title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2020 2020/C 282/23

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/149

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2020
      (2020/C 282/23)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Rumunsku za rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Rumunsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Rumunska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Rumunsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Důvodem zranitelnosti je zejména snižující se nákladová konkurenceschopnost a zvyšující se schodek běžného účtu v kontextu expanzivní fiskální politiky a nepředvídatelného podnikatelského prostředí.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Rumunsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč rumunskými regiony, a to kvůli významným rozdílům v oblasti investic a produktivity práce, jakož i z důvodu rozdílných modelů specializace. To s sebou nese značné riziko prohloubení rozdílů mezi rumunskými regiony, čímž se zvrátí v současnosti pozorovaný trend stírání rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země a mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Rumunsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 8. května 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 14. května 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Rumunsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  Dne 3. dubna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/509 (7) konstatující, že Rumunsko vykazuje nadměrný schodek, neboť v roce 2019 nesplnilo kritérium schodku. Uvedené konstatování vycházelo z aktualizovaných fiskálních cílů vlády, které zohlednily údaje o dosavadním plnění rozpočtu od začátku roku. Výsledný schodek veřejných financí v roce 2019 ve výši 4,3 % hrubého domácího produktu (HDP) nesplnění kritéria schodku potvrdil. Nesplnění kritéria schodku bylo výsledkem trvalého nárůstu fiskální nerovnováhy způsobeného expanzivní fiskální politikou prováděnou od roku 2016, během období silného hospodářského růstu. Kvůli systematickým a opakovaným odchylkám od vnitrostátních fiskálních pravidel, ke kterým během tohoto období docházelo, uvedená pravidla do značné míry pozbyla účinnosti. Rumunsko navíc opakovaně nepřijalo účinná opatření v návaznosti na doporučení Rady, která mu byla adresována v souvislosti s postupem při závažné odchylce. Dne 3. dubna 2020 Rada rovněž vydala doporučení (8) k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku nejpozději do roku 2022.

                  (13)

                  Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Rumunska byla v důsledku vysokých rozpočtových schodků a předpokládaného významného nárůstu nákladů souvisejících se stárnutím populace, zejména důchodů, ohrožena již před rozšířením nákazy COVID-19. Starobní důchody byly od září 2019 navýšeny o 15 % a na základě nového důchodového zákona, který byl přijat v létě 2019, mají v září 2020 vzrůst o 40 % a v září 2021 pak být dále navýšeny. Výdaje na důchody by tak v období 2020–2022 měly výrazně vzrůst. Dopady pandemie COVID-19 na hospodářskou činnost a fiskální úsilí nezbytné k jejich zmírnění dále zvyšují rizika související s udržitelností veřejných financí. V důsledku rozhodnutí, která Rumunsko v oblasti fiskální politiky v minulosti učinilo, má tato země pro řešení dopadů rozšíření onemocnění COVID-19 jen malou fiskální rezervu.

                  (14)

                  Ve svém konvergenčním programu z roku 2020 Rumunsko plánuje, že se celkové saldo veřejných financí zhorší ze schodku ve výši 4,3 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 6,7 % HDP v roce 2020, zatímco poměr dluhu k HDP se zvýší z 35,2 % v roce 2019 na 40,9 % v roce 2020. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce kromě toho ovlivňují rizika, konkrétně to, že některé příjmy zřejmě nejsou odhadnuty v souladu s podkladovými makroekonomickými projekcemi, zatímco omezení některých výdajových položek je zřejmě založeno na opatřeních fiskální konsolidace, která nejsou v programu specifikována.

                  (15)

                  Rumunsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a podnikům. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 1,2 % HDP. Součástí těchto opatření jsou dávky v nezaměstnanosti z provozních důvodů pro zaměstnance a podobné dávky pro ostatní kategorie pracovníků, výdaje na zdravotnické vybavení a jiné výdaje na podporu boje proti onemocnění COVID-19 a prémie pro zaměstnance ve zdravotnictví pečující o pacienty s onemocněním COVID-19. Vláda navíc oznámila opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Tato opatření zahrnují odklady daní, urychlení vrácení daně z přidané hodnoty (DPH), úvěrové záruky pro malé a střední podniky, dočasné moratorium na splácení úvěrů pro domácnosti a malé a střední podniky a odložení plateb nájmů a účtů za služby pro malé a střední podniky. Opatření, která vláda Rumunska přijala, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020.

                  (16)

                  Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu nezměněné politiky očekává, že saldo veřejných financí Rumunska dosáhne v roce 2020 výše –9,2 % HDP a v roce 2021 výše –11,4 % HDP. Poměr dluhu k HDP podle prognózy Komise v roce 2020 dosáhne 46,2 %.

                  (17)

                  Rumunsko dne 16. března 2020 vyhlásilo nouzový stav. Od 25. března 2020 musely zavřít školy a obchody, s výjimkou obchodů prodávajících produkty základní potřeby, a začala platit omezení překročení hranic. Pohyb ve veřejných prostorách byl povolen jen v omezených případech, přičemž pro osoby starší 65 let platila přísnější opatření. Rumunsko rovněž zavedlo zákaz cestování do některých zemí a na několik měst uvalilo striktní karanténu. Tato situace výrazně zasáhla výrobní odvětví hospodářství, neboť opatření omezující volný pohyb osob měla závažný negativní dopad na hospodářskou činnost. Pokud jde o odvětví průmyslu, několik výrobců v druhé polovině března zastavilo výrobu, což mělo závažné vedlejší účinky na klíčová odvětví, jako je automobilový průmysl. Obdobný vývoj je pozorován v odvětví maloobchodu a pohostinství. Celkové dopady této situace povedou v roce 2020 k hospodářské recesi. Nouzový stav skončil dne 14. května 2020 a Rumunsko oznámilo, že bude postupně rušit opatření omezující volný pohyb osob. Dne 15. května 2020 byla zavedena opatření týkající se uvolnění pohybu ve městech, částečného opětovného zahájení maloobchodního prodeje a povinného nošení ochranných roušek v uzavřených veřejných a obchodních prostorách, ve veřejné dopravě a na pracovištích. Na konci dubna a na začátku května 2020 postupně obnovili svou činnost někteří výrobci automobilů. Vláda připravuje další opatření zaměřená na oživení ekonomiky.

