrojů pro zvyšování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy na celostátní, regionální a místní úrovni;

               4)

               založily, pokud se tak ještě nestalo, národní referenční místo pro zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě, které bude napojeno na konkrétní struktury jednotlivých členských států a bude splňovat jejich požadavky, sloučí na základě vnitrostátní praxe stávající příslušné subjekty a zapojí sociální partnery a všechny dotčené zúčastněné subjekty na celostátní a regionální úrovni s cílem zajistit pokračování iniciativ. Referenční místa by měla

                           —

                           informovat různé zúčastněné subjekty o aktivitách sítě rámce,

                           —

                           poskytovat aktivní podporu při provádění pracovního programu sítě rámce,

                           —

                           vyvíjet konkrétní iniciativy na podporu dalšího rozvoje rámce ve vnitrostátním kontextu,

                           —

                           podporovat autoevaluaci jako doplňkový a účinný prostředek zajišťování kvality, jenž umožňuje měřit úspěch a určit, v jakých oblastech je třeba dosáhnout zlepšení v souvislosti s prováděním pracovního programu sítě rámce,

                           —

                           zajistit, aby informace byly účinně šířeny mezi zúčastněné subjekty;

               5)

               každé čtyři roky na základě referenčních kritérií vymezených ve spolupráci s Komisí a členskými státy v síti rámce přezkoumaly proces provádění a toto přezkoumání začlenily do každé druhé zprávy o pokroku jednotlivých zemí v rámci budoucího strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy,

         SCHVALUJÍ ZÁMĚR KOMISE:

               1)

               podporovat členské státy při provádění výše uvedených úkolů, a to zejména umožněním spolupráce a vzájemného učení, testováním a vypracováním pokynů a poskytováním informací o vývoji v oblasti kvality v odborném vzdělávání a přípravě v členských státech;

               2)

               společně s členskými státy podporovat síť rámce a zapojit se do ní, v případě potřeby přispíváním k vývoji politik v této oblasti prostřednictvím konkrétních návrhů a iniciativ;

               3)

               zajistit návaznost na provádění tohoto doporučení tím, že Evropskému parlamentu a Radě každé čtyři roky předloží zprávu o získaných zkušenostech a významu pro budoucnost, případně též včetně přezkumu tohoto doporučení, který bude proveden ve spolupráci s členskými státy a do nějž se zapojí různé zúčastněné subjekty;

               4)

               na základě uvedené zprávy a ve spolupráci s členskými státy zhodnotit provádění tohoto doporučení a v případě potřeby provést jeho revizi.

      V Bruselu dne 18. června 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         Štefan FÜLE

      (1)  Stanovisko ze dne 23. října 2008 (Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 136).

      (2)  Úř. věst. C 325, 19.12.2008, s. 48.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 18. prosince 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. května 2009.

      (4)  Úř. věst. C 13, 18.1.2003, s. 2.

      (5)  Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s. 1.

      (6)  „Realizace evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání“: Komuniké z konference ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání, Berlín 19. září 2003.

      (7)  Závěry Rady o zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě, 28. května 2004.

      (8)  Evropskou síť pro zajišťování kvality v odborném vzdělávání a přípravě zřídila v říjnu roku 2005 Komise na základě kladného stanoviska Poradního výboru pro odborné vzdělávání. Členové sítě byli stanoveným postupem jmenováni členskými státy, kandidátskými zeměmi, zeměmi ESVO-EHP a evropskými organizacemi sociálních partnerů.

      (9)  Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 3.

      (10)  Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 1.

      (11)  Úř. věst. C 311, 21.12.2007, s. 13.

      ÚVOD K PŘÍLOHÁM
      Toto doporučení zavádí evropský referenční rámec pro zajišťování kvality (dále jen „rámec“), jenž zahrnuje cyklus zajišťování a zvyšování kvality (plánování, provádění, evaluace či hodnocení, přezkoumávání či revize) na základě vybraných kritérií kvality, deskriptorů a ukazatelů použitelných pro řízení kvality na úrovni systémů i poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy. Jeho cílem není zavést nové standardy, ale podpořit členské státy v jejich úsilí a zároveň zachovat rozmanitost jejich přístupů.
      Rámec by měl být považován spíše za „sadu nástrojů“, z níž si různí uživatelé mohou zvolit deskriptory a ukazatele, jež nejlépe odpovídají požadavkům jejich konkrétního systému zajišťování kvality.
      Navrhované deskriptory (příloha I) a ukazatele (příloha II) jsou uvedeny pouze pro orientaci a uživatelé rámce je mohou volit a používat v souladu se všemi svými požadavky a stávajícími uspořádáními nebo s některými z nich.
      Mohou být uplatňovány na počáteční odbornou přípravu nebo průběžnou odbornou přípravu v závislosti na individuálních vlastnostech systémů odborného vzdělávání a přípravy jednotlivých členských států a na druhu poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy.
      Mají být používány čistě na dobrovolném základě s ohledem na svou možnou přidanou hodnotu a v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí. Neměly by být považovány za kritéria ani za prostředek k informování o kvalitě či efektivnosti různých vnitrostátních systémů či jejich srovnávání. Plnou odpovědnost za sledování kvality těchto systémů nesou i nadále členské státy.

         PŘÍLOHA I

            EVROPSKÝ REFERENČNÍ RÁMEC PRO ZAJIŠŤOVÁNÍ KVALITY: KRITÉRIA KVALITY A ORIENTAČNÍ DESKRIPTORY
             (1)

         Tato příloha navrhuje společná kritéria kvality a orientační deskriptory, které mají členským státům podle jejich uvážení pomoci při provádění tohoto rámce (2).

                     Kritéria kvality

                     Orientační deskriptory na úrovni systému odborného vzdělávání a přípravy

                     Orientační deskriptory na úrovni poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy

                     Plánování odráží strategickou vizi, kterou sdílejí příslušné zúčastněné subjekty, a zahrnuje jasné cíle, opatření a ukazatele.

                     Cíle odborného vzdělávání a přípravy jsou popsány s ohledem na střednědobé a dlouhodobé období a navazují na evropské cíle.
                     Příslušné zúčastněné subjekty se podílejí na stanovování cílů odborného vzdělávání a přípravy na různých úrovních.
                     Cíle jsou stanoveny a monitorovány prostřednictvím určitých ukazatelů (kritérií úspěchu).
                     Pro určení potřeb odborné přípravy byly stanoveny mechanismy a postupy.
                     Je navržena informační politika pro zajištění optimálního sdělování výsledků či závěrů v oblasti kvality na základě celostátních nebo regionálních požadavků ochrany údajů.
                     Jsou stanoveny standardy a pokyny pro uznávání, validaci a certifikaci kompetencí jednotlivců.

                     Cíle evropské, celostátní a regionální politiky v oblasti odborného vzdělávání a přípravy se odrážejí v místních cílech, které stanovují poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy.
                     Jsou stanoveny a monitorovány jasné cíle.
                     Příslušné zúčastněné subjekty jsou neustále konzultovány v zájmu zjištění zvláštních místních nebo individuálních potřeb.
                     Jsou jednoznačně rozděleny povinnosti při řízení a vývoji kvality.
                     Personál je od začátku zapojen do plánování, a to i s ohledem na vývoj kvality.
                     Poskytovatelé plánují iniciativy založené na spolupráci s ostatními poskytovateli odborného vzdělávání a přípravy.
                     Příslušné zúčastněné subjekty se podílejí na procesu analýzy místních potřeb.
                     Poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy mají zaveden jasný a transparentní systém pro zajišťování kvality.

                     Plány provádění jsou navrženy na základě konzultací se zúčastněnými subjekty a zahrnují jasné zásady.

                     Plány provádění jsou stanoveny ve spolupráci se sociálními partnery, poskytovateli odborného vzdělávání a přípravy a dalšími příslušnými zúčastněnými subjekty na různých úrovních.
                     Plány provádění přihlížejí k požadovaným zdrojům, kapacitě uživatelů a nástrojům a pokynům potřebným pro jejich podporu.
                     Pro provádění na různých úrovních byly navrženy pokyny a standardy.
                     Plány provádění zahrnují zvláštní podporu vzdělávání učitelů a školitelů.
                     Povinnosti poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy při provádění jsou jasně popsány a jsou transparentní.
                     Je navržen celostátní nebo regionální rámec pro zajišťování kvality, který zahrnuje pokyny a standardy kvality na úrovni poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy s cílem podpořit stálé zlepšování a vlastní řízení.

