title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/94

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2015
   (2015/C 272/25)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (4) k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik na rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Portugalsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Portugalsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva rovněž obsahuje výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vede k závěru, že Portugalsko se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování. Je pravdou, že prostřednictvím ozdravného programu bylo dosaženo výrazného pokroku, a to jak z hlediska ekonomického ozdravení, tak i hospodářské politiky. Navzdory úsilí o snižování páky, které bylo patrné v sektoru domácností a nefinančních podniků, přetrvávají v různých odvětvích významná rizika související s vysokou úrovní vnitřní i vnější zadluženosti, jimž je třeba věnovat značnou pozornost. Silné tlaky na snižování páky existují rovněž v situaci nízkého růstu, nízké inflace a vysoké nezaměstnanosti.

               (7)

               Dne 28. dubna 2015 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Portugalsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda si ve svém programu stability z roku 2015 vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2015, v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada. Celkový schodek státního rozpočtu hodlá snížit na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále postupně na 0,6 % HDP v roce 2018. V souladu s programem stability vláda hodlá dosáhnout střednědobého cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP – v roce 2016. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP poklesne na 124,2 % v roce 2015 a dále na přibližně 112,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro roky 2015 a 2016, avšak poměrně optimistický pro roky 2017 a 2018, u nichž určitá rizika shledala i portugalská Rada pro veřejné finance. Podle prognózy Komise z jara 2015 není ještě včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku do roku 2015 zaručeno, nicméně je reálné. Fiskální úsilí současně nedosahuje úrovně doporučené Radou. Bude-li nadměrný schodek odstraněn, bude se na Portugalsko od roku 2016 vztahovat preventivní složka paktu. Opatření zlepšující rovnováhu, která mají podpořit plánované cílové schodky od roku 2016, nebyla dosud dostatečně upřesněna a jejich rozsah se jeví jako nedostatečný. Proto hrozí, že v roce 2016 dojde k výrazné odchylce od požadovaného postupu korekce směrem ke střednědobému cíli, a bude zapotřebí přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Portugalsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.

               (9)

               Fiskální konsolidace musí být podpořena zvýšenou účinností a kvalitou výdajů na všech úrovních veřejné správy a dalšími reformami systému pro hospodaření s veřejnými financemi. Zejména je nezbytné další úsilí k zajištění přísné kontroly výdajů prosazením zákona o kontrole závazků a posílením odpovědnosti. V září 2014 byl zveřejněn a od ledna 2015 se uplatňuje zákon o jednotné mzdové stupnici a připravuje se též legislativní nařízení o jednotné stupnici mzdových příplatků. Restrukturalizace státních podniků nebyla dokončena. V přípravě nových komplexních opatření v rámci probíhající důchodové reformy v návaznosti na rozsudky ústavního soudu ze srpna 2014 bylo dosaženo jen omezeného pokroku. V posledních dvou letech proběhla v Portugalsku komplexní reforma daňového systému zaměřená na daň z příjmu právnických osob, daň z příjmu fyzických osob a ekologické daně. Celkový dopad této reformy je třeba vyhodnotit. Existuje dostatek prostoru pro další reformy zaměřené na modernizaci správy příjmů a další zlepšení v oblasti dodržování daňových předpisů daňovými poplatníky.

               (10)

               Systém kolektivního vyjednávání prošel v nedávné době několika reformami, avšak ne všechny z nich posílily sladění mezd s produktivitou na úrovní odvětví i podniků. Systém by měl podnikům umožnit přizpůsobit se konkrétním okolnostem. K tomu patří účinné využívání stávajících ustanovení, která podnikům umožňují, aby se za určitých okolností se odchýlily od odvětvových kolektivních smluv. Navzdory zmrazení v nedávných letech se minimální mzda, v nominálním vyjádření, zvyšovala od roku 2008 mnohem rychleji než průměrná mzda a podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se z 5 % v roce 2005 zvýšil na 12,9 % v roce 2014.

               (11)

               Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti zavádění aktivních politik trhu práce a reformy veřejných služeb zaměstnanosti. Výzvy však přetrvávají v případě pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Je třeba posílit digitalizaci služeb používaných pro soulad mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Klíčovou výzvou je nadále zajištění přiměřeného pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu. Určitého pokroku bylo dosaženo při zlepšování kvality vzdělávání a jeho relevantnosti pro trh práce. V zájmu zlepšení kvality vzdělávání Portugalsko provedlo reformu osnov a předpisů týkajících se učitelů. Používání nástroje pro sledování a diverzifikaci druhů vzdělání u nových programů odborného vzdělávání a přípravy by mělo přispět k řešení problému předčasného ukončování školní docházky a napomoci ke zlepšení úrovní výkonnosti. Nedávné reformy jsou koncipovány tak, aby zmodernizovaly systém odborného vzdělávání a přípravy, ale zvýšení jeho přitažlivosti pro studenty zůstává i nadále výzvou. Dalším úkolem je podpora předávání znalostí mezi vysokoškolskými institucemi, soukromými firmami a výzkumnými organizacemi.

               (12)

               Vysoké dluhy portugalských firem stále nepříznivě ovlivňují jejich výkonnost a brání novým investicím. Zadluženost domácností výrazně klesla. V návaznosti na komplexní posouzení centrální banka posílila sledování likvidity a kapitálové pozice bank a také posoudila ozdravné plány bank. Podíl podnikových úvěrů v selhání zůstává vysoký (více než 18 %) a zatěžuje rozvahy bank. Reforma daně z příjmu právnických osob zahájená v roce 2014 zpřísňuje omezení odpočitatelnosti čistých finančních nákladů, avšak vysokou míru zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob lze dále řešit. Platformy/procesy restrukturalizace podniku PER a SIREVE se přepracovávají s větším důrazem na to, aby se spíše pomáhalo životaschopným podnikům pokračovat v jejich činnosti, než aby byly likvidovány. Údaje o snižování páky za rok 2014 vykazují značný pokrok v provádění opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře. Strategický plán restrukturalizace podnikových dluhů zveřejněný v květnu 2014 postupně získává prostřednictvím různých opatření podobu právních předpisů. Dochází také k pokroku v rozšiřování možností financování, které jsou k dispozici pro nefinanční podniky, a to prostřednictvím podpory kapitálových investic. Rozvojová finanční instituce, formálně zřízená v září 2014, má za cíl řešit selhání trhu, která malým a středním podnikům brání v přístupu k finančním prostředkům.

               (13)

               Existují možnosti, jak posílit opatření ke zvýšení účinnosti a kvality soudního systému, zejména pokud jde o hodnocení činnosti soudů a používání internetových nástrojů, a jak provádět průzkumy zaměřené na osoby, které přicházejí se soudy do styku, nebo na právníky. Podle srovnávacího přehledu EU o soudnictví z roku 2015 trvají řízení v občanských a obchodních věcech i nadále dlouho (386 dnů). Počet případů prosazování práva stále mírně klesá, zatímco dispoziční čas zůstává dlouhý (1 045 dní v roce 2014). Reformy týkající se finančních a správních soudů postupují pomaleji než ostatní reformy soudnictví. Růst počtu případů platební neschopnosti zdůraznil potřebu posílit prostředky a odbornou přípravu pro prvoinstanční soudy v této oblasti. Likviditu podniků i nadále zhoršují velká zpoždění plateb, zejména ve veřejném sektoru. K řešení těchto pozdních plateb nebyla přijata žádná nová opatření ani závazky. Partnerství veřejného a soukromého sektoru na úrovni místní a regionální správy, jakož i v oblasti koncesí na všech úrovních nejsou dostatečně transparentní. Předcházení korupci je brzděno neúčinným uplatňováním stávajícího právního rámce, kde je třeba zlepšit sledování, provádění a prosazování sankcí.