                  (18)

                  Systém zdravotní péče je kvůli pandemii pod nebývalým tlakem. Krize postihla systém charakterizovaný strukturálními nedostatky, jako jsou nízké výdaje a nerovný přístup ke zdravotní péči. V této souvislosti představuje klíčovou výzvu zlepšení odolnosti systému zdravotní péče a jeho schopnosti reagovat na otřesy. Rumunsko v rámci okamžité reakce nakoupilo klíčový zdravotnický materiál a zahrnulo náklady spojené s léčbou onemocnění COVID-19 do balíčku minimálních dávek pro nepojištěné. Odolnost systému zdravotní péče oslabuje nedostatek pracovníků ve zdravotnictví včetně obvodních lékařů, zastaralá zdravotnická zařízení, nedostatek léčivých přípravků, nedostatečná odborná příprava zdravotnického personálu a omezená kontinuita a integrace mezi různými úrovněmi péče. Již před krizí COVID-19 byl zaznamenán nárůst nahlášených neuspokojených léčebných potřeb, přičemž přístup ke zdravotní péči se pravděpodobně ještě zhoršil. Pandemie dále poukázala na regionální rozdíly a rozdíly ve zdravotní péči o skupiny s nízkými příjmy a starší osoby. Dlouhodobými výzvami, které zvyšují tlak na udržitelnost systému zdravotní péče, jsou stárnutí obyvatelstva a migrace. V souvislosti s onemocněním COVID-19 je rovněž důležité řešit strukturální problémy, včetně rozvoje preventivní, ambulantní a komunitní péče, a to prostřednictvím dobře zacílených opatření veřejné politiky. K posílení rumunského systému zdravotní péče budou zapotřebí dlouhodobé investice, které umožní zajistit zdravotnický personál a vybavení, zlepšit technický a aplikovaný výzkum a pokrytí a dostupnost zdravotních služeb pro všechny občany, i v mimoměstských oblastech, a to mimo jiné využíváním služeb elektronického zdravotnictví.

                  (19)

                  Rychlý hospodářský růst v posledních letech vedl ke zlepšení sociálních podmínek. Hrubý disponibilní příjem domácností v roce 2019 vzrostl o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálního vyloučení, které v roce 2019 činilo 31,2 %, patřilo k nejvyšším v Unii, ačkoli se postupně snižovalo. Dopad pandemie na hospodářství však může vést ke zhoršení sociálních podmínek. Očekává se, že dojde k nárůstu chudoby a sociálního vyloučení, včetně chudoby dětí, chudoby pracujících a příjmových nerovností, přičemž nejvíce ohrožené budou zranitelné skupiny, jako jsou pracovníci v nestandardním pracovním poměru, nehlášení pracovníci, osoby samostatně výdělečně činné, Romové, osoby se zdravotním postižením, starší osoby a bezdomovci. Rozsah a přiměřenost opatření sociální ochrany a účinnost systému daní a dávek, pokud jde o přerozdělování příjmu, zůstávají omezené. Děti ve venkovských oblastech a neformálních osadách mají omezený přístup ke kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, adekvátní výživě, zdravotní péči a bydlení. Sociální dávky mají na snižování chudoby omezený dopad a referenční index, ze kterého se při stanovování většiny sociálních dávek vychází, nebyl od roku 2008 aktualizován. Přiměřenost podpory minimálního příjmu zůstává jednou z nejnižších v Unii. Reforma minimálního příjmu na sociální začlenění, která byla schválena již v roce 2016, byla dále odložena na rok 2021. Sociální a základní služby jsou i nadále značně nedostačující, a to i pokud jde o přístup k vodě a sanitačním zařízením, energiím a bydlení. Územní rozdělení je navíc nerovnoměrné a vyznačuje se velkými rozdíly mezi venkovskými a městskými oblastmi a jednotlivými regiony. To může omezit schopnost čelit dopadům pandemie. Potenciál sociální ekonomiky ke zlepšení sociálních podmínek zůstává nevyužit.

                  (20)

                  V roce 2019 byl vývoj na trhu práce pozitivní, ale přetrvávají rozdíly mezi regiony, venkovskými a městskými oblastmi a socioekonomickými skupinami. Byla zaznamenána vysoká míra neaktivity, zejména u žen, mladých lidí, osob s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením a starších osob. V souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19 se stávající problémy, spolu s rychle narůstající nezaměstnaností a neaktivitou, pravděpodobně ještě prohloubí. Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste o 6,5 % a v roce 2021 se sníží na 5,4 %. Problémem i nadále zůstává nehlášená práce a její negativní dopad by mohl být v současném kontextu ještě prohlouben, což poukazuje na potřebu podpořit přechod na hlášenou práci. Proto jsou nezbytné včasné služby přizpůsobené potřebám zranitelných skupin a pracovníků zasažených krizí. Pro posílení odolnosti trhu práce v krátkodobém i v dlouhodobém horizontu je kromě nedávno zahájeného režimu nezaměstnanosti z provozních důvodů klíčové rozšíření přístupu k režimům zkrácené pracovní doby, a dále pak podpora opatření na podporu příjmu a umožnění pružného uspořádání práce a práce na dálku pro zasažené pracovníky, a to za účasti sociálních partnerů.

                  (21)

                  Potenciál hospodářského růstu Rumunska již před pandemií omezoval přetrvávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi spolu s demografickým vývojem a omezenou relevantností vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce. Podíl dospělých, kteří se účastní vzdělávacích aktivit, činil v roce 2019 1,3 %, a byl tak jedním z nejnižších v Unii. Nízká účast na předškolním vzdělávání a péči prohlubuje nerovnost příležitostí mezi žáky. Přetrvávají významné problémy, pokud jde o rovnost, inkluzivnost a kvalitu vzdělávání, a v této oblasti jsou zapotřebí strategické reformy. Navzdory určitému pokroku v posledních letech je v Rumunsku vysoký podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém (15,3 % v roce 2019) a mladých lidí, kteří nejsou studenty, nemají zaměstnání ani se neúčastní odborné přípravy (14,7 %, což je mírný nárůst oproti roku 2018). Dosud neexistuje integrovaný celostátní mechanismus, který by se zaměřoval na předčasné odchody ze vzdělávání. Výsledky v oblasti vzdělávání se nezlepšují, zejména ve venkovských a hospodářsky znevýhodněných oblastech. Účast na vysokoškolském vzdělávání je nízká a je stále nedostatečně sladěna s potřebami trhu práce. Nízký zůstává počet absolventů přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje špatných výsledků u mnoha složek digitálního a sociálního indexu, včetně digitálních veřejných služeb, digitálních dovedností celkové populace a digitalizace podniků. Základní digitální a softwarové dovednosti patří k nejnižším v Unii. Přechod na dálkové vzdělávání v důsledku pandemie COVID-19 je pro vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy, pedagogy a studenty, zejména pro znevýhodněné studenty a Romy, nesnadný kvůli nerovnoměrné digitální infrastruktuře a nedostatečným digitálním dovednostem.