                     Zdroje jsou interně přiměřeně uspořádány či rozděleny za účelem dosažení cílů stanovených v plánech provádění.
                     Výslovně se podporují příslušná a široká partnerství pro provádění plánovaných akcí.
                     Strategický plán rozvoje kompetencí personálu stanovuje potřeby vzdělávání učitelů a školitelů.
                     Personál se účastní pravidelného vzdělávání a rozvíjí spolupráci s příslušnými externími zúčastněnými subjekty na podporu budování kapacit a zvyšování kvality a výkonnosti.

                     Evaluace výsledků a procesů je prováděna pravidelně a za pomoci měření.

                     Je navržena metodika evaluace, která zahrnuje interní a externí evaluaci.
                     Je dohodnuta a jasně popsána účast zúčastněných subjektů na procesu monitorování a evaluace.
                     Celostátní nebo regionální standardy a procesy pro zvyšování a zajišťování kvality odpovídají potřebám odvětví.
                     Systémy podle potřeby podléhají autoevaluaci a internímu a externímu přezkoumávání.
                     Jsou zavedeny systémy včasného varování.
                     Používají se ukazatele výkonnosti.
                     Probíhá příslušné, pravidelné a soudržné shromažďování údajů pro měření úspěchu a určování oblastí, které mají být zlepšeny Jsou navrženy odpovídající metodiky shromažďování dat, např. dotazníky a ukazatele nebo metriky.

                     V rámci celostátních a regionálních předpisů či rámců nebo v rámci iniciativy poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy se pravidelně provádí sebehodnocení nebo autoevaluaci.
                     Evaluace a přezkoumání zahrnují procesy a výsledky či závěry vzdělávání, včetně posouzení spokojenosti učících se, jakož i výkonnosti a spokojenosti personálu
                     Evaluace a přezkoumání zahrnují odpovídající a účinné mechanismy pro zapojení interních a externích zúčastněných subjektů.
                     Jsou zavedeny systémy včasného varování.

                     Přezkoumávání

                     Na všech úrovních jsou stanoveny postupy, mechanismy a nástroje pro přezkoumávání.
                     Procesy jsou pravidelně přezkoumávány a jsou navrhovány akční plány pro provádění změn. Systémy jsou patřičně upravovány.
                     Informace o výsledcích evaluace jsou zveřejňovány.

                     Od učících se získává zpětná vazba ohledně jejich individuálních zkušeností s výukou a ohledně vzdělávacího prostředí a prostředí výuky. Spolu se zpětnou vazbou od vyučujících se používá jako informace pro další akce.
                     Informace o výsledcích přezkoumání jsou k dispozici široké veřejnosti.
                     Postupy týkající se zpětné vazby a přezkoumávání jsou součástí procesu strategického učení v rámci organizace.
                     Výsledky či závěry procesu evaluace jsou projednávány s příslušnými zúčastněnými subjekty a následně jsou zaváděny odpovídající akční plány.

            (1)  Pro účely tohoto doporučení vychází použité definice z glosáře agentury Cedefop o kvalitě v odborné přípravě (pracovní dokument, listopad 2003).

            (2)  Další soubor vybraných ukazatelů kvality je podrobně uveden v příloze II.

         PŘÍLOHA II

            REFERENČNÍ SOUBOR VYBRANÝCH UKAZATELŮ KVALITY PRO HODNOCENÍ KVALITY V ODBORNÉM VZDĚLÁVÁNÍ A PŘÍPRAVĚ

         Tato příloha navrhuje ucelený výběr ukazatelů kvality, které mohou být použity na podporu evaluace a zvyšování kvality systémů nebo poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy. Tento soubor ukazatelů bude dále rozvinut prostřednictvím evropské dvoustranné nebo vícestranné spolupráce a bude vycházet z evropských údajů a vnitrostátních rejstříků.
         Z hlediska jejich povahy a účelu je třeba je odlišovat od ukazatelů a kritérií uvedených v závěrech Rady ze dne 25. května 2007 o uceleném rámci ukazatelů a kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
         Tabulka ukazatelů kromě toho neobsahuje souhrnné ukazatele na vnitrostátní úrovni v případech, kdy tyto ukazatele neexistují nebo kdy je obtížné je získat. Tyto ukazatele mohou být na vnitrostátní úrovni shrnuty v pozdější fázi na základě společné dohody mezi členskými státy, Komisí a sítí evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality.

                     Ukazatel

                     Druh ukazatele

                     Účel politiky

                     Zastřešující ukazatele zajišťování kvality

                     Č. 1
                     Význam systémů zajišťování kvality pro poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy:

                                 a)

                                 podíl poskytovatelů uplatňujících vnitřní systémy zajišťování kvality vymezené zákonem nebo z vlastní iniciativy

                                 b)

                                 podíl akreditovaných poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy

                     Kontextový ukazatel/vstupní ukazatel

                     Podpora kultury zvyšování kvality na úrovni poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy
                     Zvyšování transparentnosti kvality odborné přípravy
                     Zvyšování vzájemné důvěry v poskytování odborné přípravy

                     Č. 2
                     Investice do odborné přípravy učitelů a školitelů:

                                 a)

                                 podíl učitelů a školitelů účastnících se další odborné přípravy

                                 b)

                                 výše investovaných prostředků

                     Vstupní ukazatel/procesní ukazatel

                     Podpora spoluvlastnictví k procesu vývoje kvality v odborném vzdělávání a přípravě mezi učiteli a školiteli
                     Lepší schopnost odborného vzdělávání a přípravy reagovat na vyvíjející se poptávku na trhu práce
                     Posílení individuálních schopností učit se
                     Zlepšování výsledků dosahovaných učícími se

                     Ukazatele podporující kvalitativní cíle odborného vzdělávání a přípravy

                     Č. 3
                     Míra účasti v programech odborného vzdělávání a přípravy:
                     Počet účastníků v programech odborného vzdělávání a přípravy (1) podle druhu programu a jednotlivých kritérií (2)

                     Vstupní ukazatel/procesní ukazatel/výstupní ukazatel

                     Získání základních informací o atraktivnosti odborného vzdělávání a přípravy na úrovni systému a poskytovatelů
                     Zaměření podpory na zvýšení dostupnosti odborného vzdělávání a přípravy, a to i pro znevýhodněné skupiny

                     Č. 4
                     Míra dokončení programů odborného vzdělávání a přípravy:
                     Počet osob, jež úspěšně dokončily či nedokončily programy odborného vzdělávání a přípravy, podle druhu programu a jednotlivých kritérií

                     Procesní ukazatel/výstupní ukazatel/ukazatel výsledků

                     Získání základních informací o dosažených výsledcích ve vzdělávání a o kvalitě vzdělávacího procesu
                     Výpočet podílu učících se, kteří nedokončili program ve srovnání s mírou účasti
                     Podpora úspěšného dokončení jako jeden z hlavních cílů kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy
                     Podpora poskytování přizpůsobené odborné přípravy, a to i pro znevýhodněné skupiny

                     Č. 5
                     Míra uplatnění účastníků programů odborného vzdělávání a přípravy:

                                 a)

                                 oblast uplatnění účastníků odborného vzdělávání a přípravy v daný okamžik po dokončení odborné přípravy podle druhu programu a jednotlivých kritérií (3)

                                 b)

                                 podíl zaměstnaných učících se v daný okamžik po dokončení odborné přípravy podle druhu programu a jednotlivých kritérií

                     Ukazatel výsledků

                     Podpora zaměstnatelnosti
                     Lepší schopnost odborného vzdělávání a přípravy reagovat na měnící se požadavky trhu práce
                     Podpora poskytování přizpůsobené odborné přípravy, a to i pro znevýhodněné skupiny

                     Č. 6
                     Využití získaných dovedností na pracovišti:

                                 a)

                                 informace o zaměstnání, které jednotlivé osoby získaly po dokončení odborné přípravy podle druhu odborné přípravy a jednotlivých kritérií

