Důležité právní upozornění

|

52007PC0215

Doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) založené na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii  /* KOM/2007/0215 konecném znení - CNS 2007/0076 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.4.2007KOM(2007) 215 v konečném znění2007/0076 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) založené na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAAktem o přistoupení Bulharska a Rumunska z roku 2005[1] se zavádí zjednodušený systém pro přistoupení Bulharska a Rumunska k úmluvám (a protokolům) uzavřeným členskými státy na základě článku 34 Smlouvy o EU (dříve článek K.3 Smlouvy o EU) nebo článku 293 Smlouvy o založení Evropského společenství. K těmto úmluvám již není nutné vyjednávat a uzavírat zvláštní protokoly o přistoupení, jak tomu bylo v minulosti (což by předpokládalo ratifikaci 27 členskými státy): podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení přistupují Bulharsko a Rumunsko k těmto úmluvám a protokolům na základě aktu o přistoupení.Podle čl. 3 odst. 3 a 4 aktu o přistoupení vydá Rada za tímto účelem rozhodnutí, ve kterém určí den, kdy tyto úmluvy pro Bulharsko a Rumunsko vstoupí v platnost, a provede veškeré úpravy daných úmluv a protokolů, jež jsou z důvodu přistoupení těchto dvou nových členských států nezbytné (součástí úprav je v každém případě přijetí úmluv v bulharském a rumunském jazyce, aby tato znění mohla mít „stejnou platnost“). Rada jedná na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem.V příloze I aktu o přistoupení je uveden seznam sedmi úmluv a protokolů z oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí.Tento seznam obsahuje Úmluvu ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) založenou na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, Protokol ze dne 24. července 1996 o výkladu Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, Protokol ze dne 19. června 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu, Protokol ze dne 30. listopadu 2000, kterým se mění článek 2 a příloha Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 41 odst. 1 Úmluvy o Europolu, Protokol ze dne 28. listopadu 2002, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu a Protokol ze dne 27. listopadu 2003, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 43 odst. 1 uvedené úmluvy.Účelem tohoto doporučení Komise pro rozhodnutí Rady je provést úpravy z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k výše zmíněné úmluvě a jejím protokolům v souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení.2007/0076 (CNS)Doporučení proROZHODNUTÍ RADYo přistoupení Bulharska a Rumunska k Úmluvě ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) založené na článku K.3 Smlouvy o Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,s ohledem na akt o přistoupení Bulharska republiky a Rumunska (dále jen „akt o přistoupení“), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného aktu,s ohledem na doporučení Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:1.  Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) (dále jen „Úmluva o Europolu“) byla podepsána v Bruselu dne 26. července 1995 a vstoupila v platnost dne 1. října 1998.2.  Úmluva o Europolu byla doplněna dvěma protokoly podepsanými dne 24. července 1996 a dne 19. června 1997, které vstoupily v platnost dne 29. prosince 1998 a dne 1. července 1999[4].3.  Úmluva o Europolu byla pozměněna třemi dalšími protokoly podepsanými dne 30. listopadu 2000[5], 28. listopadu 2006[6] a 27. listopadu 2003[7], které vstoupí v platnost 90 dnů po oznámení členským státem, který je v den přijetí aktu Radou, kterým se vypracovává tento protokol, členským státem Evropské unie a splní tento formální požadavek jako poslední.4.  Úmluva o Europolu vstoupila v platnost v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensku po jejich přistoupení k Evropské unii.5.  Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy uvedenými v příloze I k aktu o přistoupení, který mimo jiné zahrnuje Úmluvu o Europolu a protokoly ze dne 24. července 1996, 19. června 1997, 30. listopadu 2000, 28. listopadu 2002 a 27. listopadu 2003. Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem, který určí Rada.6.  V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení provede Rada všechny úpravy, které jsou z důvodů přistoupení k uvedeným úmluvám a protokolům nezbytné,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Úmluva o Europolu a protokoly ze dne 24. července 1996 a 19. června 1997 vstoupí pro Bulharsko a Rumunsko v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni přijetí tohoto rozhodnutí.Článek 2Protokoly ze dne 30. listopadu 2000, ze dne 28. listopadu 2002 a 27. listopadu 2003 vstoupí pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem vstupu těchto protokolů v platnost.Článek 3Znění Úmluvy o Europolu a protokolů ze dne 24. července 1996, 19. června 1997, 30. listopadu 2000, 28. listopadu 2002 a 27. listopadu 2003, vypracovaná v bulharském a rumunském jazyce a připojená k tomuto rozhodnutí jsou platná za stejných podmínek jako ostatní znění Úmluvy o Europolu a protokolů ze dne 24. července 1996, 19. června 1997, 30. listopadu 2000, 28. listopadu 2002 a 27. listopadu 2003.Článek 4Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA Znění Úmluvy o Europolu a protokolů ze dne 24. července 1996, 19. června 1997, 30. listopadu 2000, 28. listopadu 2002 a 27. listopadu 2003 v bulharském a rumunském jazyce..[1] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Protokol ze dne 24. července 1996 o výkladu Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 229, 9.10.1996, s. 2); Protokol ze dne 19. června 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu (Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 2).[5] Úř. věst. C 358, 13.12.2000, s. 2.[6] Úř. věst. C 312, 16.12.2002, s. 2.[7] Úř. věst. C 2, 6.1.2004, s. 3.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/61

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Itálie na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2015
   (2015/C 272/16)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Itálie z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) své stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Itálii pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva obsahuje rovněž výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, což si žádá zvláštní sledování a rázná politická opatření. Pro Itálii je zejména důležité, aby se vypořádala s hlavními příčinami permanentně nízké produktivity práce a slabé konkurenceschopnosti a postarala se o to, aby veřejný dluh začal klesat. Obzvláště je potřeba zavést opatření, která by snížila riziko nepříznivých dopadů nejen na italské hospodářství, ale vzhledem k jeho velikosti i na hospodářskou a měnovou unii v širším smyslu.

               (7)

               Dne 28. dubna 2015 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo o zadlužení v období 2013–2015. Dne 27. února 2015 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU, neboť se neočekávalo, že Itálie v letech 2014–2015 učiní dostatečný pokrok, pokud jde o dodržení pravidla o zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že by se v uvedené době mělo kritérium dluhu považovat za splněné.

               (9)

               Dne 30. dubna 2015, po rozhodném datu pro jarní hospodářskou prognózu, prohlásil italský ústavní soud dočasnou nulovou valorizaci vyšších důchodů v letech 2012–2013 za neústavní. Dne 18. května 2015 přijala vláda legislativní dekret s cílem reagovat na prohlášení ústavního soudu a potvrdila fiskální cíle programu stability. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze v této fázi stále považovat závěry únorové zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU za celkově platné. Přesný dopad tohoto rozhodnutí na rozpočet bude záviset na jeho provedení ze strany vlády, jehož podobu je nutno ještě ujasnit. Vzhledem k této nové informaci je možné, že vydání zprávy podle čl. 126 odst. 3 SFEU bude později uznáno za odůvodněné. Vzhledem k tomu, že ještě nedošlo k provedení výše uvedeného rozsudku ani k bližšímu objasnění, co tato nová situace přinese, lze závěry únorové zprávy v tomto okamžiku považovat za stále v podstatě platné.