                  (22)

                  Kvůli pandemii COVID-19 a následným opatřením omezujícím volný pohyb osob byly v celé zemi přerušeny dodavatelské řetězce, podniky musely omezit či ukončit svou činnost a lidé nebyli schopni pracovat. Podniky všech velikostí – zejména malé a střední – jsou narušením obchodu a omezením volného pohybu silně zasaženy a čelí problémům s likviditou a rizikům úpadku. Vláda přijala soubor opatření, která kombinují pomoc přizpůsobenou podnikům a ochranu příjmů všech dotčených pracovníků. Pro překonání krize budou zapotřebí další zdroje, které umožní i nadále podporovat podniky a domácnosti. Zvláštní pozornost bude třeba věnovat odvětví služeb, neboť je krizí postiženo nejvíce a očekává se, že některá jeho pododvětví ponesou následky krize déle než odvětví výroby. Vládní opatření zahrnují vytvoření režimu veřejných záruk („IMM Invest“) s objemem finančních prostředků ve výši 15 miliard RON, jehož cílem je nabídnout vládní záruky malým a středním podnikům pro sjednání bezúročných půjček s cílem financovat investice a poskytnout provozní kapitál. Tyto záruky budou přínosné i pro banky, které musí zůstat dobře kapitalizovány a zásobeny dostatečnou likviditou, aby byl zajištěn nezbytný tok úvěrů pro domácnosti a podniky. Dále vzhledem k dosud omezené úloze bank při poskytování úvěrů podnikům – zejména inovativním malým a středním podnikům – nemusí být navíc úvěrové záruky samy o sobě dostačující.

                  (23)

                  Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize ještě jasněji ukázala, že Rumunsko nutně potřebuje obnovit práce na veřejné infrastruktuře v oblastech, jako jsou udržitelná doprava, čistá energie a infrastruktura ekosystémových a digitálních služeb. Městská doprava trpí nedostatečnou organizací odvětví a slabou administrativní kapacitou místních poskytovatelů. Systém pro nakládání s odpady se nadále vyznačuje velmi nízkou recyklací komunálního odpadu a velmi vysokou mírou skládkování. Provádění vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu bude vyžadovat investice do čisté výroby a spotřeby energie, jakož i přeměnu regionů s jediným průmyslovým odvětvím a regionů s vysokými emisemi uhlíku. Je třeba zvýšit úsilí o rozšíření a modernizaci infrastruktury pitné vody a odpadních vod. Vzhledem k závažným strukturálním nedostatkům je rovněž nezbytně nutné investovat do sítě pro monitorování ovzduší. Rovněž je třeba modernizovat a zajistit interoperabilitu všech digitálních veřejných služeb, které slouží ke sdílení informací, a to mimo jiné v sociální oblasti, ve vzdělávání a ve zdravotnictví. Dlouhodobý udržitelný růst brzdí velké regionální rozdíly a nízká produktivita některých odvětví. Stejně důležité jsou investice na podporu konkurenceschopnosti hospodářství prostřednictvím podpory činností v oblasti výzkumu a vývoje a inovativních malých a středních podniků a začlenění do strategických hodnotových řetězců Unie. Investice podniků do výzkumu a vývoje jsou i nadále nízké a omezené na malý počet pododvětví, která jsou vysoce závislá na přímých zahraničních investicích. Výsledkem poklesu veřejných prostředků na výzkum a vývoj je špatná kvalita vědy a technologií a slabé propojení mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Rumunsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Rumunsku z roku 2020. To by Rumunsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (24)

                  Reforma veřejné správy stagnuje. Neexistuje žádný účinný rámec pro strategické a rozpočtové plánování, což má řetězový efekt na strategickou vizi dlouhodobého rozvoje země, stanovení prioritních opatření a koordinaci politik na ústřední a místní úrovni. Odvětvový strategický rámec je roztříštěný a některé strategie se překrývají, přičemž nebyly stanoveny priority pro opatření, která mají být v rámci jednotlivých odvětví přijata. Strategická řídící úloha generálního sekretariátu vlády stále nebyla konsolidována. Poskytování veřejných služeb stále negativně ovlivňuje značná roztříštěnost kompetencí a zdrojů, zejména na místní úrovni a v chudých komunitách. Byrokracie a nedostatečná schopnost poskytovat kvalitní služby, včetně těch digitálních, mají negativní dopad na občany a podniky, zejména v období krize. Dalšímu rozvoji trhu brání složité administrativní postupy pro zakládání podniků a regulační požadavky kladené na poskytovatele služeb, včetně regulovaných povolání. Snížit objem nevyhovujících výrobků dovážených ze zemí mimo Unii může pomoci posílená spolupráce mezi rumunskými orgány dozoru nad trhem a celními orgány. Nezávislosti státní správy brání častá reorganizace a nadměrné využívání nástrojů dočasné správy. Problémem zůstává provádění správy a řízení státem vlastněných podniků.