                                 b)

                                 míra spokojenosti osob a zaměstnavatelů se získanými dovednostmi či schopnostmi

                     Ukazatel výsledků
                     (kombinace kvalitativních a kvantitativních údajů)

                     Zvýšení zaměstnatelnosti
                     Lepší schopnost odborného vzdělávání a přípravy reagovat na měnící se požadavky trhu práce
                     Podpora poskytování přizpůsobené odborné přípravy, a to i pro znevýhodněné skupiny

                     Kontextové informace

                     Č. 7
                     Míra nezaměstnanosti (4) podle jednotlivých kritérií

                     Kontextový ukazatel

                     Podkladové informace pro rozhodování na úrovni systémů odborného vzdělávání a přípravy

                     Č. 8
                     Přítomnost ohrožených skupin:

                                 a)

                                 procentní podíl účastníků odborného vzdělávání a přípravy klasifikovaných jako znevýhodněné skupiny (v daném regionu nebo spádové oblasti) podle věku a pohlaví

                                 b)

                                 míra úspěšnosti znevýhodněných skupin podle věku a pohlaví

                     Kontextový ukazatel

                     Podkladové informace pro rozhodování na úrovni systémů odborného vzdělávání a přípravy
                     Podpora přístupu znevýhodněných skupin k odbornému vzdělávání a přípravě
                     Podpora poskytování přizpůsobené odborné přípravy znevýhodněným skupinám

                     Č. 9
                     Mechanismy pro identifikaci odborné přípravy, která odráží potřeby trhu práce:

                                 a)

                                 informace o mechanismech pro určování měnících se požadavků na různých úrovních

                                 b)

                                 účinnost těchto mechanismů

                     Kontextový ukazatel/vstupní ukazatel
                     (kvalitativní informace)

                     Lepší schopnost odborného vzdělávání a přípravy reagovat na měnící se požadavky trhu práce
                     Podpora zaměstnatelnosti

                     Č. 10
                     Programy na podporu lepšího přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě

                                 a)

                                 informace o stávajících programech na různých úrovních

                                 b)

                                 účinnost těchto programů

                     Procesní ukazatel
                     (kvalitativní informace)

                     Podpora přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě, a to i pro znevýhodněné skupiny
                     Podpora poskytování přizpůsobené odborné přípravy

            (1)  Pro počáteční odborné vzdělávání: aby byl učící se počítán mezi účastníky, musí se odborného vzdělávání účastnit po dobu šesti týdnů.
         Pro celoživotní učení: procentní podíl obyvatelstva přijatého do formálních programů odborného vzdělávání a přípravy.

            (2)  Kromě základních informací o pohlaví a věku lze použít další sociální kritéria, například osoby s nedokončeným vzděláním, nejvyšší dosažené vzdělání, migrující osoby, osoby se zdravotním postižením, délka nezaměstnanosti.

            (3)  Pro počáteční odborné vzdělávání: včetně informací o oblasti uplatnění osob, které vzdělávací program nedokončily.

            (4)  Definice podle Mezinárodní organizace práce a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj: nezaměstnané osoby ve věku 15–74 let aktivně hledající zaměstnání a připravené pracovat.


title: Doporučení Komise (EU) 2015/1381 ze dne 10. srpna 2015 o monitorování arsenu v potravinách

text:
               12.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 213/9

         DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2015/1381
   ze dne 10. srpna 2015
   o monitorování arsenu v potravinách
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Arsen se vyskytuje přirozeně v životním prostředí a je přítomný v půdě, podzemní vodě a rostlinách. Vyskytuje se v široké škále sloučenin arsenu. Nachází se ve vodě, půdě a v zemi. Všechny rostliny a živočichové vstřebávají arsen.

               (2)

               Hlavními známými nežádoucími účinky v souvislosti s dlouhodobým příjmem anorganického arsenu u lidí jsou kožní léze, rakovina, vývojová toxicita, neurotoxicita, kardiovaskulární onemocnění, abnormální metabolismus glukózy a diabetes.

               (3)

               Evropská komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), aby vypracoval vědecké stanovisko týkající se rizik pro lidské zdraví souvisejících s přítomností arsenu v potravinách (včetně pitné vody).

               (4)

               Vědecké stanovisko EFSA (1) doporučilo, aby se s cílem vylepšit hodnocení rizik anorganického arsenu získávaly údaje o speciaci pro různé potraviny na podporu posouzení dietární expozice,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

               1.

               Členské státy by měly v letech 2016, 2017 a 2018 provádět monitorování přítomnosti arsenu v potravinách. Monitorování by mělo odrážet spotřebitelské návyky a zahrnovat široké spektrum potravin jako obiloviny, produkty z obilovin (včetně otrub a obilných klíčků), ovocné a zeleninové šťávy, pitná voda (včetně balené vody), káva, sušené čajové listy, pivo, ryby a mořští živočichové, zelenina, produkty z řas (včetně hijiki), mléko, mléčné výrobky, potraviny určené pro kojence a malé děti, potraviny pro zvláštní léčebné účely a doplňky stravy, aby bylo možné provést přesný odhad expozice.

               2.

               Členské státy by měly použít postupy odběru vzorků stanovené v nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (2), aby se zajistilo, že vzorky pro testovanou šarži budou reprezentativní.

               3.

               Členské státy by měly provést analýzu arsenu, nejlépe stanovením obsahu anorganického a celkového arsenu, a pokud možno i dalších relevantních forem arsenu v souladu s přílohou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (3) prostřednictvím metody analýzy, která průkazně vede ke spolehlivým výsledkům.

               4.

               Členské státy by měly pravidelně poskytovat úřadu EFSA údaje z monitorování vyjádřené na základě celkové hmotnosti spolu s informacemi v elektronickém formátu předkládání zpráv, jak bylo stanoveno úřadem EFSA k účelům ukládání do jedné databáze.

      V Bruselu dne 10. srpna 2015.

            Za Komisi

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komise

      (1)  Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (výbor CONTAM) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin; Vědecké stanovisko týkající se arsenu v potravinách. EFSA Journal 2009; 7(10):1351.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách (Úř. věst. L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).


title: Doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (Text s významem pro EHP)

text:
               22.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 75/67

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 11. března 2005
   o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/251/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 165 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V lednu 2000 Komise považovala za nutné (1) založit Evropský výzkumný prostor jako opěrný bod pro budoucí působení Společenství v této oblasti za účelem posílení a strukturalizace evropské výzkumné politiky.

               (2)

               Zasedání Evropské rady v Lisabonu stanovilo pro Společenství cíl stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě.

               (3)

               Rada se zaměřila na otázky týkající se povolání a kariéry výzkumných pracovníků uvnitř Evropského výzkumného prostoru ve svém usnesení ze dne 10. listopadu 2003 (2), a zejména ocenila záměr Komise pracovat na vytvoření Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování při přijímání výzkumných pracovníků.

               (4)

               Nedostatek výzkumných pracovníků (3), obzvláště v některých klíčových oblastech, v blízké budoucnosti vážně ohrozí inovativní sílu, znalostní schopnosti a růst produktivity v EU a mohl by narušit dosažení cílů stanovených v Barceloně a Lisabonu. Proto musí Evropa výrazně zvýšit svou přitažlivost pro výzkumné pracovníky a musí posílit účast výzkumných pracovnic poskytnutím podmínek nezbytných pro dlouhodobější a přitažlivější kariéry v oblasti výzkumu a vývoje (4).

               (5)

               Dostatečné a dobře rozvinuté lidské zdroje v oblasti výzkumu a vývoje jsou úhelným kamenem pro vývoj vědeckých znalostí, technického pokroku, zvýšení kvality života, zajištění blahobytu evropských občanů a posílení evropské konkurenceschopnosti.

               (6)

               Je třeba zavést a uplatňovat nové nástroje pro kariérní růst výzkumných pracovníků, čímž se přispěje ke zlepšení pracovních perspektiv pro výzkumné pracovníky v Evropě.

               (7)

               Výhodnější a viditelnější pracovní perspektivy také přispějí k vytvoření kladného postoje veřejnosti vůči profesi výzkumného pracovníka, a tudíž povzbudí více mladých lidí k volbě tohoto povolání.