               (14)

               Nový dopravní regulační orgán dosud nezahájil činnost. Liberalizační opatření v oblasti přístavních koncesí, železniční dopravy a městské hromadné dopravy jsou pomalá, a proto se jim nedaří stimulovat investice. Omezeného pokroku bylo dosaženo při provádění dlouhodobého dopravního plánu a časového rozvrhu reforem týkajících se přístavů. Ke zpoždění došlo u koncesí pro metropolitní oblasti Lisabonu a Porta. Kromě toho bylo dosaženo pouze omezeného pokroku při vyjednávání o přístavních koncesích a v odvětví železniční dopravy. Spojení provozovatelů železniční (REFER) a silniční infrastruktury (EP), jehož cílem je zlepšit finanční udržitelnost nové silniční a železniční infrastruktury, ještě nebylo dokončeno. Počet zaměstnanců státních podniků v odvětví dopravy byl snížen.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Portugalska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Portugalsku pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Portugalsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Portugalsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 5.

               (16)

               Na základě tohoto posouzení projednala Rada program stability, přičemž její stanovisko (6) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (17)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.

               (18)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (7). Jako země, jejíž měnou je euro, by Portugalsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

         DOPORUČUJE Portugalsku v období 2015–2016:

               1.

               Přijetím nezbytných opatření zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku v roce 2015. Dosáhnout fiskální korekce ve výši 0,6 % HDP za účelem dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016. Použít neočekávané příjmy k urychlení snížení schodku a zadlužení. Prosadit zákon o kontrole závazků za účelem zlepšení kontroly výdajů. Zlepšit střednědobou udržitelnost důchodového systému. Zajistit finanční udržitelnost státních podniků. Dále zlepšit dodržování daňových předpisů a účinnost daňové správy.

               2.

               Podpořit sladění mezd s produktivitou, po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi, s přihlédnutím k rozdílům v dovednostech a podmínkách místních trhů práce, jakož i k rozdílné hospodářské výkonnosti jednotlivých regionů, odvětví a podniků. Zajistit, aby vývoj minimální mzdy byl v souladu s cílem podpory zaměstnanosti a konkurenceschopnosti.

               3.

               Zlepšit účinnost veřejných služeb zaměstnanosti, zejména zvýšením aktivní pomoci neregistrovaným mladým lidem. Zajistit účinnou aktivaci příjemců dávek a přiměřené pokrytí sociální podpory, zejména režimu minimálního příjmu.

               4.

               Přijmout další opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře, řešit podíl podnikových úvěrů v selhání u bank a snížit zvýhodnění dluhů pro podniky vyplývající z daňových předpisů. Zvýšit efektivitu nástrojů pro restrukturalizaci dluhu pro životaschopné společnosti zavedením pobídek, aby banky a dlužníci mohli zahájit proces restrukturalizace v rané fázi.

               5.

               Urychlit opatření a zvýšit transparentnost, pokud jde o koncese, též v odvětví dopravy, a o partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem na místní a regionální úrovni.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 102).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (7)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Rady ze dne 14. července 2015 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2015

text:
               18.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 272/70

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 14. července 2015
   k národnímu programu reforem Litvy na rok 2015 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2015
   (2015/C 272/18)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 14. července 2015 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2). Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení (3) k národnímu programu reforem Litvy na rok 2014 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy z roku 2014.

               (4)

               Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (4) přijala zprávu mechanismu varování, ve které Litva není uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

               (5)

               Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, zintenzivnění strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

               (6)

               Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Litvě pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Litva učinila v plnění jí určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

               (7)

               Dne 13. dubna 2015 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2015 a dne 30. dubna 2015 svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

               (8)

               Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 Litva požaduje použití doložky o důchodové reformě. Litva rozpočtové náklady důchodové reformy odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2016. S výhradou potvrzení ze strany Eurostatu, že důchodová reforma splňuje nezbytné podmínky, a s ohledem na skutečnost, že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku, se Rada domnívá, že by Litvě mohla být v roce 2016 povolena požadovaná dočasná odchylka od postupu korekce vyžadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle. Vláda ve svém programu stability plánuje dosáhnout celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,2 % HDP v roce 2015 a změnit jej do roku 2018 na přebytek ve výši 0,7 %. Vláda zamýšlí držet se střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – po celé programové období. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 42,2 % v roce 2015 a pak bude klesat na 32,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko určitého odchýlení se od požadovaného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 kvůli překročení čistého růstu výdajů ve výši 0,3 % HDP nad referenční hodnotu. V případě období 2015–2016 se strukturální saldo i růst výdajů významně odchylují od požadovaného postupu korekce, což naznačuje riziko významného odchýlení v roce 2016. V obou letech proto budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Litva ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Navíc by navzdory nedávnému pokroku měl byl dále zlepšen současný fiskální rámec posílením jeho závaznosti a zajištěním plné soudržnosti s daňovými ustanoveními EU. Daňové výnosy Litvy se do velké míry odvíjejí od nepřímých daní a zdanění práce, zatímco podíl environmentálního zdanění a zdaňování majetku zůstává velmi nízký. Litva nadále čelí problémům v oblasti dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o DPH.

               (9)

               Litva čelí problému podstatného poklesu počtu obyvatel v produktivním věku, který je dán demograficky, migrací a špatným fungováním zdravotnictví. Trvale nízká úroveň účasti na celoživotním učení nevede k posílení lidského kapitálu, zlepšování zaměstnatelnosti či zvyšování produktivity. Školy vykazují nadprůměrně vysoký podíl osob s problémy v oblasti základních dovedností, což naznačuje, že je zapotřebí modernizovat odbornou přípravu učitelů a podpořit jejich pokračující profesní rozvoj. Nabízené vzdělávání a odporná příprava neodpovídají vždy potřebám na trhu práce. Podíl studentů, kteří v rámci sekundárního vzdělávání absolvují programy dalšího odborného vzdělávání či odborné přípravy, je nízký. Litva podniká kroky ke zlepšení a rozšíření učňovské přípravy a učení se prací, ale počet a kvalita takových programů jsou stále nedostačující. Počet nemocničních lůžek na obyvatele zůstává ve srovnání se zbytkem Unie vysoký, což naznačuje, že možná existuje nerovnováha v poskytování zdravotní péče. Současně zůstávají nízké celkové veřejné investice do zdravotnictví. Hlášená vysoká četnost neoficiálních plateb za služby lékařské péče společně s obavami týkajícími se korupce v rámci veřejných zakázek týkajících se zdravotnického zboží ukazují na potřebu zlepšit správu zdravotnictví.

               (10)

               Přijatá opatření v oblasti důchodové reformy nedostačují k řešení problému střednědobé udržitelnosti důchodového systému. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se v období do roku 2026 postupně zvyšuje, ale důchodový systém nezohledňuje ukazatele týkající se očekávané délky života. Kromě toho jsou nejasná pravidla valorizace důchodů. Nízká účast v plánech dobrovolného penzijního spoření a absence plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění vytvářejí riziko pro budoucí přiměřenost důchodů. Vláda zamýšlí provést komplexní reformu důchodového systému jako součást širšího „nového sociálního modelu“. Tato strategie však nebyla ještě finalizována a přijata a nejprve musí být dokončena konzultace se sociálními partnery. Litva zavedla opatření finanční podpory pro starší osoby a finanční pobídky pro zaměstnávání starších pracovníků. Komplexní strategie pro aktivní stárnutí ovšem stále chybí.

               (11)

               Přes 30 % obyvatelstva Litvy je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením. Reforma peněžní sociální výpomoci společně s dopadem zlepšené hospodářské situace vedou ke značnému snižování výdajů a počtu příjemců sociální výpomoci. Aktivní opatření na trhu práce a další služby na podporu příjemců jsou však stále omezené.