                  (25)

                  Zásadní problém i nadále představuje nepředvídatelnost rozhodování. V období před krizí byla dodržena pouze asi třetina ročního vládního plánu. Počet přijatých mimořádných nařízení byl i nadále vysoký, což vyvolává nejistotu a může narušit investice. Například nařízení GEO 114/2018 mělo významné socioekonomické dopady na několik odvětví, včetně finančního sektoru. Zatímco ustanovení s nepříznivým dopadem na bankovní sektor byla zrušena, některá opatření, která mohou mít vliv na dlouhodobou životaschopnost penzijních fondů druhého pilíře, zůstávají v platnosti. Předvídatelnost a stabilita právních předpisů o zadávání veřejných zakázek jsou i nadále důležitými výzvami. I nadále problematická je efektivnost zadávání veřejných zakázek a nezvratnost určitých opatření, zejména zjednodušení předběžné kontroly. Ve zlepšování řízení, kvality a účinného využívání posouzení dopadu regulací bylo dosaženo jen malého pokroku. Neexistuje žádný institucionální rámec pro kontrolu kvality na vládní úrovni a stále se posuzují možnosti zřízení hodnotící komise pro posuzování dopadů. Fungování sociálního dialogu zůstává omezené, zejména na úrovni odvětví, přičemž smysluplné a trvalé zapojení sociálních partnerů je s ohledem na současnou krizi klíčové pro úspěch jakékoli strategie pro ukončování mimořádných opatření a oživení. Zavedený institucionální rámec pro konzultace není vhodným způsobem využíván k tomu, aby jej bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu, a dostatečně nezapojuje sociální partnery do navrhování a provádění reforem. Jednání o změnách v zákoně o sociálním dialogu a o revizi hospodářských odvětví uvázla na mrtvém bodě. Je stále nejisté, zda budou zohledněna doporučení Mezinárodní organizace práce vydaná v dubnu 2018. Neexistence trvalého objektivního mechanismu pro stanovení minimální mzdy může mít negativní vliv na podnikatelské prostředí.

                  (26)

                  Zatímco doporučení určená Rumunsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (27)

                  Tlak na bankovní sektor se po několika problémech v minulých letech zmenšil, neboť několik opatření, která v minulosti vyvolávala obavy, včetně bankovní daně, bylo počátkem roku 2020 zrušeno. Bankovní sektor byl na začátku krize COVID-19 dobře kapitalizovaný a vykazoval dostatečnou likviditu a podíl úvěrů se selháním klesl pod 5 %. Opatření, která vláda přijala na podporu domácností a podniků, zejména těch malých a středních, jsou rovněž důležitá pro zachování odolnosti bankovního sektoru a schopnosti bank absorbovat otřesy. Komerční banky rovněž podnikly kroky na podporu klientů, jako je odklad splátek jistiny a úroků, prodloužení splátek úvěrů, zajištění likvidity v bankomatech a snížení poplatků za on-line služby. Rumunská národní banka dne 20. března 2020 snížila úrokovou sazbu měnové politiky a od té doby začala nakupovat státní cenné papíry denominované v RON na sekundárním trhu s cílem zajistit bezproblémové financování reálné ekonomiky a veřejného sektoru. Kvalita aktiv se navzdory přijatým opatřením, včetně obezřetnostní flexibility poskytované orgány dohledu, v následujících měsících pravděpodobně zhorší. V tomto ohledu přispěje k udržení kvality aktiv v bankovním sektoru zachování obezřetných úvěrových standardů a upřednostňování podpory životaschopných dlužníků. Kromě toho je důležitým předpokladem pro zachování aktivní úlohy bank při poskytování úvěrů ekonomice a při podpoře hospodářského oživení zajištění stabilního a předvídatelného regulačního prostředí.

                  (28)

                  Významné změny právních předpisů a politický tlak na soudnictví v letech 2017, 2018 a během téměř celého roku 2019 ovlivnily účinnost, kvalitu a nezávislost soudního systému a jeho schopnost vyšetřovat a postihovat korupci na vysoké úrovni. Ačkoli vláda v současné době podporuje opatření na předcházení korupce a její postihování a projevila vůli zrušit některá z nejkontroverznějších opatření, Rumunsko dosud neprovedlo nezbytné legislativní změny. Tyto záležitosti jsou sledovány v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. V rámci tohoto mechanismu Komise pokračuje v monitorování reformy soudnictví a boje proti korupci v Rumunsku. Tyto oblasti proto nejsou do těchto doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 určených pro Rumunsko zahrnuty, ale jsou důležité pro rozvoj příznivého sociálně-ekonomického prostředí v této zemi.

                  (29)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Rumunsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (30)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (31)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (9) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (32)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 4,

            DOPORUČUJE Rumunsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  Provádět fiskální politiky v souladu s doporučením Rady ze dne 3. dubna 2020 a přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Neprovádět trvalá opatření, která by ohrozila fiskální udržitelnost. Posílit odolnost systému zdravotní péče, zejména pokud jde o zdravotnické pracovníky a zdravotnický materiál, a zlepšit přístup ke zdravotním službám.

                  2.

                  Zajistit přiměřené náhrady příjmů a rozšířit opatření sociální ochrany a přístup k základním službám pro všechny. Zmírnit dopady krize COVID-19 na zaměstnanost prostřednictvím rozvoje pružných uspořádání práce a aktivačních opatření. Posílit dovednosti a digitální vzdělávání a zajistit rovný přístup ke vzdělání.

                  3.

                  Zajistit likviditní podporu ekonomice ve prospěch podniků a domácností, zejména malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, digitální infrastrukturu služeb, čistou a účinnou výrobu a využívání energie a na ekologickou infrastrukturu, a to i v uhelných regionech.

                  4.

                  Zlepšit kvalitu a účinnost veřejné správy a předvídatelnost rozhodování, a to i prostřednictvím odpovídajícího zapojení sociálních partnerů.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 135.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/509 ze dne 3. dubna 2020 o existenci nadměrného schodku v Rumunsku (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (8)  Doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Rumunsku (Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (9)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2020 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/164

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2020
      (2020/C 282/25)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (2) taktéž zprávu mechanismu varování, ve které Slovensko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Slovensku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Slovensko učinilo v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Slovensko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace a rozdílům v infrastruktuře. To s sebou nese značné riziko prohloubení se regionálních rozdílů na Slovensku, zejména mezi hlavním městem a západním Slovenskem na jedné straně a východním a jihovýchodním Slovenskem na straně druhé. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 18. května 2020 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  Dne 13. července 2018 Rada doporučila Slovensku zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (7) v roce 2019 nepřekročila 4,1 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % hrubého domácího produktu (HDP). Celkové posouzení Komise potvrzuje významnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého strukturálního cíle v roce 2019 a v letech 2018 a 2019 dohromady. Vzhledem k aktivaci obecné únikové doložky však nejsou další kroky v rámci postupu při významné odchylce pro Slovensko opodstatněné.