               (8)

               Konečným politickým cílem tohoto doporučení je přispět rozvoji přitažlivého, otevřeného a trvalého evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, kde rámcové podmínky umožní zaměstnat a udržet vysoce kvalitní výzkumné pracovníky v prostředí, které podpoří efektivní práci a produktivitu.

               (9)

               Členské státy by se měly snažit poskytnout výzkumným pracovníkům systémy dlouhodobého rozvoje kariéry na všech stupních bez ohledu na smluvní situaci a zvolenou profesní dráhu ve výzkumu a vývoji a dále zajistit, aby se na výzkumné pracovníky pohlíželo jako na profesní skupinu tvořící nedílnou součást institucí, v nichž pracují.

               (10)

               I přes značné úsilí vyvíjené členskými státy k odstranění správních a právních překážek zeměpisné a mezioborové mobility mnoho překážek ještě přetrvává.

               (11)

               Všechny formy mobility musí být podporovány jako nedílná součást celkové politiky lidských zdrojů ve vědě a výzkumu na národní, regionální a institucionální úrovni.

               (12)

               Hodnota všech forem mobility musí být plně uznána v systémech pracovního hodnocení a kariérního růstu výzkumných pracovníků jako zkušenost prospěšná pro jejich profesní rozvoj.

               (13)

               Vývoj sladěné kariéry a politiky mobility výzkumných pracovníků, kteří do Evropské unie přicházejí (5) nebo ji naopak opouštějí, by měl být přezkoumán s ohledem na situaci v rozvojových zemích a regionech uvnitř a vně Evropy, aby se budování výzkumných kapacit v Evropské unii nevytvářelo na úkor méně rozvinutých zemí nebo regionů.

               (14)

               Investoři nebo zaměstnavatelé výzkumných pracovníků by měli při provádění náboru zodpovídat za otevřená, průhledná a mezinárodně srovnatelná výběrová a náborová řízení.

               (15)

               Společnost by měla ve větší míře ocenit odpovědnost a profesionalismus výzkumných pracovníků při výkonu práce na různých stupních jejich kariéry, a jejich všestrannou úlohu v rolích znalostních a řídících pracovníků, projektových koordinátorů, ředitelů, inspektorů, mentorů, poradců pro rozvoj kariéry nebo vědeckých komunikátorů.

               (16)

               Toto doporučení vychází ze zásady, že zaměstnavatelé nebo investoři výzkumných pracovníků mají prvořadou povinnost zajistit dodržování požadavků vyplývajících z vnitrostátních, regionálních nebo odvětvových právních předpisů.

               (17)

               Toto doporučení poskytuje členským státům, zaměstnavatelům, investorům a výzkumným pracovníkům cenný nástroj při dobrovolném provádění dalších iniciativ pro zlepšení a posílení perspektiv kariéry výzkumných pracovníků v Evropské unii a pro zřízení otevřeného trhu práce pro výzkumné pracovníky.

               (18)

               Obecné zásady a požadavky popsané v tomto doporučení jsou výsledkem veřejné konzultace, na níž se plně podíleli členové řídící skupiny o lidských zdrojích a mobilitě,

         DOPORUČUJE:

               1.

               Aby se členské státy zaměřily na podniknutí kroků nezbytných k tomu, aby zaměstnavatelé nebo investoři výzkumných pracovníků rozvíjeli a udržovali příznivé výzkumné prostředí a pracovní kulturu, kde budou jednotlivci i výzkumné skupiny vyhodnocovány, povzbuzovány a podporovány a budou vybaveny hmotnými a nehmotnými prostředky nezbytnými pro dosažení svých cílů a úkolů. V této souvislosti by se měla věnovat zvláštní pozornost přípravě pracovních podmínek a odborného vzdělávání v raných etapách kariéry výzkumných pracovníků, což ovlivní budoucí výběr a přitažlivost kariéry v oblasti výzkumu a vývoje.

               2.

               Aby se v případě nutnosti členské státy zaměřily na klíčové kroky k zajištění toho, aby zaměstnavatelé nebo investoři výzkumných pracovníků zlepšili metody náboru pracovníků a systémy profesního vyhodnocování za účelem založení průhlednějšího, více otevřeného, rovného a mezinárodně uznaného systému náboru a kariérního růstu, což je předpokladem pro skutečný evropský trh práce pro výzkumné pracovníky.

               3.

               Aby členské státy – při vytváření a přijímání svých strategií a systémů pro rozvoj dlouhodobého rozvoje kariéry výzkumných pracovníků – vzaly řádně na vědomí obecné zásady a požadavky podle Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování při přijímání výzkumných pracovníků uvedených v příloze a řídily se jimi.

               4.

               Aby se členské státy zaměřily na převzetí těchto obecných zásad a požadavků, které spadají do jejich pravomoci, do svých národních předpisových rámců nebo odvětvových a/nebo institucionálních norem a zásad (charty a/nebo kodexy pro výzkumné pracovníky). Při této činnosti by měly vzít v úvahu velkou rozmanitost zákonů, předpisů a postupů, které v různých zemích a odvětvích ovlivňují průběh, organizaci a pracovní podmínky kariéry ve výzkumu a vývoji.

               5.

               Aby členské státy považovaly tyto obecné zásady a požadavky za nedílnou součást institucionálních mechanismů zabezpečování kvality tím, že je budou brát jako prostředek pro vytvoření finančních kritérií pro národní/regionální finanční režimy a že je zavedou do procesů provádění kontrol, sledování a vyhodnocování veřejných subjektů.

               6.

               Aby členské státy i nadále usilovaly o překonání přetrvávajících právních a správních překážek mobilitě, včetně meziodvětvové mobility a mobility mezi jednotlivými funkcemi a uvnitř funkcí, s přihlédnutím k rozšíření Evropské unie.

               7.

               Aby členské státy usilovaly o zajištění přiměřeného sociálního zabezpečení pro výzkumné pracovníky v souladu s jejich právním statusem. V této souvislosti musí být věnována zvláštní pozornost převodům nároků na důchodové zabezpečení, ať už nárokům ze zákona nebo dodatkovým nárokům, u výzkumných pracovníků, kteří se pohybují mezi soukromým a státním sektorem v jedné zemi a dále u výzkumných pracovníků, kteří odcházejí pracovat za hranice uvnitř Evropské unie. Tyto režimy by měly zaručit, že výzkumní pracovníci, kteří během svého života změní zaměstnání nebo přeruší pracovní poměr, neztratí nárok na sociální zabezpečení.

               8.

               Aby členské státy zavedly nezbytné struktury umožňující pravidelné přezkoumání tohoto doporučení, jakož i rozsahu uplatnění Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování při přijímání výzkumných pracovníků ze strany zaměstnavatelů, investorů a výzkumných pracovníků.

               9.

               Aby tato kritéria pro měření byla sestavena a schválena společně s členskými státy v rámci prací uskutečněných řídící skupinou pro lidské zdroje a mobilitu.

               10.

               Aby členské státy jako zástupci uvnitř mezinárodních organizací založených na mezivládní úrovni věnovaly náležitou pozornost tomuto doporučení při navrhování strategií a při rozhodování o činnostech těchto organizací.

               11.

               Toto doporučení je určeno členským státům, ale mělo by též sloužit jako nástroj pro posílení sociálního dialogu, stejně jako dialogu mezi výzkumnými pracovníky, zainteresovanými stranami a společností obecně.

               12.

               Členské státy se vyzývají, aby v rámci možností informovaly Komisi do 15. prosince 2005, a poté každý rok, o veškerých opatřeních, která přijmou s ohledem na toto doporučení, a aby ji informovaly o prvních výsledcích spojených s jeho prováděním a poskytly jí příklady osvědčených postupů.

               13.

               Toto doporučení bude Komisí pravidelně přezkoumáno v rámci otevřené metody koordinace.

      V Bruselu dne 11. března 2005

            Za Komisi

         Janez POTOČNIK

            člen Komise

      (1)  KOM(2000) 6 v konečném znění ze dne 18. ledna 2000.