               (10)

               Ve svém programu stability z roku 2015 Itálie požádala o dočasnou odchylku ve výši 0,4 procentního bodu HDP od požadované korekce směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2016, aby byly zohledněny rozsáhlé strukturální reformy, jež by měly mít pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podrobnosti těchto reforem, stanovila Itálie ve svém národním programu reforem na rok 2015. Reformy, jež podle programu budou mít dopad na udržitelnost veřejných financí, se týkají těchto oblastí: i) veřejné správy a jejího zjednodušení, ii) trhů produktů a služeb, iii) trhu práce, iv) civilního soudnictví, v) vzdělávání, vi) přesunu daňové zátěže a vii) přezkumu výdajů jako finančního opatření. Podle odhadu italských orgánů má dopad reforem na reálný HDP do roku 2020 činit 1,8 procentního bodu HDP, což se zdá reálné. V případě jejich plného a včasného provedení budou mít tyto reformy pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Za předpokladu, že vláda přijme v roce 2015 nezbytná opatření, aby odpovídajícím způsobem vykompenzovala trvalý dopad výše uvedeného rozhodnutí ústavního soudu, a tím zajistí, že: i) na Itálii se bude i nadále vztahovat preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, ii) bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě uvedené ve Smlouvě a iii) v horizontu čtyř let v rámci programu stability bude splněn střednědobý cíl. Itálii lze v současnosti považovat za způsobilou pro udělení vyžádané dočasné odchylky v roce 2016, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.

               (11)

               V programu stability z roku 2015 se plánuje postupné snižování celkového schodku státního rozpočtu na 2,6 % HDP v roce 2015 a dále na 1,8 % HDP v roce 2016. Ve svém programu stability z roku 2015 vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření v roce 2017. Podle přepočteného strukturálního salda (6) však bude střednědobého cíle dosaženo až v roce 2018. Dojde-li k uplatnění ustanovení o strukturálních reformách a budou-li dodrženy závazky učiněné v programu stability na rok 2015, pak se dosažení střednědobého cíle do roku 2017 zdá být přiměřené.

               (12)

               V roce 2015 by poměr veřejného dluhu k HDP měl dosáhnout svého maxima 132,5 % a postupně se snižovat až na 120,0 % v roce 2019. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Vláda ještě musí upřesnit dodatečné škrty ve výdajích, což jí umožní vyhnout se provedení zákonem stanoveného zvýšení DPH v roce 2016.

               (13)

               V roce 2015 by Itálie měla zlepšit své strukturální saldo o 0,25 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2015 je předpokládaná strukturální korekce směrem k dosažení střednědobého cíle ve výši 0,3 % HDP v roce 2015 v souladu se závazky Itálie v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k povolené odchylce založené na ustanovení o strukturálních reformách by Itálie měla v roce 2016 zlepšit své strukturální saldo alespoň o 0,1 % HDP. Nicméně za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, hovoří prognóza Komise o zhoršení o 0,2 % HDP, což může mít za následek riziko jistého odchýlení se od stanovených cílů. Proto bude zapotřebí přijmout další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Itálie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (14)

               Navzdory očekávanému příspěvku Itálie k úsilí o snížení zadlužení, což je pro Itálii zásadní výzvou, došlo při provádění ambiciózního programu privatizace předloženého italskými orgány v roce 2014 k určitému zpoždění, v důsledku toho činily výnosy z privatizace v roce 2014 0,2 % HDP a nedosáhly tak cíle ve výši 0,7 % ročně.

               (15)

               V průběhu minulého roku podnikla Itálie významné kroky za účelem snížení daňového zatížení práce, které nicméně zůstává vysoké. Množství a rozsah daňových výdajů, zejména snížených sazeb DPH, jsou stále příliš vysoké. Pokud jde o zdanění nemovitostí, bylo dosaženo nepatrného pokroku při reformě katastru nemovitostí, v jejímž rámci je zvláště nezbytné provést revizi zastaralých katastrálních hodnot. Kromě toho zůstaly nevyřešeny otázky přezkumu ekologických daní a odstranění dotací, jež mají nepříznivý vliv na životní prostředí. Pokud jde o ekologické daně, zřídila Itálie výbor, který se má touto problematikou zabývat. Tyto různé otázky řeší zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, jehož provádění se však zpozdilo kvůli nedostatku legislativních dekretů. I přes některá opatření v této oblasti je efektivnost daňového systému v Itálii umenšena rovněž trvale nízkou a současně nákladnou úrovní dodržování daňových předpisů a vysokou měrou daňových úniků (odhadovaných vládou na 91 miliard EUR ročně, tj. 5,6 % HDP). K zajištění správnosti daňových přiznání předložila vláda opatření, u nichž je nyní třeba zajistit plnou funkčnost.

               (16)

               Pouze omezeného pokroku bylo dosaženo, pokud jde o trvalé zlepšení efektivnosti a kvality veřejných výdajů na všech úrovních státní správy. Zákonem uložené rozpočtové úspory, a to i na regionální a místní úrovni, nedosahují výše předpokládané v národním programu reforem na rok 2014. Skutečnost, že přezkum výdajů se dosud nestal nedílnou součástí rozpočtového procesu, je břemenem pro jeho celkovou a dlouhodobou efektivnost. Závažné nedostatky i nadále doprovází správu finančních prostředků EU zejména v jižních regionech. Byl sice připraven národní strategický plán pro přístavy a logistiku, ale uskutečněny byly pouze dílčí kroky s cílem zlepšit správu přístavů a jejich spojení s vnitrozemím.

               (17)

               Italská veřejná správa se stále vyznačuje značnými nedostatky, jež zatěžují podnikatelské prostředí, jakož i schopnost Itálie provádět reformy účinně. Itálie vynaložila a pokračuje ve vynakládání úsilí o zlepšení institucionálního rámce a celkové kvality veřejné správy. Do konce roku 2015 se očekává, že bude provedena ambiciózní reforma ústavy zaměřená především na vyjasnění rozdělení pravomocí na jednotlivých úrovních státní správy. Připravuje se komplexní reforma veřejné správy, jež by řešila mj. otázky fluktuace, mobility a odměňování zaměstnanců. I když byla přijata řada opatření na podporu transparentnosti a nezávislosti národního protikorupčního úřadu, zatím nedošlo k revizi ustanovení o promlčení, která je i jinými mezinárodními organizacemi považována za stěžejní součást boje proti korupci v Itálii. V posledních letech byly podniknuty důležité kroky pro lepší dostupnost spravedlnosti, a to revidováním rozmístění soudů a vytvářením specializovaných soudů, jakož i k redukci poptávky po soudním řízení podporou urovnání sporů mimosoudní cestou. Délka soudního řízení je i nadále velkým problémem a přijaté reformy ještě musí přinést své ovoce.

               (18)

               Od konce roku 2008 se poměr nesplácených úvěrů italského bankovního sektoru výrazně zvýšil, hlavně pokud jde o expozice bank vůči podnikům. Míra řešení znehodnocených aktiv byla dosud příliš nízká a jejich dostupnost zůstala omezená. Je tomu tak částečně kvůli nedostatečně rozvinutému trhu se soukromými problémovými dluhy v Itálii. Nedávno přijaté právní předpisy se zabývaly nedostatky v oblasti správy a řízení největších družstevních bank (banche popolari), přičemž v dubnu 2015 bylo dosaženo dohody mezi nadacemi a italskými orgány, jejichž cílem bylo mj. omezit vliv nadací ve správě a řízení bank. V současné době se ze strany malých družstevních bank (banche di credito cooperative) připravuje nezávazná reforma správy a řízení, která má být následně provedena právními předpisy. Je nutná další restrukturalizace a konsolidace italského bankovního sektoru, aby došlo ke zlepšení účinnosti finančního zprostředkování a podpoře hospodářského oživení.