               (12)

               Litva učinila výrazný pokrok na poli reforem státních podniků a přijala právní předpisy s cílem zajistit, aby tyto reformy měly dlouhodobý účinek. Vláda dokončila oddělení obchodních a neobchodních činností, které jsou nyní zveřejňovány ve výročních zprávách. U zbývajících státních podniků se požaduje, aby do konce září 2015 jmenovaly nezávislé členy rady.

               (13)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Litvy, kterou zveřejnila ve své zprávě o Litvě pro rok 2015. Posoudila také program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Litvě adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Litvě, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 3.

               (14)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

               (15)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Litva rovněž zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení,

         DOPORUČUJE Litvě v období 2015–2016:

               1.

               Vyhnout se v roce 2015 odchylce od střednědobého rozpočtového cíle a zajistit, aby se odchylka v roce 2016 omezovala na dávky spojené se systémovou důchodovou reformou. Rozšířit daňovou základnu a zlepšit dodržování daňových předpisů.

               2.

               Řešit problém snižujícího se počtu obyvatel v produktivním věku zlepšením relevantnosti vzdělávání ve vztahu k trhu práce, zvýšením počtu osob s dosaženým vzděláním v oblasti základních dovedností a zlepšením fungování zdravotnictví; snížit vysoké daňové zatížení osob s nízkými příjmy přesunem daňového zatížení na jiné zdroje, které méně omezují růst.

               3.

               Přijmout komplexní reformu penzijního systému, která bude rovněž řešit otázku dosažení přiměřenosti důchodů. Zlepšit rozsah a přiměřenost dávek v nezaměstnanosti a peněžité sociální pomoci a zlepšit uplatnitelnost na trhu práce u osob hledajících práci.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Jeho platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Litvy z roku 2014 (Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 67).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Úř. věst. C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Doporučení Komise ze dne 11. října 2007 o elektronické síti úředně určených mechanismů centrálního ukládání regulovaných informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (oznámeno pod číslem K(2007) 4607) (Text s významem pro EHP)

text:
               12.10.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 267/16

      DOPORUČENÍ KOMISE

   ze dne 11. října 2007
   o elektronické síti úředně určených mechanismů centrálního ukládání regulovaných informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES
   (oznámeno pod číslem K(2007) 4607)
   (Text s významem pro EHP)
   (2007/657/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 druhou odrážku této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (1) požaduje, aby přístup investorů k informacím o emitentech byl na úrovni Společenství lépe organizován, aby byla aktivně podpořena integrace evropských kapitálových trhů.

               (2)

               Směrnice 2004/109/ES příslušné orgány členských států zavazuje, aby vypracovaly pokyny s cílem dále usnadnit přístup veřejnosti k informacím, které mají být zveřejňovány podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (2), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (3) a směrnice 2004/109/ES, a vytvořit jednotnou elektronickou síť (dále jen „elektronická síť“) nebo platformu elektronických sítí mezi členskými státy spojující různé mechanismy určené na vnitrostátní úrovni pro ukládání takovýchto informací (dále jen „mechanismy pro ukládání“).

               (3)

               Příslušné orgány členských států přijaly dne 30. června 2006 v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (dále jen „CESR“) zřízeného rozhodnutím Komise 2001/527/ES (4) stanovisko pro Komisi, v němž upřednostnily jednoduchou elektronickou síť spojující mechanismy pro ukládání. Přístup k síti by mohl být zajištěn prostřednictvím společného rozhraní, které by obsahovalo seznam všech kótovaných společností ve Společenství a které by uživatele přesměrovalo na internetové stránky příslušného mechanismu pro ukládání. Příslušné údaje by pak zůstaly uloženy na vnitrostátní úrovni, aniž by bylo nutno vytvořit společnou infrastrukturu kopírující veškeré příslušné informace obsažené na vnitrostátní úrovni, která by znamenala přílišné dodatečné náklady.

               (4)

               Je vhodné stanovit v této fázi nezávazné standardy, které mechanismům pro ukládání poskytují potřebnou pružnost, aby se mohly přizpůsobit fungování elektronické sítě.

               (5)

               Je záhodno, aby mechanismy pro ukládání byly s to se vzájemně elektronicky spojit, aby se investoři a zúčastněné strany mohli snadno dostat k finančním informacím o kótovaných společnostech ve Společenství. V zájmu zajištění rychlého vytvoření této elektronické sítě by měla být tato síť založena na jednoduchých podmínkách, jako jsou podmínky navržené příslušnými orgány členských států. Jednoduchá síť by umožnila rovněž poskytovat investorům služby s přidanou hodnotou.

               (6)

               K usnadnění přístupu investorů k finančním informacím o kótovaných společnostech by mechanismy pro ukládání měly být vybízeny, aby pokud možno začleňovaly související finanční informace zveřejněné emitenty v souladu s jinými akty Společenství nebo vnitrostátními akty.

               (7)

               Aby bylo možno elektronickou síť účinně spustit, příslušné orgány členských států by měly být v rámci CESR a v úzké spolupráci s mechanismy pro ukládání vyzvány, aby vypracovaly dohodu o správě sítě obsahující základní podmínky pro zřízení, fungování a financování elektronické sítě, a zejména jmenování subjektu, který by byl pověřen každodenním řízením sítě.

               (8)

               Je důležité, aby mechanismy pro ukládání měly možnost rozhodovat o vlastní cenové politice, aby byla zajištěna jejich finanční životaschopnost. Zároveň by ve své cenové politice neměly rozlišovat mezi uživateli elektronické sítě a uživateli, kteří mají přístup k mechanismu pro ukládání na vnitrostátní úrovni.

               (9)

               V zájmu řádného fungování elektronické sítě a zajištění toho, že uživatelům této sítě jsou ve Společenství poskytovány srovnatelné služby, jsou nezbytné minimální standardy kvality pro ukládání regulovaných informací na vnitrostátní úrovni. Je důležité, aby mechanismy pro ukládání zaručovaly přiměřenou bezpečnost, co se týká komunikace, ukládání a přístupu k údajům. Stejně tak je důležité vytvořit systémy, které poskytují jistotu, co se týká zdroje a obsahu informací podaných mechanismy pro ukládání. K usnadnění automatické elektronické registrace, zaznamenání data a času a dalšího zpracování podaných informací by mechanismy pro ukládání měly uvážit povinné používání vhodných formátů a šablon. K usnadnění přístupu k uloženým informacím ze strany konečných uživatelů je kromě toho nutno poskytnout vhodné vyhledávací prostředky a podporu služeb. V zájmu soudržnosti systému by měly být standardy pro mechanismy pro ukládání, které jsou účastníky sítě, a pro subjekt, který má každodenně řídit platformu sítě, pokud možno totožné.

               (10)

               Jako nezbytný se jeví postupný přístup, aby bylo zajištěno, že elektronická síť mechanismů pro ukládání bude schopna naplnit očekávání emitentů a investorů z dlouhodobého hlediska, zejména pokud jde o možnost jednoho virtuálního správního místa pro přístup k finančním informacím zveřejňovaným kótovanými společnostmi. Proto je vhodné umožnit ověření možných řešení ke zlepšení této sítě v budoucnu. Aby byla zajištěna soudržnost s původně vytvořenou sítí, toto ověření by měly provádět příslušné orgány členských států v rámci CESR. Tato práce by měla zahrnovat přinejmenším ověření možnosti propojit tuto elektronickou síť s elektronickou sítí, kterou vyvíjejí vnitrostátní podnikové rejstříky, na něž se vztahuje první směrnice Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (5).