      (2)  Úř. věst. C 282, 25.11.2003, s. 1. Usnesení Rady ze dne 10. listopadu 2003 (2003/C 282/01 o povolání a kariéře výzkumných pracovníků uvnitř Evropského výzkumného prostoru).

      (3)  KOM(2003) 226 v konečném znění a SEK(2003) 489, 30.4.2003.

      (4)  SEK(2005) 260.

      (5)  KOM(2004) 178 v konečném znění ze dne 16. března 2004.

      PŘÍLOHA
      ODDÍL 1
      Evropská charta pro výzkumné pracovníky
      Evropská charta pro výzkumné pracovníky je souborem obecných zásad a požadavků, které upřesňují úlohu, odpovědnosti a práva výzkumných pracovníků, jejich zaměstnavatelů a/nebo investorů (1). Cílem charty je zajistit, aby vztahy mezi výzkumnými pracovníky a zaměstnavateli nebo investory přispěly k úspěchu při vývoji, transferu, sdílení a rozšiřování znalostí a technického rozvoje a při rozvoji kariéry výzkumných pracovníků. Charta si také uvědomuje hodnotu všech forem mobility, které slouží ke zlepšení pracovního rozvoje výzkumných pracovníků.
      V tomto ohledu charta představuje rámec pro výzkumné pracovníky, zaměstnavatele a investory, který je nabádá k odpovědné profesionální činnosti v jejich pracovním prostředí a ke vzájemnému uznávání.
      Charta je určena všem výzkumným pracovníkům v Evropské unii na všech stupních kariéry a pokrývá všechny oblasti výzkumu jak ve veřejném, tak i soukromém sektoru nezávisle na způsobu jejich jmenování nebo na jejich zaměstnání (2), právní formě jejich zaměstnavatele nebo druhu organizace nebo zařízení, v nichž se práce uskutečňuje. Bere v úvahu četné úlohy výzkumných pracovníků, kteří jsou zapojeni nejen do řízení výzkumu a/nebo do provádění rozvojových činností, ale podílí se i na dohledu, instruktáži, řízení nebo správních úkolech.
      Charta vychází ze zásady, že výzkumní pracovníci stejně jako zaměstnavatelé a/nebo investoři ve výzkumu mají prvořadou povinnost se zaručit, že splňují požadavky příslušných národních nebo regionálních právních předpisů. Pokud výzkumní pracovníci mají postavení a práva, která jsou v určitých ohledech výhodnější než práva stanovená v této chartě, ustanovení této charty nemohou být použita k omezení postavení a již nabytých práv.
      Výzkumní pracovníci, stejně jako zaměstnavatelé a investoři, kteří se touto chartou budou řídit, budou muset respektovat také základní práva a zásady uznané Chartou základních práv Evropské unie (3).
      OBECNÉ ZÁSADY A POŽADAVKY VZTAHUJÍCÍ SE NA VÝZKUMNÉ PRACOVNÍKY
      Svoboda výzkumu
      Výzkumní pracovníci by měli zaměřit svůj výzkum na blaho lidstva a na rozšíření hranic vědeckých znalostí, přičemž požívají svobodu myšlení a vyjadřování a svobodu určení metod použitých k řešení problémů v souladu s etickými zásadami a postupy.
      Výzkumní pracovníci musí však uznat hranice této svobody, které mohou vyplynout ze zvláštních okolností výzkumu (sem patří dohled, poradenství a řízení) nebo provozních omezení, např. z důvodů rozpočtu nebo infrastruktury nebo, obzvláště v průmyslovém odvětví, z důvodů ochrany duševního vlastnictví. Tato omezení však nesmí být v rozporu s uznanými etickými zásadami a postupy, které musí výzkumný pracovník dodržovat.
      Etické zásady
      Výzkumní pracovníci musí dodržovat uznané etické postupy a základní etické zásady vhodné pro jejich obor(y) a etické normy uvedené v různých národních, odvětvových nebo institucionálních etických kodexech.
      Profesní odpovědnost
      Výzkumní pracovníci by měli vynaložit veškeré úsilí k tomu, aby jejich výzkum byl prospěšný pro společnost a neduplikoval výzkum již provedený někde jinde.
      Musí se vyhýbat všem druhům plagiátorství a dodržovat zásadu duševního vlastnictví a společného vlastnictví údajů v případě výzkumu prováděného společně s jednou nebo více dohlížejícími osobami a/nebo jinými výzkumnými pracovníky. Potřeba schválení nových pozorování předvedením opakovatelnosti pokusů nesmí být považována za plagiátorství, pokud se výslovně uvedou údaje, které mají být potvrzeny.
      Výzkumní pracovníci musí mít jistotu, že pokud pověří jinou osobu určitým aspektem své práce, tato osoba bude mít nezbytné schopnosti k jeho výkonu.
      Profesní přístup
      Výzkumní pracovníci by měli být obeznámeni se strategickými cíly ve své výzkumné oblasti a s platebními mechanismy, a měli by vyžadovat všechna nezbytná povolení dříve, než započnou výzkumné práce nebo obdrží přístup k poskytnutým zdrojům.
      Pokud dojde ke zpoždění, novému definování nebo doplnění výzkumného projektu, výzkumní pracovníci o tom musí informovat své zaměstnavatele, investory nebo dohlížející osoby, a rovněž je musí uvědomit v případě, že dojde z jakýchkoli důvodů k předčasnému ukončení nebo pozastavení projektu.
      Smluvní a zákonné povinnosti
      Výzkumní pracovníci na všech stupních musí být obeznámeni s národními, odvětvovými nebo institucionálními předpisy upravujícími odbornou přípravu a/nebo pracovní podmínky. Patří sem i předpisy týkající se práv k duševnímu vlastnictví a dále požadavky a podmínky stanovené sponzory nebo investory nezávisle na povaze jejich smlouvy. Výzkumní pracovníci přistoupí k těmto předpisům poskytnutím požadovaných výsledků (např. diplomové práce, publikací, patentů, zpráv, rozvoje nových výrobků, atd.), jak stanoveno v podmínkách smlouvy nebo ekvivalentního dokumentu.
      Odpovědnost
      Výzkumní pracovníci si musí být vědomi své odpovědnosti vůči svým zaměstnavatelům, investorům nebo jiným spřízněným veřejným či soukromým subjektům a také, převážně z etických důvodů, vůči společnosti jako celku. Výzkumní pracovníci financovaní z veřejných zdrojů jsou také odpovědni za efektivní využívání peněz daňových poplatníků. V důsledku toho by se měli řídit zásadami řádného, průhledného a efektivního finančního řízení a spolupracovat při všech oprávněných auditech týkajících se jejich výzkumu, které provedou jejich zaměstnavatelé/investoři nebo etické výbory.
      Metody sběru a analýzy dat, výsledky a případně i podrobné údaje by měly být přístupné vnitřnímu a vnějšímu přezkoumání, kdykoli to bude nutné a požádají-li o to příslušné orgány.
      Řádné postupy v oblasti výzkumu
      Výzkumní pracovníci by měli za každých okolností používat bezpečné pracovní postupy v souladu s národními právními předpisy, včetně nezbytných opatření pro zdraví a bezpečnost a vyhýbání se následkům katastrof spojených s informační technologií, např. přípravou řádných záložních strategií. Měli by být rovněž obeznámeni s požadavky národních právních předpisů týkajícími se ochrany údajů a ochrany důvěrných informací, a provádět nezbytné kroky k jejich stálému dodržování.
      Šíření a využívání výsledků
      Všichni výzkumní pracovníci by v souladu se smluvními ustanoveními měli zajistit, aby výsledky jejich výzkumu byly šířeny a využívány, např. sdělovány, předávány do jiných výzkumných zařízení nebo případně uváděny na trh. Zejména zkušení výzkumní pracovníci by měli hrát vedoucí roli při zajištění plodného výzkumu a komercializace nebo zpřístupnění jeho výsledků (případně obojí) pokaždé, kdy se naskytne vhodná příležitost.
      Veřejný závazek
      Výzkumní pracovníci by měli zajistit, aby s jejich výzkumnou činností byla obeznámena široká veřejnost takovým způsobem, že bude pochopena nejen odborníky, a napomáhat tak ke zlepšení vědních znalostí veřejnosti. Přímé spojení s veřejností pomůže výzkumným pracovníkům lépe pochopit zájem veřejnosti o priority ve vědě a technologii, a také její obavy.
      Vztahy s dohlížejícími osobami
      Výzkumní pracovníci ve fázi odborného vzdělávání by měli udržovat strukturované a pravidelné styky s dohlížející osobou nebo osobami a fakultními/oborovými zástupci, a plně těchto styků s nimi využívat.
      Patří sem pořizování záznamů o každém pracovním pokroku a výsledku výzkumu, obdržení zpětné vazby formou hodnocení a seminářů, využití této zpětné vazby a výkon práce v souladu se schváleným časovým programem, stádii, předloženými a/nebo očekávanými výsledky výzkumu.
      Povinnosti spojené s kontrolou a řízením
      Zkušení výzkumní pracovníci by měli věnovat zvláštní pozornost své všestranné úloze v rolích znalostních a řídících pracovníků, projektových koordinátorů, ředitelů, inspektorů, instruktorů, poradců pro kariérní růst nebo vědeckých komunikátorů. Těmto úkolům by se měli věnovat na nejvyšší odborné úrovni. S ohledem na svou úlohu dohlížejících osob a poradců výzkumných pracovníků by zkušení výzkumní pracovníci měli vybudovat konstruktivní a pozitivní vztahy se začínajícími výzkumnými pracovníky, aby vytvořili nezbytné podmínky pro efektivní předávání informací a pro další úspěšný rozvoj kariéry výzkumných pracovníků.
      Nepřetržitý profesní rozvoj
      Výzkumní pracovníci by se na všech stupních povolání měli nepřetržitě snažit o soustavný rozvoj svých dovedností a schopností. Toho může být dosaženo různými prostředky, mezi něž patří zejména, ale nikoli výlučně, například formální odborná příprava, kurzy, konference a e-learning.
      OBECNÉ ZÁSADY A POŽADAVKY VZTAHUJÍCÍ SE NA ZAMĚSTNAVATELE A INVESTORY
      Uznávání profese
      Všichni výzkumní pracovníci, kteří se věnují výzkumnému povolání, by měli být uznáváni jako příslušníci profesní skupiny a mělo by se s nimi odpovídajícím způsobem jednat. Mělo by tomu tak být již na začátku jejich kariéry, zejména na postgraduální úrovni, a dále pak na všech stupních bez ohledu na jejich zařazení na národní úrovni (např. zaměstnanec, postgraduální student, stipendista s doktorským titulem, úředník).
      Nediskriminace
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři výzkumných pracovníků nebudou žádným způsobem diskriminovat výzkumné pracovníky na základě pohlaví, věku, etnického, národního nebo sociálního původu, náboženství nebo víry, sexuální orientace, jazyka, zdravotního postižení, politických názorů, sociálních a ekonomických podmínek.
      Výzkumné prostředí
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit co nejpřínosnější výzkumné nebo výzkumně-vzdělávací prostředí a poskytnout příslušné vybavení, prostředky a možnosti, zejména pro dálkovou spolupráci prostřednictvím výzkumných sítí, a dbát na dodržování národních nebo odvětvových předpisů týkajících se zdraví a bezpečnosti ve výzkumu. Investoři by měli zajistit přiměřené zdroje na podporu dohodnutého pracovního programu.
      Pracovní podmínky
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby pracovní podmínky výzkumných pracovníků, včetně zdravotně postižených výzkumných pracovníků, byly v případě potřeby dostatečně pružné k úspěšnému provádění výzkumu v souladu s platnými národními právními předpisy a národními nebo odvětvovými kolektivními smlouvami. Jejich cílem by mělo být poskytnutí pracovních podmínek umožňujících výzkumným pracovníkům obou pohlaví spojit rodinu a práci, děti a rozvoj kariéry (4). Zvláštní pozornost by mimo jiné měla být věnována flexibilní pracovní době, práci na částečný úvazek a dlouhodobému volnu (sabbatical leave), stejně jako finančním a správním ustanovením, jimiž se tato ujednání řídí.
      Stabilita a stálost zaměstnání
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby výkonnost výzkumných pracovníků nebyla podmíněna nestálostí pracovních smluv, a měli by se proto co nejvíce snažit o zlepšení pracovních podmínek výzkumných pracovníků uplatňováním a dodržováním zásad a podmínek upravených ve směrnici Rady 1999/70/ES (5).
      Financování a mzdy
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby výzkumným pracovníkům byly poskytnuty slušné a přitažlivé podmínky financování a/nebo mzdové podmínky s přiměřeným a slušným sociálním zabezpečením (včetně nemocenských dávek a rodinných přídavků, důchodového zabezpečení a dávek v nezaměstnanosti) v souladu s existujícími národními právními předpisy a s národními nebo oborovými kolektivními smlouvami. Vztahuje se to na výzkumné pracovníky na všech stupních povolání včetně výzkumných pracovníků na počátečních stupních, přiměřeně jejich právnímu postavení, výkonu a stupni kvalifikace a/nebo odpovědnosti.
      Rovnováha mezi pohlavími (6)