               (19)

               V prosinci 2014 byl přijat široce pojatý zmocňovací zákon v oblasti reformy trhu práce („zákon o zaměstnanosti“), který pokračuje v cestě započaté v rámci předchozích reforem. Je v něm pamatováno především na změny právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, systém dávek v nezaměstnanosti, řízení a fungování aktivních a pasivních politik na trhu práce a rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Účinné provádění tohoto zákona bude záviset především na přijetí nezbytných legislativních prováděcích dekretů. Tyto dekrety se zaměřují na využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a na posílení aktivních politik na trhu práce. Vyjednávání na nižší úrovni, jež by mohlo přispět k lepšímu sladění mezd s produktivitou a podpořit přijímání inovativních řešení v rámci podniků, se týká stále ještě pouze malého počtu společností. Dohoda z ledna 2014 o postupech pro usměrňování zastoupení odborů ve výrobním odvětví by mohla pomoci podpořit smluvní vyjednávání na nižší úrovni, zatím však nevstoupila v účinnost. Účast žen na trhu práce patří i přes svůj nárůst k nejnižším v Unii. Nezaměstnanost mladých lidí dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 téměř 43 %, přičemž podíl mladých lidí ve věku 15 až 24 let, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je nejvyšší v Unii. Některé příčiny lze připsat vzdělávacímu systému, který je stále ještě pod evropským průměrem co do výsledků škol a vyznačuje se poměrně vysokou měrou předčasného ukončování školní docházky. Pouze 54,6 % osob ve věku 15 až 34 let, které během posledních tří let dokončily první a druhou etapu terciárního vzdělávání, našlo zaměstnání, přičemž průměr EU činí 78,6 %. Itálie zažila jeden z nejvyšších nárůstů chudoby a sociálního vyloučení v Unii, což mělo dopad především na děti. Systémy sociální pomoci zůstávají roztříštěné a neschopné na tuto výzvu reagovat, což vede k velké neefektivitě v oblasti nákladů.

               (20)

               Řada omezení hospodářské soutěže stále brání řádnému fungování trhů s produkty a službami. Na projednání v parlamentu čeká zákon odstraňující některé překážky v řadě odvětví. Na významné překážky lze dosud narazit v některých odvětvích upravených právními předpisy (právní služby a lékárny) a dalších odvětvích, mj. u místních veřejných služeb, letišť a přístavů, v bankovnictví a ve zdravotní péči. Zásadní nedostatky přetrvávají v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to navzdory širšímu využívání jejich centralizovaného zadávání. Místní veřejné služby, které vykazují jasné známky neefektivnosti, zůstávají chráněny před konkurencí, což má negativní dopad i na veřejné finance. Otevřená nabídková řízení se používají pro malý podíl zakázek, zatímco valná většina smluv je uzavřena prostřednictvím interních nebo podobných postupů.

               (21)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (22)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (23)

               Rada na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 6.

               (24)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (8). Jako země, jejíž měnou je euro, by Itálie měla rovněž zajistit, aby byla uvedená doporučení včas a plně provedena,

         DOPORUČUJE Itálii v období 2015–2016:

               1.

               Za pomoci nezbytných strukturálních opatření v letech 2015 a 2016 dosáhnout fiskální korekce ve výši nejméně 0,25 % HDP směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 a 0,1 % HDP v roce 2016, při zohlednění odchylky povolené pro účely provádění významných strukturálních reforem. Zajistit, aby se přezkum výdajů stal nedílnou součástí rozpočtového procesu. Bezodkladně a důsledně provést program privatizace a využít výnosů z ní k dosažení dalšího pokroku při odpovídajícím snižování míry hrubého veřejného dluhu. Do září 2015 provést zmocňovací zákon v oblasti daňové reformy, zejména revizi daňových výdajů a katastrálních hodnot, jakož i opatření, která mají zlepšit dodržování daňových předpisů.

               2.

               Přijmout zamýšlený národní strategický plán pro přístavy a logistiku a podpořit tak prostřednictvím lepších spojení intermodální dopravu. Zajistit plnou funkčnost Agentury pro územní soudržnost a dosáhnout tak výrazného zlepšení při správě finančních prostředků EU.

               3.

               Přijmout a provést připravované zákony, jejichž cílem je zlepšit institucionální rámec a modernizovat veřejnou správu. Do poloviny roku 2015 provést revizi ustanovení o promlčení. Zajistit, aby reformy přijaté za účelem zvýšení efektivnosti civilního soudnictví pomohly zkrátit délku řízení.

               4.

               Do konce roku 2015 zavést závazná opatření na odstranění zbývajících nedostatků v oblasti správy a řízení bank, provést dohodnutou reformu nadací a přijmout opatření s cílem urychlit plošné snížení nesplácených úvěrů.

               5.

               Přijmout právní předpisy pro koncipování a využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a posílení aktivních politik na trhu práce. Za konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátní praxí prosazovat účinný rámec pro smluvní vyjednávání na nižší úrovni. Jako součást úsilí v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí přijmout a realizovat plánovanou školní reformu a rozšířit odborně zaměřené terciární vzdělávání.

               6.

               Provést program zjednodušování regulačního prostředí na období 2015–2017 a snížit tak administrativní a regulační zátěž. Přijmout opatření na podporu hospodářské soutěže ve všech odvětvích, na něž se vztahují právní předpisy o hospodářské soutěži, a přijmout rozhodná opatření s cílem odstranit zbývající překážky. Zajistit, aby zakázky na místní veřejné služby, jež nejsou v souladu s požadavky pro zadávání zakázek interním poskytovatelům, byly napraveny nejpozději do konce roku 2015.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 57).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Jedná se o strukturální saldo přepočtené Komisí na základě informací obsažených v programu stability podle společně dohodnuté metodiky.

      (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (8)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Evropské centrální banky ze dne 29. listopadu 2007 — Radě Evropské unie o externích auditorech Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2007/17)

text:
               15.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/1

      DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 29. listopadu 2007
   Radě Evropské unie o externích auditorech Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
   (ECB/2007/17)
   (2007/C 304/01)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2007/504/ES ze dne 10. července 2007 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Maltou ke dni 1. ledna 2008 (1) Malta nyní splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka ve prospěch Malty podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2008.

               (3)

               Podle článku 20 změněného zákona o Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, který nabývá účinnosti dne 1. ledna 2008, se roční účetní závěrka Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta ověřuje v souladu s článkem 27 statutu ESCB.

               (4)

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta vybrala společnosti PricewaterhouseCoopers a Ernst & Young jako své společné nezávislé externí auditory pro účetní rok 2008,

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   Doporučuje se, aby společnosti PricewaterhouseCoopers a Ernst & Young byly jmenovány společnými externími auditory Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta pro účetní rok 2008.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 29. listopadu 2007.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 32.