                  (13)

                  Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá estonská vláda zhoršení celkového salda ze schodku ve výši 1,3 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 8,4 % HDP v roce 2020. Schodek by se měl v roce 2021 snížit na 4,9 % HDP, v roce 2022 na 3,7 % HDP a do roku 2023 by měl dosáhnout 2,9 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2019 snížil na 48 % HDP, by měl podle odhadů v programu stability z roku 2020 vzrůst v roce 2020 na 61,2 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (14)

                  Slovensko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc osobám a odvětvím, které byly zasaženy nejvíce. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 2,6 % HDP. Opatření zahrnují náhradu mzdy pro zaměstnance, podporu pro osoby samostatně výdělečně činné, režimy nemocenského a ošetřovného a nákup zdravotnického zboží v souvislosti s pandemií COVID-19. Slovensko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 3 % HDP. Tato opatření zahrnují odklad daní z příjmů a příspěvků na sociální zabezpečení v případě, že se příjmy snížily o více než 40 % (1,4 % HDP), a úrokové záruky (1,6 % HDP). Opatření, která Slovensko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (15)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo slovenské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit -8,5 % HDP v roce 2020 a -4,2 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (16)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Slovensko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (17)

                  V reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 přijalo Slovensko rychlá a bezprecedentní opatření k zastavení šíření tohoto viru. Poté, co byl 6. března 2020 zaregistrován první případ, vyhlásilo od 12. března 2020 nouzový stav a zavedlo přísná opatření k omezení fyzického kontaktu, karanténní a hygienická pravidla a cestovní omezení. Byly uzavřeny obchody a byla zastavena výroba v důležitých hospodářských odvětvích na dobu několika týdnů, dokud vláda nezačala od konce dubna 2020 omezení postupně uvolňovat. V důsledku toho se očekává, že v roce 2020 se ekonomika Slovenska dostane do hluboké recese, jelikož utrpí soukromá spotřeba, investice a obchod. Předpokládá se, že v roce 2020 dojde k prudkému poklesu o 6,7 %, a očekává se, že míra nezaměstnanosti dosáhne v témže roce 8,8 %, a to oproti 5,8 % v roce 2019. Slovensko reagovalo několika soubory opatření na zmírnění nepříznivých dopadů krize, mimo jiné přerozdělením 1,2 miliardy EUR nevyužitých prostředků z fondů politiky soudržnosti. Opatření zahrnují režimy zkrácené pracovní doby s náhradou mzdy, podporu příjmů zaměstnanců prostřednictvím nemocenského a ošetřovného a poskytování podpory osobám samostatně výdělečně činným, která jim má kompenzovat ztrátu příjmů. Další opatření na podporu likvidity společností a osob samostatně výdělečně činných zahrnují bankovní úvěry, odklady daní a odklad příspěvků na sociální zabezpečení, jakož i poskytování bankovních záruk a příznivých úrokových režimů. Režim úvěrů pro malé a střední podniky s původně přidělenými 38 miliony EUR bude rozšířen o 330 milionů EUR z nevyužitých fondů Unie a o 500 milionů EUR z vnitrostátního režimu. Mezi další opatření patří přerušení daňových auditů a povinnosti uhradit daňové zálohy a odklad platby nájemného pro společnosti a jednotlivce.

                  (18)

                  Pandemie COVID-19 zvýšila důležitost toho, aby Slovensko pokračovalo v řešení strukturálních problémů v systému zdravotní péče. Jsou zapotřebí další investice, aby se zvýšila jeho odolnost, zmírnil nedostatek zdravotnických pracovníků a zajistily odpovídající dodávky klíčového zdravotnického materiálu i příslušná infrastruktura. Souběžně s úsilím o zajištění dostatečného počtu zdravotnických pracovníků do budoucna by mohly účinné politiky snížit zeměpisné rozdíly v dostupnosti lékařů a zajistit přístup k péči pro všechny obyvatele. Klíčem ke zvýšení kvality a nákladové efektivnosti zdravotnických služeb jsou modernizace nemocniční sítě a řešení strukturálního podfinancování veřejných nemocnic. Je třeba posílit poskytování primární péče, aby se snížil tlak na nemocnice a zlepšilo se zvládání chronických onemocnění, a to spolu se zvýšenou koordinací různých úrovní a typů péče. Důvodem k obavám je zejména nedostatečný přístup ke kvalitní a cenově dostupné dlouhodobé péči v důsledku obecného podfinancování komunitních a domácích pečovatelských služeb, roztříštěného řízení a nedostatečné systematické koordinace sociálních a zdravotnických služeb.

                  (19)

                  Krize způsobená COVID-19 zdůraznila již dříve existující sociální problémy na Slovensku. Vznikla tak naléhavá potřeba poskytnout pracovníkům přiměřenou náhradu příjmu, a to v úzké spolupráci se sociálními partnery. Aby se zmírnil dopad krize na zaměstnanost, byly za pomoci z fondů Unie aktivovány režimy zkrácené pracovní doby. Podle prognózy Komise z jara 2020 se míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 8,8 % a v roce 2021 opět poklesne na 7,1 %. Navzdory určitému uvolnění v roce 2018 se systém dávek v nezaměstnanosti na Slovensku vyznačuje přísnými požadavky na způsobilost, poměrně krátkou dobou trvání dávek (zpravidla šest měsíců, s malým prodloužením během krize) a nízkým náhradovým poměrem pro příjemce. Některé skupiny jsou v důsledku krize obzvláště zranitelné a mohou mít omezený přístup k sociální ochraně a k pečovatelským službám, včetně marginalizovaných romských komunit, které často také nemají přístup k základním službám, starších osob a osob s nízkou kvalifikací.