               (11)

               Aby Komise mohla situaci podrobně sledovat a vyhodnotit potřebu dalších opatření, včetně možnosti přijmout prováděcí opatření v souladu s čl. 22 odst. 2 směrnice 2004/109/ES, členské státy by měly být vyzvány, aby Komisi poskytly příslušné informace,

         DOPORUČUJE:
   KAPITOLA I
   PŘEDMĚT

               1.

               Cílem tohoto doporučení je vyzvat členské státy, aby zajistily přijetí nezbytných opatření k účinnému propojení úředně určených mechanismů centrálního ukládání regulovaných informací uvedených v čl. 21 odst. 2 směrnice 2004/109/ES (dále jen „mechanismy pro ukládání“) do jednotné elektronické sítě v rámci Společenství podle čl. 22 odst. 1 druhého pododstavce písm. b) této směrnice (dále jen „elektronická síť“).

         KAPITOLA II
   ELEKTRONICKÁ SÍŤ
   2.   Dohoda o správě elektronické sítě

               2.1

               Členské státy by měly usnadnit zřízení a rozvoj elektronické sítě v počáteční fázi tím, že příslušné orgány uvedené v článku 24 směrnice 2004/109/ES pověří v rámci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) zřízeného rozhodnutím 2001/527/ES přípravou dohody o správě elektronické sítě (dále jen „dohoda o správě“). Mechanismy pro ukládání by se měly na přípravě této dohody úzce podílet.
               Členské státy by měly určit subjekt zmocněný k uzavření této dohody. Přitom by měly vzít v úvahu příslušné pravomoci mechanismů pro ukládání, příslušných orgánů nebo jiného odpovídajícího subjektu.

               2.2

               Dohoda o správě by se měla zabývat přinejmenším těmito záležitostmi:

                           a)

                           vytvořením platformy sítě;

                           b)

                           podmínkami připojení se k elektronické síti;

                           c)

                           důsledky nedodržení podmínek účasti a jak tyto podmínky vymáhat;

                           d)

                           jmenováním subjektu, který každodenně řídí platformu sítě, a hlavními podmínkami vztahujícími se na toto řízení;

                           e)

                           mechanismem pro rozhodování o vylepšeních elektronické sítě, který by popřípadě přihlížel k názorům všech zúčastněných stran včetně konečných uživatelů;

                           f)

                           podmínkami financování;

                           g)

                           systémem řešení sporů;

                           h)

                           mechanismem pro změnu samotné dohody.

               2.3

               Členské státy by měly přijmout vhodná opatření, aby zajistily, že mechanismy pro ukládání jsou v souladu s dohodou o správě.

         3.   Podmínky týkající se technické interoperability elektronické sítě
   Elektronická síť zřízená na základě dohody o správě by měla obsahovat alespoň tyto funkce:

               a)

               centrální aplikační server a centrální databázi obsahující seznam všech emitentů se společným rozhraním a umožňující u každého emitenta spojit konečného uživatele s mechanismem pro ukládání, v němž jsou uloženy regulované informace týkající se tohoto emitenta;

               b)

               jednotné přístupové místo pro konečné uživatele, k němuž by bylo možno se dostat buď centrálně, nebo individuálně u jednotlivých mechanismů pro ukládání;

               c)

               jazykový adresář rozhraní dostupný konečným uživatelům v jednotném přístupovém místě s komunikačními jazyky uznávanými vnitrostátně mechanismy pro ukládání, které jsou účastníky elektronické sítě;

               d)

               přístup ke všem dokumentům dostupným v daném členském státě v mechanismech pro ukládání, které jsou účastníky elektronické sítě, včetně informací zveřejňovaných emitenty podle směrnice 2003/6/ES, směrnice 2003/71/ES a jiných aktů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů, jsou-li k dispozici;

               e)

               popřípadě možnost dalšího využití údajů dostupných prostřednictvím elektronické sítě.

         4.   Stanovení cen přístupu k informacím obsaženým v elektronické síti

               4.1

               Mechanismy pro ukládání by měly mít možnost zavést vlastní cenovou politiku. Ve své politice by však neměly rozlišovat mezi konečnými uživateli, kteří se k informacím dostávají přímo prostřednictvím příslušného vnitrostátního přístupového místa, a uživateli, kteří se k nim dostávají nepřímo prostřednictvím jednotného přístupového místa poskytovaného elektronickou sítí.

               4.2

               Mechanismy pro ukládání by měly zvážit zajištění bezplatného přístupu investorů nebo zúčastněných stran k regulovaným informacím, přinejmenším během určitého období po jejich podání emitentem.

               4.3

               Body 4.1 a 4.2 se netýkají poskytování služeb s přidanou hodnotou ze strany mechanismů pro ukládání nebo třetí strany využívající informace, které jsou dostupné prostřednictvím elektronické sítě.

         KAPITOLA III
   MINIMÁLNÍ STANDARDY KVALITY

      Oddíl 1

      Obecné informace

               5.

               Členské státy by měly zajistit, aby mechanismy pro ukládání, které jsou účastníky elektronické sítě, dodržovaly standardy, jež jsou rovnocenné vzorovým standardům stanoveným v této kapitole.
               Členské státy by měly rovněž zajistit, aby subjekt uvedený v bodě 2.2 písm. d) určený podle dohody o správě dodržoval standardy stanovené v oddílech 2 a 3.

               6.

               Členské státy by měly zajistit, aby se stejné standardy vztahující se na emitenty vymezené v čl. 2 odst. 1 písm. d) směrnice 2004/109/ES vztahovaly rovněž na osoby, které požádaly o přijetí k obchodování na regulovaném trhu bez souhlasu emitenta, jak je uvedeno v čl. 21 odst. 1 této směrnice.

      Oddíl 2

      Zabezpečení

   7.   Zabezpečení komunikace

               7.1

               Mechanismus pro ukládání by měl mít spolehlivé bezpečnostní mechanismy k zajištění bezpečnosti komunikačních prostředků používaných k spojení emitenta s mechanismem a k poskytnutí jistoty, co se týká zdroje podávaných informací.

               7.2

               Mechanismus pro ukládání by z bezpečnostních důvodů měl být oprávněn omezit komunikační prostředky, které se budou používat, měl by však být schopen přijímat elektronická podání alespoň prostřednictvím systému, k němuž má emitent přístup.
               Druhy komunikačních prostředků, které se mají používat, by měly být každopádně snadno přístupné, běžně používané a široce dostupné s nízkými náklady.

         8.   Integrita uložených regulovaných informací

               8.1

               Mechanismus pro ukládání by měl ukládat informace v bezpečném elektronickém formátu a měl by mít zavedeny patřičné bezpečnostní mechanismy k snížení nebezpečí poškození dat a neoprávněného přístupu na nejnižší možnou míru.

               8.2

               Mechanismus pro ukládání by měl zajistit, aby regulované informace, které uchovává tak, jak je obdržel od emitenta, byly úplné a aby obsah regulovaných informací nebylo možno během uložení upravovat.
               Pokud mechanismus pro ukládání akceptuje podání informací pomocí jiných komunikačních prostředků než elektronických, měl by zajistit, aby při převádění dokumentů do elektronické podoby byl obsah informací úplný a neupravený tak, jak byly informace původně zaslány emitentem.

               8.3

               Informace, které byly zaslány mechanismu pro ukládání a zobrazeny, by neměly být z mechanismu pro ukládání vyjmuty. Je-li nutné doplnění nebo oprava, pak by opravné nebo doplňkové informace měly identifikovat měněnou položku a měly by být označeny jako oprava nebo doplněk.

         9.   Ověření platnosti

               9.1

               Mechanismus pro ukládání by měl být schopen ověřit platnost podaných informací, což znamená, že mechanismus by měl umožnit automatickou kontrolu podaných dokumentů s ohledem na dodržení požadovaných standardů z technického hlediska, úplnost a správnost jejich formátů.