				|

		52013PC0709

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. Úvod
Po společném programu
střednědobé finanční pomoci, na němž se od jara 2009
do jara 2011 podílely EU a MMF a během nějž bylo ze strany EU
vynaloženo 5 miliard EUR a ze strany Mezinárodního měnového fondu 12,9
miliardy EUR, přijala Rada Evropské unie dne 12. května 2011
rozhodnutí o návazném preventivním programu, v rámci kterého EU poskytne
Rumunsku střednědobou finanční pomoc až do výše 1,4
miliardy EUR[1].
Ve druhém programu, který byl rovněž společným programem EU a
MMF, nevyplatila ani EU ani MMF žádné finanční prostředky, neboť
se jednalo o program preventivní.
Dne 4. července 2013 požádaly rumunské
orgány vzhledem ke zbývajícímu ohrožení platební bilance o třetí program
střednědobé finanční pomoci EU, opět společně s
podporou pohotovostního úvěru MMF. Očekává se, že pomoc EU a MMF
bude preventivní, a nepočítá se se skutečnými výlohami.
Hospodářský a finanční výbor zareagoval na tuto žádost kladně
dne 9. července 2013 a pověřil Komisi sjednáním nového
společného preventivního programu EU a MMF.
Ve dnech 17. až 31. července 2013 se
uskutečnilo společné jednání útvarů Komise se zástupci MMF v
Bukurešti. Na úrovni zástupců bylo dosaženo dohody o podmínkách
a obsahu nového programu. Nový program by i nadále poskytoval podporu
ekonomickému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění
makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování
odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní
kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly
veřejných financí. Nový program by probíhal po dobu 24 měsíců,
sestával by z preventivní pomoci Evropské unie ve výši až 2 miliard
EUR a Mezinárodního měnového fondu ve výši až 1,75 miliardy SDR
(přibližně 2 miliardy EUR) a byl by podpořen pohotovostním
úvěrem. Světová banka bude navíc nadále pokračovat v poskytování
dříve dohodnuté podpory ve výši 891 milionů EUR, z níž
dosud nebylo vyčerpáno 514 milionů EUR.
2. Makroekonomický vývoj a výhled
Rumunsko vykazuje od roku 2011 pozitivní
ekonomický růst. Poslední vývoj ukazuje, že v roce 2013 bude
růst přibližně 2 %, což je o něco více než 1,6 %,
s nímž počítala jarní prognóza Komise. K růstu nejvíce přispívá
nadmíru výkonný vývoz (hlavně automobilový průmysl a služby)
a dobrá úroda. Tento pozitivní vývoj však maskuje slabou domácí poptávku
se stagnující spotřebou a poklesem investic v první polovině roku
2013.
Počítá se s tím, že v budoucnu se bude
růst postupně zvyšovat vzhledem k tomu, že se začínají
projevovat strukturální reformy, zlepšuje se čerpání z fondů EU
a vývoz je i nadále silný díky oživení evropské ekonomiky. Za
předpokladu průměrné sklizně se v roce 2014 počítá s
mírným růstem nad 2 %. Očekává se, že hlavním motorem
růstu bude domácí poptávka posílená investicemi a soukromou
spotřebu, i když čistý vývoz by měl podle prognóz
přispět lehce negativně, neboť se očekává,
že díky sílící domácí poptávce v roce 2014 opět vzroste dovoz.
Inflace měřená indexem HISC
zůstala v Rumunsku v období 2009–2011 vysoká, a to
přibližně 6 %, ale v roce 2012 se snížila
na průměrně 3,4 %. Tlaky na zvýšení cen však
opět na konci roku 2012 a v první polovině roku 2013
zesílily. Míra inflace by měla ve druhé polovině roku 2013
poklesnout vzhledem k prudkému poklesu cen potravin a opačnému pohybu
srovnávací základny a do konce roku 2013 se snížit pod 3,5 %, tudíž se dostat
do cílového rozpětí centrální banky (2,5 % ± 1 procentní bod).
V roce 2014 se očekává další zpomalení.
3.
Veřejné finance
Rumunsko v posledních letech
úspěšně konsolidovalo své veřejné finance, snížilo svůj
rozpočtový schodek z 9 % HDP v roce 2009
na úroveň těsně pod 3 % v roce 2012. Tento
úspěch umožnil Radě dne 21. června 2013 zrušit
v případě Rumunska postup při nadměrném schodku. Nový
program by podpořil další úsilí vlády o fiskální konsolidaci, jehož
cílem je dosáhnout v Rumunsku do roku 2015 střednědobého cíle
strukturálního rozpočtového schodku ve výši 1 % HDP. Rumunské
orgány se zavázaly splnit cíl ohledně schodku podle metodiky ESA pro rok
2013 ve výši 2,4 % uvedený v předchozím programu. Na rok 2014 je
naplánována další konsolidace v souladu s požadavky Paktu o stabilitě
a růstu. Podle stávající situace se zdá, že Rumunsko bude usilovat o
dosažení cíle 2% schodku podle metodiky ESA v souladu s jeho
konvergenčním programem aktualizovaným v roce 2013.
Během červencového jednání byla
schválena oprava rozpočtu v pololetí, která umožní provést některé
přesuny v příjmech a výdajích a současně
zachovat celkový cíl schodku na rok 2013 ve výši 2,3 % na
hotovostní bázi a 2,4 % podle metodiky ESA. Revidovaný rozpočet
zohledňuje nižší příjmy a snižuje kapitálové investice z
domácích zdrojů, snižuje rezervy na opravy v souvislosti
s prostředky EU a snižuje převody na jiné oblasti
veřejné správy. Pokud jde o rozpočet na rok 2014, orgány hledají
způsoby, jak zvýšit příjmy, zejména prostřednictvím
rozšíření základu daně. Na straně výdajů je
důležitým úkolem postupné zavádění sjednoceného zákona
o mzdě schváleného v rámci prvního programu.
Jakmile bude dosaženo hlavní části
požadované fiskální konsolidace, zaměří se nový program na zlepšení
fiskálního řízení. Jeho cílem bude modernizovat fiskální rámec tak, aby
byl v souladu s požadavky rozpočtového paktu, společně
s řadou dalších vylepšení obsahu fiskální strategie a
transparentnosti rozpočtového procesu. Bude to vyžadovat zlepšení
ročního a střednědobého investičního rozhodování,
finalizaci systému kontroly závazků (aby se zabránilo novému zpoždění
plateb), jakož i zlepšení daňové správy zaměřené na
účinnější výběr daní.
4. Vývoj finančních trhů a
bankovního sektoru
Podmínky na finančním trhu se od léta
2012 výrazně zlepšily spolu se zlepšením nálady na světových trzích a
po stabilizaci vnitřní politické situace ke konci roku. Situace se
vyvíjela obdobně jako v jiných zemích regionu a v první polovině
roku 2013 zůstala relativně příznivá. Rozpětí swapů
úvěrového selhání u pětiletých státních dluhopisů pro Rumunsko
se snížilo z téměř 500 bazických bodů v květnu
2012 na 200 bazických bodů na začátku ledna 2013 a od konce
června 2013 se pohybuje těsně nad 200 bazickými body. Po
značných ztrátách v květnu 2012 došlo do konce roku 2012 k
oživení indexu akciového trhu BET; od té doby kolísá, ale do začátku
září 2013 dosáhl přibližně 10 %.
Bez ohledu na současný rostoucí
trend u znehodnocených aktiv (objem nesplácených úvěrů dosáhl v
červnu 2013 hodnoty 20,3 %) zůstala kapitalizace bankovního
sektoru na uspokojivé úrovni (poměr kapitálové
přiměřenosti činil v červnu 14,7 %). Rizika
spojená s růstem nesplacených úvěrů byla zmírněna
obezřetným přístupem k tvorbě rezerv na ztráty z
úvěrů, i když tyto položky nadále vyvíjejí tlak na ziskovost
(návratnost kapitálu dosáhla 6 % v první polovině roku 2013 po 3
letech ztrát). Centrální banka nadále bedlivě dohlíží na banky s
mateřskými společnostmi z okrajových zemí eurozóny, které
udržovaly dostatečné kapitálové rezervy. Následky krize na Kypru byly
zmírněny dohodnutým převodem místního objemu vkladů rumunské
pobočky Bank of Cyprus do Marfin Bank, dceřiné společnosti
Laiki Group. Proces snižování zadluženosti zahraničních bank
a snížení objemů financování mateřskými bankami (-14,6 %
od prosince 2012) jsou sice v souladu s vývojem v regionu a
probíhaly vcelku řádným způsobem, je však třeba, aby jim orgány
dohledu i nadále věnovaly bedlivou pozornost.
5. Platební
bilance a potřeba vnějšího financování
Očekává se, že Rumunsko bude po plánované
období programu (24 měsíců) udržovat neomezený přístup
na trh se státními dluhopisy, nedojde-li k nepříznivému vnějšímu
vývoji. Rozpětí swapů úvěrového selhání dosáhlo své nejnižší
úrovně od roku 2010. Očekává se, že schodek běžného
účtu se sníží z přibližně 4 % HDP v roce 2012
na přibližně 2 % v roce 2013, a to především
díky snížení schodku obchodní bilance.
Podle základního scénáře by se