                  (20)

                  Krize způsobené COVID-19 prohloubila potřebu rozvíjet digitální dovednosti obyvatel, včetně dovedností učitelů, jakož i potřebu rozšířit širokopásmové připojení, neboť mnoho žáků stále nemá připojení k internetu nebo nemá další podmínky k domácímu studiu, zejména v marginalizovaných romských komunitách. Stále přetrvávají problémy, pokud jde o rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání, neboť úroveň základních dovedností a obecné výsledky studentů jsou silně ovlivněny jejich socioekonomickým zázemím. Existují výrazné rozdíly ve výsledcích mezi jednotlivými školami i mezi regiony, což se v některých z nich odráží také ve vysoké míře osob předčasně opouštějících vzdělávací systém, zejména na východním Slovensku. Atraktivita učitelského povolání a kvalita počátečního vzdělávání učitelů zůstávají na nízké úrovni. Kromě toho je míra zapojení dětí do předškolního vzdělávání a péče, zejména u dětí mladších tří let, nejnižší v Unii, což má další negativní dopad na výsledky vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných dětí.

                  (21)

                  Kvůli krizi způsobené COVID-19 se na Slovensku stalo neodkladnou prioritou rychlé zavedení podpory likvidity pro podniky, a to prostřednictvím dobře zacílených úvěrů a záruk se zaměřením na malé a střední podniky a s využitím nové flexibility, kterou poskytuje dočasný rámec státní podpory na posílení ekonomiky, a přerozdělení finančních prostředků z fondů soudržnosti. Rychlé poskytnutí úvěrů ze strany zprostředkovatelů a jejich využití podniky mohou pomoci zajistit přiměřené záruky proti rizikům kombinované s nízkými úrokovými sazbami a dlouhými dobami splatnosti. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Zmírnit krátkodobé omezení likvidity pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné mohou dále pomoci odložené platby daní a příspěvků na sociální zabezpečení. Prioritou Slovenska ve střednědobém horizontu jsou i nadále boj proti daňovým únikům a lepší dodržování daňových předpisů, které jsou prostředkem k zajištění udržitelnosti veřejných financí, podporují rovné podmínky pro všechny a usnadňují hospodářské oživení. Pro zajištění funkční rovnováhy peněžních toků pro malé a střední podniky je důležité, aby bylo veřejným orgánům na všech úrovních i společnostem uloženo urychlit platby faktur jejich dodavatelům.

                  (22)

                  Podpora příznivého podnikatelského prostředí a zlepšování kvality veřejných služeb mají zásadní význam pro oživení a pro vytvoření příznivějšího investičního prostředí. Pro zajištění účinnosti opatření, jejichž cílem je hospodářské oživení, je důležité snížit zbytečnou administrativní zátěž a zjednodušit postupy, a to i prostřednictvím efektivního využití jednotných kontaktních míst pro podniky. Celková efektivita slovenských veřejných institucí a správních orgánů zůstává nízká. Lze ji zlepšit další digitalizací, lepší koordinací a plánováním digitální infrastruktury a vývojem softwaru. Další reformní úsilí by mohlo zlepšit koordinaci tvorby politik a tvorbu právních předpisů a zajistit vysokou výkonnost veřejné služby a řízení lidských zdrojů. V zájmu posílení odolnosti ekonomiky by Slovensko mohlo zvýšit inovační kapacitu podniků, zejména malých a středních, pokud by vyřešilo roztříštěnou správu ekosystému výzkumu a inovací. Lepší spolupráce mezi podniky, výzkumem, akademickou obcí a veřejným sektorem může podpořit sdílení znalostí a dovedností a pomoci společnostem inovovat a rozvíjet nové pracovní a výrobní dovednosti.

                  (23)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Aby se méně rozvinutým regionům na Slovensku umožnilo dohnat vývoj a aby se mohly stát více znalostními, konkurenceschopnými a produktivními, je třeba více strategických investic zaměřených zejména na rozvoj infrastruktury, včetně digitálních a dalších klíčových služeb, a na zlepšení dopravních sítí. Šíření nákazy COVID-19 zdůraznilo již dříve existující mezery v digitální infrastruktuře. Rozšíření širokopásmového pokrytí a rychlosti umožní rovnější a lepší přístup k internetu. Slovensko by mohlo zlepšit vzdělávací systém a trh práce, pokud bude usilovat o vybavení obyvatelstva lepšími dovednostmi, které si vyžaduje měnící se ekonomika i společnost, mimo jiné prostřednictvím celoživotního učení, silnější spolupráce mezi podniky a vzdělávacími zařízeními na všech úrovních a lepšího propojení programů odborné přípravy a rekvalifikace se současnými a budoucími potřebami trhu práce.

                  (24)

                  Obnova hospodářského růstu bude v nadcházejících letech vyžadovat politické úsilí a cílené investice, aby Slovensko mohlo využít příležitostí k vytvoření udržitelnější ekonomiky s vyšší přidanou hodnotou. Toto úsilí by mělo zohlednit regionální rozdíly. Mezi prioritní oblasti v rámci dalšího úsilí, které byly uvedeny ve slovenském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, patří snížení energetické náročnosti průmyslu, podpora energeticky účinných řešení zejména pro domácnosti a investice do energie z obnovitelných zdrojů. Podíl energie z obnovitelných zdrojů na dodávkách energie by mohlo pomoci zvýšit příznivější regulační prostředí. Slovensko by mělo urychlit provádění akčního plánu na transformaci regionu Horná Nitra, přesměrovat prostředky na řešení vhodná pro celý region a využít příležitosti k urychlení postupného ukončování těžby uhlí. Snížení znečištění ovzduší způsobeného spalováním pevného paliva a zvýšením emisí z dopravy, zlepšení systému nakládání s odpady pomocí inovativních řešení v oblasti sběru a zpracování, dokončení vodovodních sítí a kanalizace pro řešení hygienických problémů, podpora projektů inteligentních sítí a orientace průmyslu směrem ke klimaticky neutrálnímu a oběhovému hospodářství mohou přispět k tomu, aby se Slovensko dostalo na cestu udržitelného hospodářského růstu. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Slovensku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovensku z roku 2020. To by Slovensku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (25)

                  Nové trendy v mezinárodní organizované trestné činnosti, včetně zneužívání právních subjektů pro účely praní peněz, vyvíjejí tlak na Slovensko, aby modernizovalo svůj rámec pro boj proti praní peněz, a předcházelo tak hospodářské trestné činnosti a bojovalo proti ní. Chápání těchto rizik je i nadále nízké, a to i přes ambiciózní vládní plány zaměřené na posílení prevence, vyšetřování a stíhání případů praní peněz. Účinnost dohledu nad odborníky zapojenými do zakládání společností snižují omezené lidské zdroje a nedostatečná odborná příprava. Opatření přijatá v rámci vládního akčního plánu dosud neposkytla nástroje pro účinné odhalování a stíhání trestných činů souvisejících s praním peněz a konfiskaci majetku.