      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by se měli snažit o vytvoření reprezentativní rovnováhy mezi pohlavími na všech personálních stupních včetně kontrolního a řídícího stupně. Této rovnováhy by mělo být dosaženo na základě politiky rovných příležitostí v okamžiku přijímání do pracovního poměru a během dalších etap rozvoje kariéry, aniž by se však upřednostnila před kritériem kvality a schopností. Aby se zajistila rovnost zacházení, musí být výběrové a hodnotící výbory složeny na základě přiměřené rovnováhy mezi pohlavími.
      Rozvoj kariéry
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli v rámci správy lidských zdrojů vypracovat zvláštní strategii pro rozvoj kariéry pro výzkumné pracovníky na všech stupních kariéry bez ohledu na jejich smluvní situaci, včetně výzkumných pracovníků se smlouvou na dobu určitou. Tato strategie by měla zahrnout i dostupnost poradců, jejichž úkolem je poskytovat podporu a poradenství pro osobní a profesionální rozvoj výzkumných pracovníků, což znamená je motivovat a přispívat ke snížení nejistoty ohledně jejich profesní budoucnosti. Všichni výzkumní pracovníci by měli být obeznámeni s těmito ustanoveními a ujednáními.
      Hodnota mobility
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři musí uznat hodnotu zeměpisné, meziodvětvové, vnitrooborové a mezioborové a virtuální (7) mobility mezi veřejným a soukromým sektorem, která představuje důležitý prostředek ke zvýšení vědeckých znalostí a pracovního rozvoje na všech stupních kariéry výzkumného pracovníka. Měli by proto vytvořit takové možnosti v rámci zvláštní strategie pro rozvoj kariéry a plně zhodnotit a uznat všechny zkušenosti s mobilitou uvnitř systému vývoje/hodnocení kariéry.
      Vyžaduje to také zřízení nezbytných správních nástrojů, které umožní převody subvencí a opatření sociálního zabezpečení v souladu s národními právními předpisy.
      Přístup ke vzdělávání a nepřetržitému rozvoji výzkumníků
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby všem výzkumným pracovníkům na všech stupních kariéry a bez ohledu na smluvní situaci byla poskytnuta příležitost k profesnímu rozvoji a ke zlepšení jejich zaměstnatelnosti přístupem k opatřením týkajícím se nepřetržitého rozvoje dovedností a schopností.
      Tato opatření musí být pravidelně posuzována z hlediska své přístupnosti, svého uplatňování a efektivnosti pro zlepšování schopností, dovedností a zaměstnatelnosti.
      Přístup k odbornému poradenství
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby se výzkumným pracovníkům na všech stupních kariéry a bez ohledu na smluvní situaci poskytla možnost odborného poradenství a pomoci při hledání zaměstnání, a to buď v příslušném orgánu nebo ve spolupráci s jinými strukturami.
      Práva duševního vlastnictví
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby výzkumní pracovníci na všech stupních kariéry získali užitek z využívání (pokud existuje) výsledků svého výzkumu a vývoje díky právní ochraně, zejména díky přiměřené ochraně práv duševního vlastnictví včetně autorského práva.
      Politiky a praktiky by měly upřesnit práva náležející výzkumným pracovníkům a/nebo případně jejich zaměstnavatelům nebo jiným stranám, včetně externích obchodních nebo průmyslových organizací, podle případných ustanovení zvláštních dohod o spolupráci nebo jiných dohod.
      Spoluautorství
      Orgány by měly mít při hodnocení zaměstnanců kladný přístup ke spoluautorství, které je výrazem konstruktivního přístupu k provádění výzkumu. Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli proto vyvinout strategie, metody a postupy poskytující výzkumným pracovníkům, včetně pracovníků na počátku kariéry výzkumného pracovníka, nezbytné rámcové podmínky k uplatnění práva být uznán a být uváděn a/nebo citován v souvislosti s jejich skutečným přispěním, jako spoluautor dokumentu, patentu, atd., anebo zveřejňovat výsledky své vlastní práce nezávisle na dohlížející osobě/osobách.
      Kontrola
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby byla jasně určena osoba, na níž se budou moci obracet výzkumní pracovníci na počátku kariéry v otázkách týkajících se výkonu pracovních povinností, a informovat o této volbě výzkumné pracovníky.
      Tato ustanovení by měla jasně stanovit, že navržené dohlížející osoby musejí mít dostatečnou praxi v oblasti kontroly výzkumu, dostatek času, a dále znalosti, zkušenosti, odbornost a odpovědný přístup pro poskytnutí přiměřené podpory začínajícímu výzkumnému pracovníku a pro stanovení nezbytných postupů k učinění pokroků a k přezkoumání, stejně jako nezbytných mechanismů pro zpětné vazby.
      Výuka
      Výuka je hlavním prostředkem pro strukturování a šíření znalostí a měla by být považována za plnohodnotnou možnost uplatnění během profesní dráhy výzkumného pracovníka. Pedagogické odpovědnosti by však neměly být přehnané a neměly by výzkumnému pracovníkovi bránit, zejména na počátku kariéry, ve výzkumné činnosti.
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zajistit, aby úkoly spojené s výukou byly řádně odměňovány a brány v úvahu v systémech profesního vyhodnocování, a aby čas, který zkušení výzkumní pracovníci vynaloží na odbornou přípravu začínajících vědeckých pracovníků, mohl být započítán v rámci jejich pedagogického úvazku. Pro činnosti spojené s výukou a vzděláváním by měla být poskytnuta odborná příprava v rámci pracovního rozvoje výzkumných pracovníků.
      Systém hodnocení
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zavést pro všechny výzkumné pracovníky, včetně zkušených výzkumných pracovníků, systémy hodnocení, které by umožňovaly pravidelné a průhledné hodnocení pracovního výkonu nezávislým výborem (u zkušených výzkumných pracovníků nejlépe mezinárodním).
      Tyto systémy hodnocení by měly brát v úvahu jejich vědeckou tvořivost a výsledky, např. publikace, patenty, řízení výzkumu, pedagogickou a lektorskou práci, dohled, instruktáž, národní nebo mezinárodní spolupráci, správní úkoly, činnosti spojené se zlepšováním veřejného povědomí a mobility, a mělo by se k nim přihlížet při kariérním postupu.
      Stížnosti a odvolání
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři výzkumných pracovníků by měli dbát na přesné určení postupů v souladu s národními předpisy a pravidly, případně určit jednu nezávislou osobu (typu ochránce práv) k přezkoumání stížností/odvolání výzkumných pracovníků včetně konfliktů mezi dohlížející osobou a začínajícími výzkumnými pracovníky. Tyto postupy by měly poskytnout všem výzkumným pracovníkům důvěrnou a neformální pomoc při řešení pracovních konfliktů, sporů a stížností, s cílem zajistit spravedlivé a rovné zacházení v rámci instituce a zlepšit celkovou kvalitu pracovního prostředí.
      Účast v rozhodovacích subjektech
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři výzkumných pracovníků by měli uznat jako zcela oprávněné a obecně žádoucí zastoupení výzkumných pracovníků v příslušných informačních, poradních a rozhodovacích orgánech institucí, pro které pracují, aby mohli hájit a podporovat své individuální a kolektivní zájmy na profesionální úrovni a účinně přispívat k činnosti instituce (8).