neměly v příštích dvou letech objevit žádné požadavky vlády na
úvěry ani mezery ve vnějším financování. Rumunsko však zůstává
zranitelné vůči kolísání směnných kurzů a kolísavému
mezinárodnímu pohybu kapitálu. Podle nepříznivého scénáře by mohlo
být obtížné financovat běžný účet a mohl by být narušen přístup
na trh se státním dluhopisy. V tom případě by na prvním
místě obrany byla hotovostní rezerva ministerstva financí
(přibližně šest měsíců finančních potřeb)
a v menší míře mezinárodní rezerva Rumunské národní banky. Pokud by se
Rumunsko dostalo do vleklých a vážných finančních obtíží, mohl by být
zahájen preventivní program a dostupné finanční prostředky
(ve výši 2 miliard EUR od EU uvolňovaných ve splátkách po 1
miliardě EUR a až do výše 2 miliard EUR od MMF z pohotovostního
úvěru) by umožnily pokrytí státních finančních
a rozpočtových závazků. Nový program by rovněž poskytl
ujištění finančním trhům, že Rumunsko se zavázalo
k ambicióznímu programu ekonomických reforem.
6. Pomoc EU v rámci systému podpory
platební bilance je součástí mezinárodního úsilí
Vzhledem ke stále přetrvávajícímu ohrožení
a rizikům v oblasti platební bilance a pod podmínkou závazku rumunských
orgánů provést program fiskálních, finančních a strukturálních
změn Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním
výborem dne 3. října 2013 doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí
pokračovat v poskytování vzájemné pomoci podle článku 143
Smlouvy (SFEU). Rumunská vláda uskuteční svůj ekonomický program
s cílem řešit zbývající slabá místa a snížit zbývající rizika pro
udržitelnost své platební bilance a zároveň vytvoří nezbytnou
kapacitu pro koncipování a provádění hospodářské politiky bez
mezinárodní podpory.
Komise po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem dále navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým
se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU
až do výše 2 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební
bilance. O zahájení preventivní finanční pomoci
Unie a vyplacení finančních prostředků může Rumunsko
zažádat až do dne 30. září 2015.
7. Hlavní obsah nového programu
Nová preventivní finanční pomoc podporuje
ekonomický program vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění
makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování
odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní
kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly
veřejných financí. Zvláštní podmínky hospodářské politiky budou
stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře
s rumunskými orgány. Budou v něm zachovány výsledky předchozích
dvou programů a převezme podmínky z druhého programu, které dosud
nebyly splněny.
A: Fiskální konsolidace
Po nápravě nadměrného schodku se
očekává, že Rumunsko bude snižovat své strukturální saldo rozpočtu
v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu,
dokud nedosáhne svého střednědobého cíle strukturálního schodku veřejných
financí ve výši 1 % HDP do roku 2015, a poté je bude
udržovat. Program bude dále pokračovat v úsilí zabránit zpoždění
plateb ze strany veřejného sektoru, a to jak na ústřední,
tak i místní správní úrovni. Mzdové náklady ve veřejném sektoru musí
zůstat na udržitelném základě, čímž se omezí růst
mezd, jakož i úroveň zaměstnanosti ve veřejném sektoru.
B: Fiskální řízení a fiskální
strukturální reforma
S cílem pevně zakotvit fiskální
konsolidaci bude program obsahovat další posilování rámce fiskálního řízení.
V tomto ohledu je zásadní provádění rozpočtového paktu a
udržitelnější fiskální politiku zajistí rovněž lepší víceleté
rozpočtové plánování.
V oblasti řízení a kontroly
veřejných financí poskytne vládě rozsáhlou odbornou pomoc MMF a
Světová banka. Zavedení systému kontroly závazků, které proběhne
v několika krocích, pomůže zajistit snížení zpoždění plateb
a jejich kontrolu. V odvětví zdravotnictví budou posíleny
rozpočtové kontrolní mechanismy díky zlepšení v oblasti výkaznictví
a monitorování, zejména pokud jde o nemocnice a výdaje
na léčiva, aby nedocházelo k opětovnému hromadění
zpožděných plateb. U veřejných investic bude posilováno určení
priorit, aby se posílil růstový potenciál země.
C: Správa veřejného dluhu
Orgány přijmou nezbytná opatření
ke zlepšení správy veřejného dluhu s cílem snížit finanční
náklady a rizika a zvýšit průměrnou splatnost
veřejného dluhu.
D: Regulace finančního sektoru a
dohled nad tímto sektorem
Ve finančním sektoru budou orgány
nadále pokračovat ve zlepšování rámce k řešení problémů v
bankovním sektoru a právních předpisů týkajících se fondu
pojištění vkladů změnou předpisů GO 39/1996 a GEO
99/2006. Pro urychlení procesu čištění rozvahy Rumunská národní banka
(BNR) upřesnila vůči rumunské bankovní asociaci ustanovení
vztahující se k odepsání úvěrů a předloží komplexní
analýzu kvality aktiv v bankovním sektoru. V zájmu dalšího rozvoje
kapitálového trhu a diverzifikace zdrojů financování pro banky
pozmění orgány právní předpisy o krytých dluhopisech. K vyšší
finanční stabilitě významně přispěje zachování
úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u
dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních
iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v
zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu.
Orgány budou podrobně konzultovat se všemi příslušnými
zúčastněnými stranami nová zneužívající ustanovení v zákoně
pro uplatňování občanského soudního řádu a zohlední při tom
mimo jiné posouzení dopadu, které dokončila BNR, čímž zajistí,
že soudními případy týkajícími se podezřelých ustanovení se
budou zabývat soudy vyššího stupně nebo specifický specializovaný soud,
a přijmou veškerá další nezbytná opatření k zajištění
důsledného uplatňování těchto ustanovení. V zájmu posílení
dohledu nad nebankovním finančním trhem a zvýšení ochrany
spotřebitele orgány zajistí, aby právní předpisy o integrovaném
regulačním orgánu pro nebankovní sektor (orgán finančního dohledu)
byly změněny tak, aby byly v souladu s mezinárodními
osvědčenými postupy.
E: Strukturální reformy
Strukturální reformy se zaměřují
na zlepšování fungování trhu, na zvyšování odolnosti vůči
vnějším šokům a na posílení dlouhodobého růstového
potenciálu Rumunska. Strukturální reformy obsažené v tomto programu jsou
součástí širší agendy stanovené v národnímu programu reforem Rumunska
a vztahují se na ně doporučení pro jednotlivé země
určená Rumunsku v rámci evropského semestru.
Bude posílena restrukturalizace státních
podniků, včetně privatizace, aby se snížilo riziko pro
rozpočet veřejných financí vyplývající z nahromaděných
zpožděných plateb a provozních ztrát, a zároveň se zvýší
finanční životaschopnost většiny těchto podniků. Orgány
přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků
vlastněných státem, včetně finančního sektoru.
V odvětví energetiky budou
uskutečněna zbývající opatření dohodnutá v rámci dvou
předchozích programů, mimo jiné provádění plánů
na liberalizaci trhu s plynem a elektrickou energií.
Dalším důležitým pilířem agendy
strukturální reformy v programu je zlepšení podnikatelského prostředí
a usnadnění přístupu k financování pro malé
a střední podniky. Program má za cíl snížit administrativní
zátěž malých a středních podniků, usnadnit jim přístup
k bankovnímu a vlastnímu kapitálu, snížit právní nejistotu
prostřednictvím zlepšení registrace pozemků a majetku
a podpořit malé a střední podniky, pokud rozšiřují
svoji činnost do zahraničí. Program navíc podporuje reformu rámce
práv duševního vlastnictví, zejména ve vztahu k patentům,
s cílem přilákat do výzkumu a inovačních činností
přímé zahraniční investice.
V oblasti trhu práce program podporuje
dokončení důchodové reformy z roku 2010 vyrovnáním věkové
hranice pro odchod do důchodu pro muže a ženy.
Kromě výše uvedených rozsáhlých oblastí
opatření ke zlepšení efektivnosti veřejné správy
v oblastech rozhodujících pro provádění programu budou rumunské