               9.2

               Mechanismus pro ukládání by měl mít zavedeny systémy k zjišťování přerušení elektronického podávání informací a požádat o nové zaslání údajů, které od odesílatele neobdržel.

         10.   Spolehlivý přístup ke službám

               10.1

               Mechanismus pro ukládání by měl mít zavedeny bezpečnostní systémy, aby byl přístup emitentů a konečných uživatelů k jeho službám zajištěn nepřetržitě 24 hodin denně 7 dnů v týdnu.
               Každý mechanismus pro ukládání by měl stanovit vlastní požadavky na základě vlastností svých systémů a zvláštních podmínek, v nichž působí.
               Kapacita systémů, konkrétně kapacita jeho serverů a dostupná šířka pásma, by měly postačovat pro podporu očekávaných žádostí emitentů, co se týká podání informací, a konečných uživatelů, co se týká přístupu k uloženým informacím.

               10.2

               Mechanismus pro ukládání by měl být oprávněn zamezit krátce v přístupu k jeho systémům, je-li to nezbytné k provedení základní údržby nebo ke zlepšení jeho služeb. Tato přerušení by měla být pokud možno oznámena předem.

         11.   Uznání zproštění povinnosti a obnova
   Mechanismus pro ukládání by měl mít proces hodnocení pro ověřování a uznání nebo zamítnutí zproštění povinnosti kvůli pozdním podáním zapříčiněným technickými problémy mechanismu pro ukládání a nestandardními podáními. Mechanismus by měl rovněž poskytovat nástroje obnovy, které emitentu umožní použít jiné mechanismy podání namísto stanoveného mechanismu, jestliže tento mechanismus nefunguje. Emitenti by však měli mít povinnost informace znovu podat prostřednictvím hlavního mechanismu, jakmile je tento mechanismus obnoven.
   12.   Záložní systémy

               12.1

               Mechanismus pro ukládání by měl být technicky nezávislý a mít dostatečná záložní zařízení k zachování a obnovení jeho služeb v přiměřeném časovém rámci.

               12.2

               Povaha těchto záložních systémů musí být každým mechanismem pro ukládání vyhodnocena s přihlédnutím k zvláštním vlastnostem zavedených systémů.

      Oddíl 3

      Jistota ohledně zdroje informací

   13.   Jistota ohledně zdroje informací a hodnověrnost původu

               13.1

               Mechanismus pro ukládání by měl mít zavedeny spolehlivé systémy k zajištění jistoty ohledně zdroje podávaných informací. Mechanismus pro ukládání by měl mít jistotu, že informace, které dostává, pocházejí z hodnověrného zdroje. Mechanismus pro ukládání by měl ověřit, zda veškeré regulované finanční informace, které dostává, pocházejí přímo od osoby nebo subjektu, který má povinnost je uložit, nebo od osoby či subjektu, kteří jsou oprávněni tak učinit jejich jménem.

               13.2

               Mechanismus pro ukládání by měl být schopen potvrdit elektronicky příjem dokumentů. Mechanismus pro ukládání by měl potvrdit ověření platnosti podání nebo odmítnout podání s vysvětlením důvodů zamítnutí a měl by mít funkci „nepopíratelnosti“.

         14.   Ověření totožnosti uživatele
   Bezpečnostní opatření mechanismu pro ukládání by měla být navržena tak, aby bylo možno určit oprávněnost odesílatele, nebo by měly existovat prostředky pro ověření oprávnění jednotlivce zaslat určité informace. Mechanismus pro ukládání by měl být oprávněn nařídit používání digitálních podpisů, přístupových kódů nebo jiné vhodné opatření zajišťující přiměřenou jistotu.
   15.   Nutnost zajistit integritu obsahu regulovaných informací
   Mechanismus pro ukládání by měl zajistit, že neexistuje významné riziko poškození nebo změny původních informací, a to buď neúmyslně či záměrně, a zjistit jakoukoliv případnou změnu.

      Oddíl 4

      Zaznamenávání času

   16.   Elektronická registrace a zaznamenání data a času

               16.1

               Mechanismus pro ukládání by měl být schopen elektronická podání automaticky zaregistrovat a připojit údaj o datu a čase.

               16.2

               Mechanismus pro ukládání by měl být oprávněn nařídit, aby informace byly podávány v předem stanovených formátech a šablonách, což umožní přímé zpracování.
               Jsou-li předepsány konkrétní formáty, mechanismus pro ukládání by měl nicméně k ukládání informací používat systémy s otevřenou architekturou a měl by přinejmenším přijímat:

                           a)

                           formáty souboru a přenosové protokoly, které jsou otevřené a které zamezují používání softwarových aplikací jediného prodejce;

                           b)

                           běžně používané a obecně uznávané vlastní formáty.

                     Jsou-li předepsány šablony, mechanismus pro ukládání by měl zajistit, aby byly snadno přístupné a aby byly sladěny s šablonami používanými pro podání stejných regulovaných informací u příslušného orgánu, jsou-li tyto k dispozici.

               16.3

               Informace by při vkládání do mechanismu pro ukládání měly být opatřeny údajem o datu a čase bez ohledu na to, zda jsou informace příslušným orgánem zkontrolovány předem (předběžná kontrola), nebo zda budou zkontrolovány po vložení do mechanismu pro ukládání (následná kontrola).

      Oddíl 5

      Snadný přístup ze strany konečných uživatelů

   17.   Předkládání informací
   Při nabízení svých služeb konečným uživatelům by mechanismus pro ukládání měl rozlišovat mezi regulovanými finančními informacemi podávanými na základě právní povinnosti a případnými doplňkovými službami s přidanou hodnotou, které mechanismus pro ukládání poskytuje.
   18.   Jazykový režim

               18.1

               Mechanismus pro ukládání by měl ukládat a usnadňovat přístup ke všem dostupným jazykovým verzím informací, jak jsou předány emitentem. Přístup ke všem jazykovým verzím však neznamená, že by informace měly být mechanismem pro ukládání přeloženy do jiných jazyků, než jsou jazyky, v nichž byly informace poskytnuty emitentem.

               18.2

               Vyhledávací prostředky v mechanismu pro ukládání by měly být dostupné v jazyce uznávaném příslušnými orgány v domovském členském státě a přinejmenším v jazyce, který je běžný v oblasti mezinárodních financí.

         19.   Technická dostupnost

               19.1

               Mechanismus pro ukládání by měl pro přístup k uloženým informacím používat systémy s otevřenou architekturou. Při navrhování těchto systémů by mechanismus pro ukládání měl zajistit, aby tyto systémy umožňovaly nebo byly s to umožnit technickou interoperabilitu s ostatními mechanismy pro ukládání v témže státě nebo v ostatních členských státech.

               19.2

               Informace by měly být mechanismem pro ukládání konečným uživatelům zpřístupněny co nejdříve po jejich podání, jak je to technicky možné, s přihlédnutím ke strukturám a pracovním postupům mechanismu pro ukládání. Mechanismus pro ukládání nesmí tento proces úmyslně zdržovat.

               19.3

               Mechanismus pro ukládání by měl konečným uživatelům zajistit trvalý přístup ke všem uloženým regulovaným informacím v souladu s podmínkami popsanými v bodě 10.

               19.4

               Mechanismus pro ukládání by měl svým uživatelům nabízet podporu služeb. O úrovni podpory, kterou se každý mechanismus pro ukládání rozhodne poskytovat, je nutno rozhodnout na vnitrostátní úrovni.

         20.   Formát informací, k nimž mají koneční uživatelé přístup

               20.1

               Regulované informace uchovávané mechanismem pro ukládání by měly být uchovávány ve formátu, který uživatelům umožňuje prohlížet, stáhnout a vytisknout přímo celý obsah regulovaných informací bez ohledu na to, kde se uživatel nachází. Přístup k regulovaným informacím však neznamená, že by mechanismus pro ukládání měl poskytovat výtisky těchto informací.