                  (26)

                  Zatímco doporučení určená Slovensku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (27)

                  Slovensko by mělo pokračovat v plnění svého závazku a zabývat se konkrétními obavami ohledně celkové integrity svého systému soudnictví, neboť je pravděpodobné, že narušují důvěru v jeho účinné fungování. Pokrok při provádění reforem v boji proti korupci zůstává na Slovensku omezený. Stále se čeká na řadu reforem souvisejících s předcházením korupci nebo na jejich provádění, včetně pravidel týkajících se lobbování, darů, neslučitelností a kontaktů se třetími stranami při rozhodování a ochrany oznamovatelů. Ačkoli statistické údaje o trestných činech kolísají, počet případů korupce vysoce postavených osob, které jsou předmětem vyšetřování, zůstává nízký, i když úsilí o postih právnických osob vykazuje určitý pokrok.

                  (28)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Slovensko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (29)

                  Klíčem k dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je úzká koordinace ekonomik v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, by Slovensko mělo zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu pro rok 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (30)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Slovensku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (31)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

            DOPORUČUJE Slovensku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost systému zdravotní péče v oblasti zdravotnických pracovníků, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Zlepšit poskytování primární péče a koordinaci mezi jednotlivými druhy péče.

                  2.

                  Zajistit odpovídající náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně a základním službám pro všechny. Posílit digitální dovednosti. Zajistit rovný přístup ke kvalitnímu vzdělávání.

                  3.

                  Účinně provádět opatření k zajištění likvidity pro malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné. Odstranit rozdíly v digitální infrastruktuře. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie a zdrojů, udržitelnou veřejnou dopravu a nakládání s odpady.

                  4.

                  Zajistit efektivní prosazování pravidel pro boj proti praní peněz a účinný dohled nad těmito pravidly. Zajistit příznivé podnikatelské prostředí a kvalitní veřejné služby prostřednictvím posílené koordinace a tvorby politik. Řešit obavy týkající se integrity soudního systému.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 148.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primární výdaje vládních institucí se skládají z celkových výdajů vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie, které jsou plně kompenzovány příjmy z prostředků Unie, a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů povinné na základě zákona; jednorázová opatření na straně příjmů i na straně výdajů jsou kompenzována.

         (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2020 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/177

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Švédska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2020
      (2020/C 282/27)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Švédsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Švédska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména nadhodnocené ceny nemovitostí spolu s trvalým růstem zadlužení domácností vytváří riziko případné nekontrolované korekce. To by mohlo mít nepříznivý dopad na hospodářství i bankovní sektor. Případný negativní dopad na bankovní sektor by mohl vzhledem k systémovým finančním vazbám také vést k nepříznivým vedlejším účinkům v sousedních zemích. V uplynulých letech byla přijata některá opatření s cílem tyto nerovnováhy řešit. Tato opatření však dosud měla omezený dopad. V klíčových politikách přetrvávají nedostatky, zejména pokud jde o daňové pobídky k vlastnictví rezidenčních nemovitostí financované úvěrem a o fungování nabídky bydlení a zejména trhu s nájemním bydlením.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Švédsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně spoléhají na cestovní ruch a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se ve Švédsku prohloubí regionální a územní rozdíly, přičemž se ještě zhorší již pozorovaný trend pozvolného prohlubování rozdílů mezi regionem hlavního města a zbytkem země nebo mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Švédsko předložilo svůj národní program reforem na rok 2020 dne 27. dubna 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020 dne 28. dubna 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Švédsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

                  (12)

                  V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší z přebytku ve výši 0,4 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 3,8 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je prognózováno snížení schodku na 1,4 % HDP, do roku 2023 by pak mělo být dosaženo přebytku ve výši 1,5 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 35 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 40 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Švédsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo včasná rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 2,4 % HDP. Součástí opatření je posílení služeb zdravotní péče (0,1 % HDP), naléhavá pomoc pro postižená odvětví (1,6 % HDP) a opatření v oblasti trhu práce a sociální politiky (0,2 % HDP). Švédsko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky. Podle konvergenčního programu z roku 2020 tato opatření zahrnují zejména odklady daní ve výši až 6,9 % HDP, jakož i různé druhy úvěrových záruk a rozšířených úvěrových facilit dosahujících přibližně 4,7 % HDP. Opatření, která Švédsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo švédské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –5,6 % HDP v roce 2020 a –2,2 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Švédsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (16)

                  Po vypuknutí pandemie COVID-19 došlo k bezprecedentnímu zpomalení švédského hospodářství. Podle prognózy Komise z jara 2020 se míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 9,7 % a v roce 2021 se opět sníží na 9,3 %. Očekává se prudký pokles soukromé spotřeby, a to především v nejexponovanějších spotřebních kategoriích, jako je doprava, pohostinství a ubytování. Ještě výrazněji než spotřeba by zejména kvůli nejistému tempu hospodářského oživení měla klesnout tvorba hrubého fixního kapitálu. Švédské orgány začaly brzy přijímat příslušná opatření, která postupně v reakci na pandemii COVID-19 zintenzivňovaly. Opatření byla zaměřena na zdravotnictví a řešení hospodářského propadu. Mezi opatření v oblasti zdravotní péče patří vládní ekonomická podpora, která má regionům a místním orgánům odpovědným za zdravotnický systém pomoci nést mimořádné náklady spojené s pandemií COVID-19. V ekonomické oblasti vláda podnikla celou řadu kroků ke zmírnění nákladů podnikatelského sektoru (krátkodobé propouštění, náklady na nemocenskou, odložení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, úvěrové záruky a snížení nájemného) i k zajištění likvidity podniků (odklad plateb daní včetně daně z přidané hodnoty). Švédská národní banka Sveriges Riksbank se kromě toho rozhodla rozšířit úvěry poskytované podnikům prostřednictvím bank, nakoupit vládní a obecní dluhopisy, jakož i kryté hypoteční zástavní listy a dluhopisy a komerční papíry vydané švédskými nefinančními podniky. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Riksbank rovněž s jinými centrálními bankami uzavřela dohody o měnových swapech s cílem zajistit dostupnost hlavních měn pro finanční sektor. Sociální politika a politika trhu práce byla posílena například prostřednictvím dočasných změn dávek v nemoci, zvýšení dávek v nezaměstnanosti, snížení požadavků na přístup k systému nezaměstnanosti a aktivních politik na trhu práce a v oblasti vzdělávání (např. zelená pracovní místa, rozšíření systému „pracovní místa pro nový začátek“, letní kurzy, větší počet vysokoškolských studentů).