      Nábor
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli zaručit přesně stanovené vstupní a náborové normy pro výzkumné pracovníky, obzvláště na počátku jejich kariéry, které by usnadnily přístup znevýhodněným skupinám nebo výzkumným pracovníkům při návratu k výzkumné činnosti, včetně učitelů (na všech stupních) při návratu k výzkumné činnosti.
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by se při jmenování nebo přijímání výzkumných pracovníků měli držet zásad stanovených v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků.
      ODDÍL 2
      Kodex chování pro přijímání výzkumných pracovníků
      Kodex chování pro přijímání výzkumných pracovníků sestává ze souboru obecných zásad a požadavků, které by měly být dodržovány zaměstnavateli a/nebo instruktory při jmenování nebo přijímání výzkumných pracovníků. Tyto zásady a požadavky by měly zaručit dodržování hodnot jako průhlednost přijímacího procesu a rovné zacházení se všemi kandidáty, zejména s ohledem na rozvoj atraktivního, otevřeného a trvalého evropského pracovního trhu pro výzkumné pracovníky, a doplňovat zásady a požadavky stanovené v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky. Instituce a zaměstnavatelé přistupující ke Kodexu chování tím jasně prokáží své odhodlání odpovědně a seriózně jednat a poskytovat výzkumným pracovníkům spravedlivé rámcové podmínky s jasným cílem přispět k rozvoji evropského výzkumného prostoru.
      OBECNÉ ZÁSADY A POŽADAVKY KODEXU CHOVÁNÍ
      Nábor
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli stanovit otevřené (9), účinné, průhledné, příznivé a mezinárodně srovnatelné přijímací postupy, přiměřeně upravené pro typ zveřejněných pracovních míst.
      Oznámení by měla obsahovat obsáhlý popis požadovaných znalostí a dovedností a neměla by být příliš úzce specializovaná, aby se neodradili vhodní uchazeči. Zaměstnavatelé by měli přiložit popis pracovních podmínek a práva, včetně výhlídek kariérního růstu. Stanovená lhůta mezi zveřejněním volného pracovního místa nebo vypsáním výběrového řízení a datem uzávěrky pro podání přihlášky však musí být realistická.
      Výběr
      Výběrové výbory by měly sloučit rozličné odborné znalosti a dovednosti a měly by odrážet vyvážený poměr mezi muži a ženami, a v případě nutnosti a možnosti zahrnout členy z různých odvětví (veřejného a soukromého) a oborů, zejména z jiných zemí a s odpovídající praxí pro ohodnocení kandidáta. V rámci možností by se měl použít široký rozsah výběrových postupů, jako jsou externí odborné posudky a ústní pohovory. Členové výběrových výborů by měli být příslušně odborně vyškoleni.
      Transparentnost
      Uchazeči by ještě před výběrem měli být informováni o výběrovém řízení a o kritériích výběru, o počtu volných míst a výhlídkách kariérního růstu. Po ukončení výběrového řízení by rovněž měli být obeznámeni se silnými a slabými stránkami své kandidatury.
      Hodnocení zásluh
      Výběrové řízení by mělo vzít v úvahu celkovou praxi (10) kandidátů. Přestože je hlavní pozornost zaměřena na celkové schopnosti ve výzkumném oboru, měl by se brát ohled i na tvořivost a stupeň nezávislosti.
      To znamená, že zásluhy by se měly posuzovat kvalitativně i kvantitativně a měl by být kladen důraz nejen na množství publikací, ale i na vynikající výsledky získané během rozmanité profesní dráhy. Podíl bibliometrických ukazatelů by měl být řádně vyvážen v rámci širší řady hodnotících kritérií jako jsou výuka, dohled, práce v kolektivu, transfer znalostí, řízení výzkumných pracovníků a činnosti spojené se zlepšováním povědomí veřejnosti. Pro uchazeče z průmyslového prostředí musí být zvláštní pozornost věnována příspěvkům k patentům, vývoji a vynálezům.
      Změny v časovém pořadí životopisů
      Přerušení kariéry nebo změny v časovém pořadí životopisů by neměly být posuzovány negativně, ale mělo by se na ně pohlížet jako na vývoj kariéry a tedy jako na potencionálně hodnotný příspěvek profesního vývoje výzkumných pracovníků k rozmanité profesní dráze. Uchazečům by proto mělo být povoleno předložit důkazně podložené životopisy odrážející ucelený soubor dosažených výsledků a vhodnou odbornou kvalifikaci pro místo, o něž se ucházejí.
      Uznávání zkušeností s mobilitou
      Každá zkušenost s mobilitou, např. pobyt v jiné zemi/regionu nebo v jiném výzkumném zařízení (veřejném nebo soukromém), nebo změna oboru či odvětví, ať už v rámci počáteční odborné výzkumné přípravy nebo v pozdější etapě kariéry výzkumného pracovníka, nebo zkušenost s virtuální mobilitou, by měly být považovány za hodnotný příspěvek profesního rozvoje výzkumného pracovníka
      Uznávání kvalifikace
      Zaměstnavatelé a/nebo investoři by měli stanovit odpovídající posuzování a hodnocení akademické a odborné kvalifikace včetně neformální kvalifikace všech výzkumných pracovníků, zejména v rámci mezinárodní a pracovní mobility. Měli by se vzájemně informovat a získat celkový přehled o pravidlech, postupech a normách upravujících uznávání těchto kvalifikací a následně prozkoumat platné národní právní předpisy, dohody a zvláštní pravidla pro uznávání těchto kvalifikací všemi možnými cestami (11).
      Služební věk
      Stupeň požadované kvalifikace by měl odpovídat požadavkům pracovního místa a neměl by představovat vstupní překážku. Uznávání a hodnocení kvalifikací by mělo být zaměřeno spíše na posouzení výsledků, jichž daná osoba dosáhla, než na její poměry nebo na pověst instituce, v níž nabyla své kvalifikace. I když pracovní kvalifikace může být získána na počátku dlouhé kariéry, měl by být uznán i model celoživotního profesního rozvoje.
      Jmenování postdoktorandů
      Instituce, které jmenují výzkumné pracovníky na postdoktorandské pozice, by měly stanovit jasná pravidla a směry pro nábor a jmenování výzkumných pracovníků s postdoktorandským statusem, včetně maximální délky a cílů těchto jmenování. Tyto zásady by měly brát v úvahu délku předchozích postdoktorandských pozic v jiných institucích a také skutečnost, že postdoktorandský status by měl být přechodný a měl by mít zejména za cíl poskytnout další možnosti pro profesní rozvoj v rámci vědecké kariéry s vyhlídkou na dlouhodobý pracovní postup.
      ODDÍL 3
      Definice
      Výzkumní pracovníci
      Pro účely tohoto doporučení se použije mezinárodně uznávaná definice výzkumného pracovníka z manuálu z Frascati (12). Proto jsou výzkumní pracovníci charakterizováni jako
      „Specialisté zapojení do koncepce nebo vytvoření nových znalostí, produktů, postupů, metod a systémů, a do řízení dotčených projektů.“
      Toto doporučení se týká zejména všech osob pracovně zapojených do výzkumu a vývoje bez ohledu na stupeň jejich kariéry (13) a jejich zařazení. Patří sem všechny činnosti v oblastech „základního výzkumu“, „strategického výzkumu“, „aplikovaného výzkumu“, experimentálního vývoje a „transferu znalostí“, včetně inovací a poradenství, dohledu a výuky, řízení znalostí a práv k duševnímu vlastnictví, využívání výsledků výzkumu nebo vědecká žurnalistika.
      Rozlišují se začínající a zkušení výzkumní pracovníci:

                  —

                  Termín začínající pracovníci (14) se vztahuje na výzkumné pracovníky během prvních čtyř let (ekvivalent plného úvazku) jejich výzkumné praxe, včetně odborné přípravy.

                  —

                  Zkušení výzkumní pracovníci (15) jsou definováni jako výzkumní pracovníci s více než čtyřletou výzkumnou praxí (ekvivalent plného úvazku) po získání universitního diplomu, který je opravňuje k doktorským studiím v zemi, kde získali vzdělání/diplom, nebo výzkumní pracovníci, kteří již získali doktorský titul, bez ohledu na dobu nezbytnou k jeho získání.

            Zaměstnavatelé
      Pro účely tohoto doporučení termín „zaměstnavatelé“ zahrnuje všechny veřejné nebo soukromé instituce, které zaměstnávají výzkumné pracovníky na smluvním základě, nebo které je přijímají podle jiných typů smluv nebo ujednání včetně těch, které nezakládají přímé finanční vztahy. Tento případ se týká především vysokoškolských institucí, kateder na fakultách, laboratoří, nadací nebo soukromých subjektů, které poskytují výzkumným pracovníkům výzkumné vzdělání nebo v nichž výzkumní pracovníci provádějí svůj výzkum financovaný třetí stranou.
      Investoři
      Termín„ investoři“ zahrnuje všechny subjekty (16), které poskytují finanční zdroje (včetně platů, cen, grantů a stipendií) veřejným a soukromým výzkumným institucím včetně vysokoškolských institucí. Ze své pozice mohou vyžadovat jako základní podmínku pro financování, aby financované instituce vytvořily a uplatnily účinné strategie, postupy a mechanismy v souladu s obecnými zásadami a požadavky uvedenými v tomto doporučení.
      Jmenování nebo zaměstnání
      Jedná se o všechny typy smluv nebo druhy platů, stipendií, grantů nebo cen financovaných třetí stranou, včetně financování v souvislosti s rámcovým programem nebo programy (17).

         (1)  Viz definici v oddíle 3.

         (2)  Viz definici v oddíle 3.

         (3)  Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.

         (4)  Viz SEK(2005) 260, Ženy a věda: Dokonalost a inovace – Rovnost žen a mužů ve vědeckém světě.

         (5)  Směrnice Rady 1999/70/ES ze dne 28. června 1999 o „Rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou“ uzavřené mezi EKOS, UNICE a CEEP (Úř. věst. L 175, 10.7.1999, s. 43), která má za cíl zabraňovat tomu, aby se se zaměstnanci s pracovní smlouvou na dobu určitou zacházelo hůře než se srovnatelnými stálými zaměstnanci, a dále předcházet zneužívání vyplývajícímu z opakovaného používání pracovních smluv na dobu určitou, napomáhat zlepšení přístupu zaměstnancům na dobu určitou k odbornému vzdělávání a zajistit, aby zaměstnanci na dobu určitou byli informováni o volných stálých pracovních místech.

         (6)  Viz SEK(2005) 260, Ženy a věda: Dokonalost a inovace – Rovnost žen a mužů ve vědeckém světě.

         (7)  Tj. spolupráce na dálku prostřednictvím elektronické sítě.

         (8)  V této souvislosti viz také směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29).

         (9)  Měly by se použít všechny dostupné nástroje, zejména mezinárodní nebo světově přístupné zdroje na internetových stránkách jako celoevropská brána mobility výzkumných pracovníků: http://europa.eu.int/eracareers

         (10)  Viz také Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky: systémy vyhodnocování v oddíle 1 tohoto dokumentu.

         (11)  Viz http://www.enic-naric.net/ pro další podrobné informace o sítích NARIC (Síť Společenství národních informačních středisek pro akademické uznávání) a ENIC (Evropská síť informačních středisek).

         (12)  Frascati Manuál: „Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development“, OECD, 2002.

         (13)  KOM(2003) 436, ze dne 18. července 2003: Výzkumní pracovníci v evropském výzkumném prostoru (ERA): Jedno povolání, mnoho uplatnění.

         (14)  Viz pracovní program Strukturování lidských zdrojů a mobility v evropském výzkumném prostoru, akce Marie Curie, zveřejněno v září 2004, s. 41.

         (15)  Idem, s. 42.

         (16)  Společenství bude usilovat o splnění závazků stanovených v tomto doporučení pro příjemce financování v souvislosti s rámcovým(i) programem/programy pro výzkum, technický rozvoj a demonstrační aktivity.

         (17)  Rámcový program nebo programy pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrační aktivity.