               20.2

               Mechanismus pro ukládání by měl konečným uživatelům nabídnout možnost vyhledat, setřídit a podrobně přezkoumat uložené regulované informace.

               20.3

               Mechanismus pro ukládání by měl zaznamenat dostatečné referenční informace týkající se regulovaných informací, které obdrží. Tyto referenční informace by měly zahrnovat přinejmenším tyto položky:

                           a)

                           označení informací jako regulovaných;

                           b)

                           jméno emitenta, od něhož regulované informace pocházejí;

                           c)

                           název dokumentu;

                           d)

                           čas a datum, k němuž byly regulované informace poskytnuty;

                           e)

                           jazyk dokumentu;

                           f)

                           druh regulovaných informací.

                     Mechanismus pro ukládání by měl regulované informace uspořádat a zařadit do kategorií přinejmenším podle položek uvedených v prvním pododstavci.
               Mechanismus pro ukládání by měl mít možnost emitenty požádat, aby při podání regulovaných informací poskytli potřebné referenční informace.
               Mechanismus pro ukládání by měl tyto kategorie sladit s ostatními mechanismy pro ukládání, zejména s ohledem na druh regulovaných informací, v souladu s dohodou uvedenou v kapitole II tohoto doporučení.

               20.4

               Mechanismus pro ukládání by měl mít možnost emitenty požádat, aby používali předem stanovené formáty souboru a šablony. Mechanismus pro ukládání by měl každopádně přinejmenším přijímat:

                           a)

                           formáty souboru a přenosové protokoly, které jsou otevřené a které zamezují používání softwarových aplikací jediného prodejce;

                           b)

                           běžně používané a obecně uznávané vlastní formáty.

                     Jsou-li předepsány šablony, mechanismus pro ukládání by měl zajistit, aby byly snadno přístupné a aby byly sladěny s šablonami používanými pro podání stejných regulovaných informací u příslušného orgánu, jsou-li tyto k dispozici.

         KAPITOLA IV
   POKYNY K BUDOUCÍMU ROZVOJI ELEKTRONICKÉ SÍTĚ

               21.

               Členské státy by měly příslušné orgány vybídnout, aby do 30. září 2010 v rámci CESR vypracovaly příslušné pokyny pro budoucí rozvoj elektronické sítě.

               22.

               Tyto pokyny by měly zejména ověřit proveditelnost následujících požadavků (včetně analýzy jejich nákladů a přínosů):

                           a)

                           ve všech přístupových místech k elektronické síti používání harmonizovaných vyhledávacích prostředků založených na souboru společných vyhledávacích klíčů a položek referenčních údajů, tudíž harmonizaci způsobů klasifikování a identifikace informací, které mají být uloženy;

                           b)

                           používání společných formátů vstupních dat a norem pro předávání regulovaných informací mechanismům pro ukládání;

                           c)

                           používání společného seznamu druhů regulovaných informací ze strany mechanismu pro ukládání;

                           d)

                           technické propojení s elektronickou sítí vyvinutou vnitrostátními podnikovými rejstříky, na něž se vztahuje směrnice 68/151/EHS;

                           e)

                           svěření dohledu nad službami poskytovanými právními subjekty provozujícími společné prvky elektronické sítě jedinému subjektu složenému ze zástupců příslušných orgánů uvedených v článku 24 směrnice 2004/109/ES.

                     Harmonizované vyhledávací prostředky uvedené v písmenu a) prvního pododstavce by měly přinejmenším umožňovat:

                           a)

                           vyhledávání pomocí společných označení kategorií připojených k regulovaným finančním informacím při jejich podání do mechanismu pro ukládání, např.: jméno emitenta; datum podání; země emitenta; název dokumentu; odvětví/obor obchodování a druh regulovaných informací;

                           b)

                           dynamické nebo řetězové vyhledávání;

                           c)

                           vyhledávání pro více zemí na základě jednoho požadavku.

                     Pokyny by měly rovněž vypracovat společné seznamy pro zavedení označení dílčích kategorií s ohledem na odvětví/obor obchodování a druh regulovaných informací.

         KAPITOLA V
   NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ A URČENÍ

               23.

               Členské státy se vyzývají, aby do 31. prosince 2008 Komisi informovaly o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení.

               24.

               Toto doporučení je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 11. října 2007.

            Za Komisi

         Charlie McCREEVY

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38.

      (2)  Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.

      (3)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.

      (4)  Úř. věst. L 191, 13.7.2001, s. 43.

      (5)  Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/99/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 137).