                  (17)

                  Krátkodobá politická reakce Švédska na pandemii COVID-19 spočívá v zajištění patřičných zdrojů a kapacitních rezerv, jakož i přizpůsobení úkolů a povinností zdravotnických pracovníků. Ve střednědobém horizontu by tato opatření měla rovněž vést k včasné a zeměpisně vyvážené zdravotní péči a odpovídajícímu rozmístění zdravotnických pracovníků v různých prostředích (například v ambulantní a nemocniční péči) a zajistit, aby nedocházelo ke strukturálnímu nedostatku zdravotnického personálu. Využití silného výzkumného a inovačního odvětví ve Švédsku pro vědecky podložená opatření může přispět k pokroku v oblasti vývoje očkovacích látek, léčby a diagnostiky a k převedení výsledků výzkumu do politiky v oblasti veřejného zdraví.

                  (18)

                  Podpora dostupnosti kvalifikované pracovní síly, zejména pracovníků s digitálními dovednostmi, může udržet vyšší růst produktivity prostřednictvím výzkumu a inovací v odvětvích vyspělých technologií a pomoci při plnění ambiciózních klimatických a energetických cílů Švédska, jež jsou vytyčeny ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Je třeba rovněž investovat do snižování rozdílů ve výsledcích vzdělávání mezi žáky z řad migrantů a žáky, jejichž rodiče se narodili ve Švédsku. Vysoká kvalita pracovní síly byla důležitým faktorem přispívajícím k růstu produktivity práce, ale to téměř ustalo před krizí COVID-19. Bude rovněž zapotřebí integrovat na trhu práce skupiny, jejichž potenciál nebyl před krizí plně využit, jako jsou například migranti ze zemí mimo EU a osoby se zdravotním postižením. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků je stále obzvlášť patrný ve školství, zdravotnictví, v oblasti sociální práce, informačních a komunikačních technologií, v průmyslu a ve stavebnictví.

                  (19)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Více než 50 % zaměstnavatelů v digitálním odvětví a odvětví mikroelektroniky hlásí nedostatek kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na růst. Nezbytnou podmínkou pro zvýšení produktivity je udržení vysokého podílu veřejných výdajů na výzkum. K obnovení růstu produktivity práce jsou zapotřebí rovněž prohlubování kapitálu a vyšší investice do odvětví vyspělých technologií a inovativních odvětví. Zvýšit produktivitu pomůže šíření nových digitálních technologií mezi malými a středními podniky. Krize ukázala, jak důležitá je digitální infrastruktura a že rychlé a stabilní připojení musí být k dispozici ve všech místech, kde lidé žijí nebo pracují. Významnou úlohu bude mít jednak rozšíření mobilního širokopásmového připojení v pásmu 700 MHz, jednak možnost finanční podpory pro rozvoj pevného širokopásmového připojení. Další impuls pro digitalizaci švédské ekonomiky dodá nadcházející aukce pro sítě 5G. Cíl dosáhnout v roce 2045 klimaticky neutrální společnosti bude rovněž vyžadovat investice do výzkumu a inovací, které umožní rozvoj a provádění nových a konkurenceschopných řešení v oblasti dekarbonizace a koordinovaných sociálních a politických opatření. Při snižování emisí skleníkových plynů ve Švédsku je hlavním cílem doprava. Součástí politického programu je komplexní a relativně rychlá transformace vozového parku na vozidla s nízkými emisemi. Plánované investice do železniční infrastruktury jsou důležité pro usnadnění dělby přepravní práce a dosažení ambiciózního cíle Švédska v oblasti klimatu. Elektrifikace dopravy a průmyslu bude vyžadovat významné investice do výroby a distribuce elektřiny. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Švédsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Švédsku z roku 2020. To by Švédsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (20)

                  Přetrvávající podezření z praní peněz poškozuje pověst švédských bank, a předcházení praní peněz je tedy i nadále pro Švédsko prioritou. Účinný dohled vyžaduje navýšení zdrojů a vhodné postupy pro uplatňování přístupu založeného na posouzení rizik. Švédsko uznalo, že k výkonu náležitého dohledu a vyšetřování je zapotřebí více zdrojů, a posílilo kapacitu svého úřadu pro finanční dohled. Kapacita úřadu je však s ohledem na velikost švédského finančního sektoru stále nízká. Problémy přetrvávají a je třeba plně provádět přístup založený na posouzení rizik.

                  (21)

                  Zatímco doporučení určená Švédsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (22)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Švédsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (23)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Švédska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Švédsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Švédsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (24)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (25)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k tomu, aby bylo možné napravit nerovnováhu. Vzhledem k tomu, že doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 se nově zaměřují na cíl, kterým je řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a usnadnění hospodářského oživení, se žádné z těchto doporučení netýká přímo makroekonomické nerovnováhy zjištěné Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011,

            DOPORUČUJE Švédsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní péče, a to i prostřednictvím odpovídajících dodávek klíčového zdravotnického materiálu, infrastruktury a pracovní síly.

                  2.

                  Podporovat inovace, vzdělávání a rozvoj dovedností. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, aby se napomohlo hospodářskému oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, odvětví vyspělých technologií a inovativní odvětví, sítě 5G a udržitelnou dopravu.

                  3.

                  Zlepšit účinnost dohledu v oblasti boje proti praní peněz a účinně prosazovat rámec pro boj proti praní peněz.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 159.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.