orgány vyzvány, aby každých šest měsíců podávaly zprávu
o pokroku v této oblasti Hospodářskému a finančnímu
výboru / Výboru pro hospodářskou politiku.
F: Měnová politika
Měnová politika bude i nadále
zaměřena na stabilitu cen za účelem udržení inflace v
cílovém pásmu Rumunské národní banky (2,5 % ± 1 procentní bod).
Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 143 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise
vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rumunsko od roku 2009
uskutečnilo významný program reforem. V rámci dvou programů na
podporu platební bilance Rumunsko do velké míry napravilo svou vnější
makroekonomickou nerovnováhu a Rada dne 21. června 2013 zrušila
postup při nadměrném schodku. V souladu s požadavky Paktu
o stabilitě a růstu by měla pokračovat fiskální
konsolidace, tak aby byl v roce 2015 naplněn střednědobý cíl.
Vláda opětovně získala neomezený přístup k tržnímu
financování a od poloviny roku 2009 je směnný kurs víceméně
stabilní.
(2)       Makroekonomická
a finanční stabilita by měla být upevněna pomocí
obezřetné politiky. Měly by být realizovány,
a popřípadě i posilovány strukturální reformy zahájené
v rámci předchozích programů, tak aby byla ošetřena slabá
místa a byl posílen základ pro budoucí růst a dohánění
vývoje.
(3)       Rada bude pravidelně
hodnotit hospodářskou politiku Rumunska, zejména v rámci
každoročního hodnocení, jemuž podrobuje aktualizaci konvergenčního
programu a provádění národního programu reforem této země, a v
rámci pravidelného hodnocení pokroku Rumunska, jež probíhá v souvislosti s jeho
konvergenční zprávou.
(4)       Přestože jsou podle
základního scénáře hospodářského programu celkové finanční
potřeby v hrubém vyjádření až do konce roku 2015 pokryty v plném
rozsahu a vláda má nadále přístup k tržnímu financování, podalo Rumunsko
vzhledem k rizikům, jimž je tento základní scénář vystaven, žádost o
preventivní finanční pomoc v návaznosti na pomoc poskytnutou podle
rozhodnutí Rady 2009/458/ES[2]
a 2011/289/EU[3].
(5)       O finanční pomoc Unie a
dalších mezinárodních finančních institucí požádaly rumunské orgány v
zájmu udržitelnosti platební bilance a zajištění toho, aby bylo možné
udržet mezinárodní měnové rezervy na obezřetné úrovni i v
případě nepříznivého hospodářského vývoje.
(6)       Navzdory zlepšení stavu
běžného účtu zůstává Rumunsko ohroženo volatilitou směnných
kurzů a mezinárodního pohybu kapitálu. Podle nepříznivého
scénáře, který počítá s omezením stávajícího značného objemu
likvidity, by mohly nastat situace, kdy by Rumunsku – případně i velmi
náhle – vzrostly náklady na financování. Nepříznivý vývoj
v eurozóně by navíc mohl obnovit tlaky na bankovní sektor. Tato
zbývající slabá místa jsou důvodem k poskytnutí vzájemné pomoci ze strany
Unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Unie poskytne Rumunsku vzájemnou pomoc.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU
(srov.
článek 16 vnitřních předpisů)
OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 –
HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI
AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE
A NÁSTROJE
1.           NÁZEV NÁVRHU, PŘÍSLUŠNÁ
ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZEV
Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku
poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU, ve spojení
s doporučením pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná
pomoc.
01 04 01 01 Záruka Evropské unie za
půjčky Unie získané na podporu platební bilance.
2.           PRÁVNÍ ZÁKLAD:
Článek 143 Smlouvy o fungování EU a
nařízení Rady č. 332/2002.
3.           SOUHRNNÉ ÚDAJE ZA
ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)
V tomto bodě je zaznamenána záruka, kterou
poskytuje Evropská unie. Díky ní bude Komise schopna obsluhovat dluh (jistinu,
úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka
(Rumunsko).
Položka rozpočtu („p.m.“), která této
rozpočtové záruce odpovídá, bude aktivována pouze tehdy, dojde-li ke
skutečnému čerpání záruky. Předpokládá se však, že
k čerpání této záruky za běžných okolností nedojde.
3a – Běžný rok
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   ||
 Převody ||   ||
 Dodatečné prostředky ||   ||
 Celkové prostředky ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka na navrhované opatření ||   ||
3b – Částky přenesené do dalšího
roku
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Částky přenesené do dalšího roku ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka na navrhované opatření ||   ||
3c – Následující rozpočtový rok
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   || p.m.
 Převody ||   ||
 Dodatečné prostředky ||   ||
 Celkové prostředky ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka pro navrhované opatření ||   || p.m.
4.           POPIS OPATŘENÍ
Navrhovanou preventivní střednědobou
finanční pomoc EU Rumunsku (bude-li tato pomoc aktivována) tvoří
úvěr Unie (který bude financován z úvěrů Unie přijatých na
mezinárodních kapitálových trzích nebo od finančních institucí) do výše
2 miliard EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního
finančního balíčku, zejména ve spojení s úvěrem MMF ve výši 1,75 miliardy SDR
(přibližně 2 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním
úvěru. Světová banka uvolnila v rámci půjčky na
rozvojovou politiku 1 miliardu EUR s odloženou možností čerpání. Bude
též nadále poskytovat již dříve přislíbenou podporu ve výši 891
milionů EUR, z nichž zbývá uvolnit 514 milionů EUR. Preventivní
střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko má řešit
zbývající rizika, jimž je vystavena udržitelnost platební bilance této
země; přestože se schodek běžného účtu znatelně
snížil, znamená volatilita kapitálových toků rizika z hlediska jeho
financování. Preventivní pomoc poskytuje též další podporu hospodářskému
programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnit makroekonomickou, fiskální
a finanční stabilitu, posílit správní kapacitu, zreformovat
daňovou správu, zlepšit správu a kontrolu veřejných financí
a posílit odolnost a růstový potenciál rumunské ekonomiky. Tato
pomoc, kterou za konzultací s Hospodářským a finančním výborem
spravuje Komise, má též napomoci k tomu, aby byla hospodářská politika
Rumunska v souladu se závazky této země v rámci EU a s doporučeními
Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem a
konvergenčního programu.
Na finanční prostředky EU získané na
kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí
úvěru Rumunsku se vztahuje záruka EU v případě, že tato
země podá žádost, kterou Komise po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem posoudí kladně. Tento úvěr bude získán na
kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Jistina úvěrů,
jež lze Rumunsku poskytnout, činí maximálně 2 miliardy EUR.
Struktura záruky, kterou EU poskytne, umožní
Komisi obsluhovat dluh v případě, že by Rumunsko úvěr
nesplácelo.
Za účelem splnění svých závazků je
Komise pro účely obsluhy dluhu oprávněna dočasně čerpat
své hotovostní zdroje. V tomto případě se použije
článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze
dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES,
Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství
(Úř. věst. L 130, 31. 5. 2000, s. 1).
5.           POUŽITÁ METODA VÝPOČTU
Nevztahuje se na tento návrh.
6.           ROZPIS PLATEB (V EURECH)
Nevztahuje se na tento návrh.
 Název || Prostředky || Platby
   ||   ||   || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Následující rozpočtové roky
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Celkem ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Na první program se vztahovalo rozhodnutí Rady
2009/459/ES a na druhý program rozhodnutí Rady 2011/288/EU.
[2]               Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 6.
[3]               Úř. věst. L 132, 12.5.2011, s. 28.