title: Doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---              KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                         V Bruselu dne 30.11.2008
                                         KOM(2008) 716 v konečném znění
                             Doporučení pro
                         ROZHODNUTÍ RADY,
              kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc
                                  Návrh
                         ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc Společenství
                           (předložený Komisí)
EN                                                                      EN
 ---pagebreak---                                         DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        ÚVOD
   Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly akumulovanou
   vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo dosaženo během posledních
   dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového deficitu veřejných financí a postupné
   snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské finanční trhy od počátku října 2008 pod
   silným tlakem. Tento tlak souvisí s relativně vysokou finanční zranitelností způsobenou
   maďarským velkým vnějším dluhem (jenž se blíží 100 % HDP) a který byl v nedávné době
   podpořen úvěry v zahraničních měnách určených soukromému sektoru, a nejvyšším poměrem
   veřejného zadlužení v regionu (zhruba 66 % HDP). Orgány rychle oznámily balíček
   komplexních politických opatření, jejichž cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit tlak na
   finančních trzích. Opatření zahrnují zrychlené snižování deficitu jak v roce 2008, tak i v roce
   2009, jež by snížilo vládní potřebu financování a určitý počet kroků zaměřených na uvolnění
   trhu s vládními dluhopisy a zvýšení likvidity na trhu s devizovými swapy. Avšak s ohledem
   na skutečnost, že v letech 2008 a zejména v roce 2009 je možné očekávat prudké zhoršení
   kapitálového a finančního účtu zapříčiněné otřesy na finančních trzích, bude v tomto období
   Maďarsko potřebovat výraznou finanční podporu, jež se do konce roku 2009 bude
   pravděpodobně pohybovat v řádu 20 miliard EUR.
   2.        MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHLED
   V polovině roku 2006 byl zahájen program fiskální konsolidace za účelem odstranění
   vysokých fiskálních a vnějších nerovnováh, jež se vytvořily v minulých letech (celkový
   schodek veřejných financí dosáhl v roce 2006 9,3 % a deficit běžného účtu 7,5 %). Tato
   opatření zahrnovala mj. zmrazení výdajů, krácení veřejných investic, zvýšení daní a snížení
   dotací cen. Následně výrazně klesl výstup veřejného sektoru, zejména ve zdravotnictví,
   vzdělávání a veřejné správě. Soukromý sektor v roce 2007 vykazoval určitou odolnost vůči
   poklesu ekonomiky, což bylo podpořeno přístupem k novým úvěrům. Investice dále mírně
   rostly, a to díky silnému nárůstu vývozů o zhruba 16 %, ačkoliv zisky podniků se kvůli
   podstatnému růstu nákladů spojených se mzdami snížily. Mírně vzrostla také spotřeba, a to o
   0,7 %, i přes pokles reálných mezd způsobených prudkým nárůstem cen ropy a potravin, jenž
   byl doprovázen zvýšením regulovaných cen a daně z přidané hodnoty. Celkově se roční růst
   HDP zpomalil z 4,1 % v roce 2006 na 1,1 % v roce 2007, přičemž inflace se zdvojnásobila a
   činila téměř 8 %, tedy podstatně více než oficiální inflační cíl.
   Účinky fiskálního balíčku postupně odeznívají a ekonomika se mohla od roku 2008 zotavovat
   a dosáhnout růstu potencionálního produktu (mírně pod 3 %) ve 2–3 letech. Zpomalení v EU
   a zbytku světa, jež je silnější než se čekalo, však podstatně oslabuje výhled na výkon exportu,
   který v minulých letech představoval hlavní motor růstu maďarské ekonomiky. Současné
   finanční obtíže a s nimi spojené zpřísnění úvěrových podmínek zesílily ochlazení a dále
   zhoršily perspektivy růstu. Zpřísněním úvěrových podmínek jsou nejvíce postiženy soukromá
   spotřeba a investice, zatímco investice podnikového sektoru by se ještě mohly udržet, přičemž
   se očekává, že příliv prostředků z EU (ze strukturálního fondu a Fondu soudržnosti) by mohl
   do určité míry podpořit hospodářský růst. Očekává se, že roční růst HDP bude v roce 2008
   nižší než 2 % a v roce 2009 prudce zpomalí, přičemž v roce 2010 by mělo dojít k obratu. S
   ohledem na vysokou míru nejistoty související se současnými podmínkami na finančních
   trzích, existuje dokonce riziko, že by se HDP mohl v roce 2009 snížit a následné zotavení by
   mohlo být pomalejší.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    3.        VEŘEJNÉ FINANCE
   V roce 2007 byl schodek veřejných financí radikálně snížen na 5 % HDP, přičemž v roce
   2006 činil 9,3 % HDP. Toto snížení schodku je výsledkem programu fiskální konsolidace,
   jenž byl znovuzvolenou vládou zahájen v létě 2006 a který zahrnoval řadu zvýšení daní, jakož
   i krácení cenových dotací, zmrazení výdajů (zejména u platů ve veřejném sektoru) a
   nominální snížení veřejných investic. V polovině července 2008 vláda upravila svoji
   prognosu deficitu na 3,8 % HDP (oproti cíli ve výši 4 % HDP obsaženém v poslední
   aktualizaci konvergenčního programu a schváleném Radou), a to z důvodu příjmů ústředního
   rozpočtu, jež byly vyšší, než se očekávalo.
   V reakci na turbulence na maďarských finančních trzích vláda dne 10. října oznámila
   dvanácti-bodový akční plán pro posílení důvěry trhu. Plán zahrnoval zejména snížení cílů pro
   výši schodku: pro rok 2008 ze 3,8 % na 3,4 % HDP a pro rok 2009 ze 3,2 % na 2,9 % HDP,
   tento schodek byl dále snížen na 2,6 % HDP. Pro rok 2008 by dosažení ambicióznějšího cíle
   pro výši schodku o hodnotě 3,4 % bylo zaručeno následujícími opatřeními: i) úspora výdajů v
   některých vládních programech a nižší očekávané výdaje na spolufinancování v důsledku
   pomalejšího čerpání prostředků z EU (0,15 % HDP); jakož i ii) v případě potřeby trvalé
   zmrazení nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokud jde o rok 2009, předpokládá
   se, že cíle pro výši schodku nižšího o 0,6 % HDP bude dosaženo i) zpětvzetím plánovaných
   daňových úprav, u nichž se původně očekávalo, že v roce 2009 budou mít za následek snížení
   příjmů o 0,55 % HDP, zatímco vyrovnávací opatření na výdajové straně potrvají, a ii)
   dodatečnými škrty na výdajové stránce ve výši 0,6 % HDP (omezení vládních programů a
   provozních nákladů rozpočtových institucí, jakož i odloženou indexací některých sociálních
   transferů) obsažených v revidovaném návrhu rozpočtu předloženém dne 18. října, jakož i iii)
   dodatečnými opatřeními o hodnotě cca. 1 % HDP, a to snížením třináctých důchodů a platů ve
   veřejné sféře, jakož i zmrazením platů ve veřejném sektoru.
   Revitalizace reformního procesu fiskálního řízení je rovněž součástí dvanáctibodového
   akčního plánu vlády. Revidovaný legislativní dokument byl parlamentu předložen dne 17.
   října. Obsahuje také některé důležité prvky alternativních návrhů opozičních stran (např.
   víceleté výdajové stropy pro subsektor ústřední vlády a zřízení Fiskální rady vedle Úřadu pro
   rozpočtovou legislativu). Revidovaný plán stanoví, že roční rozpočet by byl začleněn do
   tříletého rámce, jenž by obsahoval také střednědobá numerická pravidla. Nový legislativní
   návrh má být schválen prostou většinou.
   4.        FINANČNÍ TRHY
   I když se během převážné části roku 2008 podmínky na maďarských finančních trzích
   vyvíjely zhruba stejně jako u obdobných zemí v regionu (přestože v některých obdobích byla
   volatilita vyšší1), na počátku října se trhy dostaly do velkého tlaku, přičemž byl zastaven
   obchod na primárním trhu s vládními dluhopisy, velmi prudce poklesly burzovní kurzy a
   prudce poklesl směnný kurz, což vedlo k výraznému nárůstu rozpětí u výnosů u vládních
   dluhopisů a swapů úvěrového selhání (CDS). Zdá se, že toto je spojeno s nedostatkem
   likvidity ve finančním systému, zejména pokud jde o likviditu v cizích měnách, jež se zdražila
   z důvodu pociťovaného nárůstu rizika protistrany a zvýšeného rizika u zemí střední a
   východní Evropy.
   Po turbulencích na trzích na začátku října orgány oznámily několik opatření, jež mají zmenšit
   napětí na finančních trzích. Kromě restriktivních rozpočtových plánů, jež sníží požadavky na
   1
            Např. trh s vládními dluhopisy se na jaře 2008 dostal dočasně pod tlak, a to hlavně kvůli změně
            portfolia u tuzemských penzijních fondů.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    čisté financování, patří mezi tato opatření následující : 1) Uvolnění investičních pravidel pro
   penzijní fondy, 2) Otevření nové facility pro devizové swapy u Maďarské národní banky (dále
   jen „MNB“) dne 13. října, jejímž účelem je usnadnit vzájemný kontakt kupujících a
   prodávajících devizových swapů a tím překonat riziko protistrany, 3) Nová pohotovostní