title: Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014

text:
               16.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 210/8

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 12. července 2011
   k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014
   2011/C 210/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející se strategie Evropa 2020.

               (4)

               Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (5)

               Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

               (6)

               Rakousko předložilo dne 27. dubna 2011 aktualizaci svého programu stability na období 2011–2014 za rok 2011 a dne 2. května 2011 svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

               (7)

               Rakouská ekonomika vstoupila do období krize se zdravými základy, aniž by v období předcházejícím krizi vykazovala výraznou nevyváženost či deformaci. Navzdory tomu finanční a hospodářská krize uvrhla ekonomiku do nejhlubší recese za celá desetiletí. Celkově v roce 2009 klesl reálný HDP o téměř 4 %. Zaměstnanost vlivem krize poklesla v roce 2009 o zhruba 1 % a vyhnala míru nezaměstnanosti na 4,8 % (oproti 3,8 % v předcházejícím roce). Dosavadní trvalý růst přebytku běžného účtu se následkem krize zastavil. Hospodářská a finanční krize si vyžádala svou daň i na veřejných financích. V důsledku přijetí souborů stimulačních opaření a v situaci, kdy se naplno projevil účinek automatických stabilizátorů, dosáhl schodek veřejných financí v roce 2009 výše 4,1 % HDP a v roce 2010 pak 4,6 % HDP. Veřejný dluh vzrostl v roce 2009 na 69,6 % HDP a v roce 2010 na 72,3 % HDP. Vzhledem k trvalému charakteru většiny stimulačních opatření bylo nutno přikročit k fiskální konsolidaci, jakmile se hospodářské podmínky zlepšily. Spolu se zákonnou úpravou rozpočtu na rok 2011 byl přijat soubor konsolidačních opatření v hodnotě téměř 1 % HDP. Od třetího čtvrtletí 2009 se ekonomika z krize trvale zotavuje díky vyšší zahraniční poptávce a zejména výraznější hospodářské aktivitě v Německu. Celkově dosáhl v roce 2010 růst reálného HDP 2 %.

               (8)

               Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, vychází z realistických a ke konci období programu stability z příliš optimistických předpokladů. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie představené v poslední aktualizaci programu stability je postupné snížení schodku veřejných financí ze 4,6 % HDP v roce 2010 na 2,4 % HDP v roce 2014, a to hlavně omezováním výdajů. Splnění těchto cílů ohrožují rizika, jež spočívají především v možnosti horšího vývoje, než s jakým program počítá vzhledem k tomu, že opatření na podporu konsolidace nejsou upřesněna na úrovních nižších, než je úroveň celostátní, a že některá opatření přijatá na spolkové úrovni nepřinesou očekávané úspory; zde se jedná například o zisky z kampaně proti daňovým podvodům, jejichž předvídaný dopad je podle všeho velmi spekulativní. Na druhé straně je dán i pozitivní rizikový faktor, jímž je víceletý výdajový rámec zavedený pro spolkovou vládu v roce 2009, který podle všeho přispěl ke zlepšení předvídatelnosti vývoje rozpočtového procesu ve střednědobém horizontu, i když pouze na spolkové úrovni. Program stability stanoví, že poměr dluhu k HDP vzroste ze 72,3 % v roce 2010 a na 75,5 % v roce 2013 a následně v roce 2014 klesne na 75,1 %. Tato projekce je však vystavena jistým rizikům, jež jsou dána rostoucím zadlužením státních podniků, které jsou vykazovány mimo sektor vládních institucí, a možností, že další zátěž budou znamenat opatření na podporu bankovního sektoru. Současně by však mohla míra zadlužení dosáhnout nakonec nižší úrovně, neboť je pravděpodobné, že banky, jež během krize získaly podporu z veřejných zdrojů, tuto podporu vrátí k dřívějšímu termínu, než s jakým počítá program stability.

               (9)

               Podle programu stability má schodek veřejných financí poklesnout pod 3 % referenční hodnotu v roce 2013 a tento předpoklad je v souladu se lhůtou stanovenou Radou. Průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP, s níž program stability na období 2011–2013 počítá, je však výrazně pod úrovní 0,75 % HDP, k jejímuž dosažení Rada Rakousko vyzvala. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední.

               (10)

               Rakousko sice zavedlo národní pakt stability, avšak značných úspor, podpory fiskální konsolidace a uvolnění zdrojů v zájmu prorůstových investic například v oblasti výzkumu a vývoje či vzdělání by dosáhlo, pokud by reformovalo fiskální vztahy mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy. Panuje široká shoda v tom, že jsou tyto vztahy v současnosti složité: nejen, že se o většinu příjmů z daní fyzických osob dělí v pevně stanovených poměrech různé územní celky, ale mezi různé úrovně veřejné správy jsou v řadě oblastí rozděleny i rozhodovací procesy. U řady činností není za výběr příjmů a uskutečňování výdajů odpovědna vždy tatáž úroveň veřejné správy. Jako nápadné příklady neefektivnosti, jež pramení ze stávající podoby těchto fiskálních vztahů, lze uvést oblast zdravotnictví a vzdělávání.

               (11)

               Průměrná daňová zátěž v Rakousku patří k nejvyšším v EU. Příspěvky zaměstnanců na sociální zabezpečení jsou v porovnání s ostatními zeměmi EU velmi vysoké. V roce 2008 byly omezeny příspěvky na pojištění pro případ nezaměstnanosti, které odvádějí pracovníci s nízkými příjmy, a v roce 2009 proběhla reforma daně z příjmů, což pomohlo daňové zatížení práce snížit, avšak nezabránilo to mírnému nárůstu daňového zatížení osob s nízkými a průměrnými příjmy v porovnání s počátkem posledního desetiletí. Toto zatížení má nepříznivý dopad na zaměstnanost, zejména u pracovníků s nízkými příjmy a nízkou kvalifikací.

               (12)

               Míra zaměstnanosti starších pracovníků v Rakousku je stále výrazně pod průměrem EU, a to navzdory prudkému nárůstu během posledních deseti let. V Rakousku jsou stále velmi rozšířeny systémy předčasného odchodu do důchodu a invalidní důchody. Ještě před dosažením zákonného věku pro odchod do důchodu bylo v roce 2010 přiznáno celkem 72 % nových důchodů. Dalším faktorem, jenž se na nízké zaměstnanosti starších pracovníků podílí, je stále relativně nízká zákonná věková hranice pro odchod do důchodu u žen (60). Vzhledem k demografickému vývoji v Rakousku je důležité zvýšení věkové hranice skutečného odchodu do důchodu a zlepšení podmínek k tomu, aby starší pracovníci zůstávali déle začleněni na trhu práce, a to jak z hlediska udržitelnosti veřejných financí, tak z hlediska stimulace nabídky pracovních sil, jež má podle prognóz počínaje rokem 2020 začít klesat.

               (13)

               Míra zaměstnanosti žen v Rakousku je relativně vysoká, přičemž ji doprovází jeden z nejvyšších výskytů práce na částečný úvazek. Pracovní místa žen jsou vysoce koncentrována v segmentu zaměstnání s nízkým platovým ohodnocením. V důsledku těchto vzorců dosahuje rozdíl v odměňování žen a mužů 25,4 %, což je druhý nejvyšší rozdíl v EU a jeden z faktorů přispívající k relativně vysokému riziku chudoby u žen. Jedním z důvodů, proč ženy volí práci na částečný úvazek, je jednak nerovná dělba povinností mezi ženami a muži v péči o děti a staré lidi, jednak nedostatečná nabídka služeb péče o dítě a dlouhodobé péče.

               (14)

               Vzdělávací systém se vyznačuje brzkým rozřazováním žáků do různých typů škol, kdy se žáci musí o své budoucí vzdělávací dráze rozhodovat ve věku deseti let, přičemž možnosti změnit tuto dráhu jsou omezené, a rozšířenou půldenní školní docházkou. Tento systém může mít za následek suboptimální výsledky v případě zranitelných skupin mladých lidí, zejména těch, kteří pocházejí z přistěhovaleckého prostředí. Rozhodování v raném věku do značné míry předurčuje budoucí vzdělávací dráhu a ztěžuje možnost získat vyšší úrovně vzdělání v pozdější fázi. Přínosem pro rovnost příležitostí ve vzdělávacím systému a pro omezení případů předčasného ukončování školní docházky by byl společný typ školy pro všechny děti ve věku 10 až 14 let.

               (15)

               V odvětví služeb, zejména služeb síťových, k nimž patří telekomunikace, doprava a veřejné služby, jakož i v odvětví maloobchodu a mezi příslušníky svobodných povolání není dostatečně rozvinuta hospodářská soutěž. Růst produktivity doposud váznul a struktura trhu nenapomáhala ani kupní síle, ani spotřebitelské poptávce. Přínosem pro dostupnost služeb a výběr pro spotřebitele by byla podpora hospodářské soutěže, jež by spočívala ve zjednodušování podmínek pro vstup na trh, omezování zákonné regulace svobodných povolání a zajištění konkurenceschopné tvorby cen. Rakousko je značně zpožděné v provádění směrnice o službách, vyřešení tohoto problému by přispělo k uvolnění růstového potenciálu. Zejména dosud nebyl přijat spolkový horizontální právní předpis, jímž by byly provedeny hlavní zásady uvedené směrnice.

               (16)

               V rámci Paktu euro plus přijalo Rakousko řadu závazků. Tyto závazky spadají do tří ze čtyř tematických okruhů paktu. Ve fiskální oblasti řeší předmětná opatření potřebu navýšit hranici skutečného odchodu do důchodu i potřebu zefektivnit kontrolu veřejných výdajů na jednotlivých úrovních veřejné správy. Pokud jde o zaměstnanost, jsou tato opatření zacílena na boj proti nezaměstnanosti mezi mladými lidmi, a pokud jde o konkurenceschopnost, na další investice do výzkumu a technického vzdělávání a rovněž na vývoj modelů škol s celodenním programem. Tyto iniciativy představené v rámci paktu jsou v souladu s národním programem reforem a se spolkovým rámcovým zákonem o rozpočtu i s programem stability. I když související opatření řeší některé z hlavních sociálně-ekonomických problémů země, existují nicméně další problémy, které by bylo užitečné do závazků zahrnout, včetně problémů v oblasti fiskální politiky, vzdělávání, hospodářské soutěže a inovací. Závazky přijaté v rámci Paktu euro plus byly posouzeny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto.

               (17)

               Komise posoudila program stability a národní program reforem Rakouska, jakož i závazky, jež tato země přijala v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Rakouska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise má za to, že s ohledem na příznivé hospodářské podmínky by mělo být úsilí o fiskální konsolidaci zejména v roce 2012 posíleno a že by měla pokračovat reforma fiskálních vztahů mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy. Snížení daňové zátěže, zlepšení výsledků vzdělávání a boj proti genderové segmentaci by prospěly dynamice trhu práce, přičemž posílení hospodářské soutěže a podpora inovací by napomohly konkurenceschopnosti.

               (18)

               Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 přezkoumala aktualizaci programu stability Rakouska za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejích doporučeních v bodech 1 a 2 níže,

         DOPORUČUJE, aby Rakousko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

               1.

               Využít stávající ekonomické oživení k urychlení nápravy nadměrného schodku, která je plánována zejména na straně výdajů, a snížit tak vysokou míru veřejného zadlužení, aby bylo pro období 2011–2013 zajištěno průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,75 % HDP v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Za tímto účelem přijmout a provést nezbytná opatření, včetně opatření na úrovních nižších, než je úroveň celostátní. Upřesnit opatření nezbytná k zajištění odpovídajícího pokroku, pokud jde o dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu poté, co bude napraven nadměrný schodek.

               2.

               Přijmout kroky k dalšímu posílení vnitrostátního rozpočtového rámce, za jehož účelem bude mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy sladěna odpovědnost legislativní a administrativní, jakož i odpovědnost za výběr příjmů a uskutečňování výdajů, zejména v oblasti zdravotnictví.

               3.

               V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy přijmout opatření směřující k dalšímu omezení přístupu ke stávajícímu systému předčasného odchodu do důchodu pro osoby s dlouhým pojistným obdobím a přijmout opatření ke snížení přechodného období pro harmonizaci zákonného věku odchodu do důchodu pro ženy a muže tak, aby byla zajištěna udržitelnost a přiměřenost důchodového systému. Přísně uplatňovat podmínky pro získání invalidního důchodu.

               4.

               Přijmout opatření ke zvýšení účasti pracovníků na trhu práce, včetně: rozpočtově neutrálním způsobem snížit skutečné daňové zatížení práce a související odvody na sociální zabezpečení, zejména v případě pracovníků s nízkými a středními příjmy; provést národní akční plán pro rovné zacházení s ženami a muži na trhu práce, včetně zlepšení dostupnosti pečovatelských služeb a míst ve školách s celodenním programem, jež zvýší možnosti žen pracovat na plný úvazek, včetně omezení vysokého rozdílu v odměňování žen a mužů; přijmout kroky ke zkvalitnění výsledků vzdělávání a k prevenci předčasného ukončování školní docházky.

               5.

               Přijmout další kroky k posílení hospodářské soutěže, zejména v odvětví služeb, prostřednictvím uvolnění překážek vstupu na trh, odstranění bezdůvodných omezení pro výkon některých svobodných povolání, jakož i posílení pravomocí orgánu pro hospodářskou soutěž. Urychlit přijetí dosud neschváleného horizontálního právního předpisu k provedení směrnice o službách.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

      (3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.