   facilita pro banky, jež byla dána k dispozici od 16. října a skrze niž může MNB poskytovat
   bankám jednodenní euro-forintové swapy. Tato nová facilita je zaručena dohodou o zpětném
   odkupu s ECB, skrze niž ECB poskytne MNB úvěrovou facilitu do výše 5 miliard EUR. 4)
   Dne 16. října MNB oznámila rovněž opatření na podporu domácího trhu s dluhopisy ve shodě
   s primárními dealery. 5) Dne 22. října MNB zvýšila úrokovou sazbu o 300 bazických bodů,
   aby zastavila propad domácí měny (k tomuto okamžiku ztratil maďarský forint vůči euru od
   počátku října 14 %).
   Maďarský parlament schválil dne 13. října zvýšení limitu pro pojištění vkladů z 6 na 13
   milionů HUF. Odhaduje se, že pod tento nový limit spadá zhruba 90 % příslušných vkladů.
   Toto legislativní opatření bylo doprovázeno politickým závazkem ručit v případě potřeby za
   všechny vklady. Maďarské orgány kromě toho zintensivnily svoji spolupráci s místním
   Výborem pro finanční stabilitu (zřízeným v roce 2004) a rozvinuly mezinárodní kontakty s
   orgány dohledu.
   5.        PLATEBNÍ BILANCE A POTŘEBA EXTERNÍHO FINANCOVÁNÍ
   Hlavním motorem růstu HDP v minulých letech byl růst čistých exportů, tažený prudkým
   celosvětovým růstem, který rovněž výrazně přispíval k postupnému snižování poměru deficitu
   běžného účtu k HDP, jenž se snížil z 7,5 % v roce 2006 na 6,4 % v roce 2007. V roce 2007 se
   ukázalo, že dalším důležitým faktorem bylo výrazné snížení vládní potřeby financování. Na
   kapitálovém účtu bylo dosaženo rostoucího přebytku, jež v roce 2007 dosáhl 1,1 %, a to
   částečně díky rostoucímu čerpání prostředků z EU, takže se celkové čisté vnější závazky
   stabilizovaly, třebaže na vysoké úrovni (97 % HDP). Současně rostl podíl dluhových nástrojů
   na vnějším deficitu. Toto odráží mj. trvale vysoký odliv PZI a portfoliových investic
   rezidentů, jež by po čase měly pozitivně přispět k bilanci na straně příjmů běžného účtu.
   Zatímco se podíl financování nevytvářejícího dluh v první polovině roku 2008 mírně zvýšil
   (na zhruba jednu třetinu), podíl krátkodobých závazků (s dobou splatnosti kratší než 1 rok) na
   celkovém dluhu se zvýšil na hodnotu zhruba 23 % HDP, a to zejména kvůli rostoucím
   vnějším závazkům finančního sektoru, jež nyní představují 35 % HDP (přičemž podíl vlády
   na vnějším dluhu činí 30 %).
   Očekává se, že saldo běžného účtu se bude v tomto a zejména v příštím roce dále snižovat, a
   to s ohledem na současnou depreciaci forintu a prudké snížení růstu importu v roce 2009. S
   růstem čerpání již vyčleněných prostředků z EU se očekává, že se zlepší rovněž saldo
   kapitálového účtu. Na druhé straně je s ohledem na nejnovější vývoj, zejména vývoj od
   počátku října, možné očekávat, že dojde ke zrychlení čistého odlivu portfoliových investic
   (včetně finančních derivátů), neboť vláda a banky radikálně omezují přijímání úvěrů ze
   zahraničí, což přispěje k podstatnému zhoršení kapitálového a finančního účtu v letech 2008 a
   zejména 2009. S ohledem na tento vývoj a za účelem podpory platební bilance a zvýšení
   měnových rezerv na odpovídající úroveň zastávají MMF a Komise názor, že Maďarsko bude
   do konce roku 2009 potřebovat výraznou krátkodobou a střednědobou finanční pomoc ve výši
   20 miliard EUR.
   S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že existuje vážné ohrožení
   maďarské platební bilance; a proto Komise doporučuje Radě rozhodnutí o poskytnutí
   vzájemné pomoci.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    6.        POMOC EU     V RÁMCI     SYSTÉMU     PRO   PLATEBNÍ BILANCE    JAKOŽTO SOUČÁST
             MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍ
   Střednědobá finanční pomoc pro Maďarsko v rámci systému pro platební bilance pro členské
   státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se zdá být za stávajících okolností přiměřená. Byla
   by účinná v okamžiku, kdy Maďarsko je s ohledem na zvýšení napětí na finančním trhu vážně
   ohroženo obtížemi se svou platební bilancí, ačkoliv se jeho politika od poloviny roku 2006
   výrazně zlepšila. Podpora EU Maďarsku by byla součástí většího finančního balíčku pro
   Maďarsko, v jehož rámci MMF poskytne úvěr ve výši 10,5 miliard SDR (zhruba 12,5 miliard
   EUR), a to podle dohody o pohotovostním úvěru, jež by měla být schválena dne 6. listopadu,
   a Světová banka úvěr ve výši 1 miliardy EUR. Je zcela zásadní, aby velké finanční instituce
   působící v Maďarsku i nadále poskytovaly přiměřené financování ekonomiky. Finanční
   pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku maďarských orgánů provádět
   komplexní program hospodářské politiky, jenž je zaměřen na obnovení důvěry investorů a
   zmírnění napětí, které v minulých týdnech panovalo na maďarských finančních trzích. Tento
   program bude obsažen v aktualizaci konvergenčního programu. Zejména zrychlení fiskální
   konsolidace, jež snižuje potřeby financování, a plánovaný pokrok v reformě fiskálního řízení
   odpovídají předchozím doporučením Rady v souvislosti se stanovisky ke konvergenčnímu
   programu z listopadu 2007 a zprávou o provádění národního programu reforem. Pomoc EU a
   účast Komise by rovněž napomohly zaručit úplný soulad současných politických opatření, jež
   jsou podpořena celým finančním balíčkem, s politickými doporučeními EU.
   Podmínky hospodářské pomoci by zahrnovaly reformu fiskálního řízení a podporu větších
   ambicí, pokud jde o snižování schodku, což by zaručilo, že bude provedena plánovaná
   korekce nadměrného schodku (nejpozději v roce 2009), která byla doporučena v doporučení
   Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006. Další podmínky by se
   týkaly strukturálních reforem podporovaných v rámci Lisabonské strategie, jako je posílení
   pobídek k práci s cílem zvýšit míru zaměstnanosti a přispět k dlouhodobé udržitelnosti
   veřejných financí. Monetární politika by měla být nadále zaměřena na cenovou stabilitu a
   dosažení inflačního cíle MNB (v současnosti 3 %). Dále by zahrnovaly rychlé a přísné
   provádění rozhodnutí zaměřených na zlepšení fungování finančního sektoru. A konečně by
   při kontrole dodržování podmínek byl vzat v úvahu také pokrok při plnění kritérií výkonnosti
   v rámci programu MMF. Zahrnují i) kvartální stropy na hotovostní primární výdaje ústřední
   vlády, fondů sociálního zabezpečení a mimorozpočtových fondů; ii) zabránění akumulace
   vnějších nedoplatků ve veřejném sektoru; iii) dolní hranici čistého toku měnových rezerv; a
   iv) konzultační pásmo pro 12měsíční míru změny národního ISC. Zejména přísnější kontrola
   vývoje rozpočtu během roku by mohla být užitečným dodatečným nástrojem, aby se rozpočet
   držel plánu a byl dosažen oficiální cíl pro výši schodku.
   Aby byla zaručena nezbytná flexibilita v souvislosti se současným trhem, navrhuje se umožnit
   využití swapů na úrokové sazby pro úvěrové operace, které financují tuto půjčku. Z důvodu
   ochrany rozpočtu EU by protistrany potenciálního swapu musely mít nejvyšší úvěrovou
   kvalitu.
   S ohledem na tyto skutečnosti a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Komise
   Radě doporučuje poskytnout vzájemnou pomoc uvedenou v článku 119 Smlouvy.
   Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí
   výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku na doporučení
   Komise, Rada přijala rozhodnutí, v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného
   nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002), o poskytnutí střednědobé finanční
   pomoci Maďarsku ve výši až 6,5 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební
   bilance. Tato pomoc by byla poskytnuta v souladu s dohodou s MMF. Byla by vyplacena
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    maximálně v 5 splátkách a vázána podmínkami v oblasti hospodářské politiky. Navrhované
   rozhodnutí by bylo platné dva roky ode dne vstupu v platnost.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                            Doporučení pro
                                      ROZHODNUTÍ RADY,
                        kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním
   výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly
          akumulovanou vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo
          dosaženo během posledních dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového
          deficitu veřejných financí a postupné snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské
          finanční trhy od počátku října 2008 pod silným tlakem.
   (2)    Maďarské orgány přijaly v říjnu 2008 komplexní program hospodářské politiky, jehož
          cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, jež v posledních týdnech panovalo
          na maďarských finančních trzích; zahrnuje opatření na zabezpečení přiměřené
          likvidity a financování bankovního systému, opatření pro zaručení přiměřené
          kapitalizace bank, jakož i plány na zaručení fiskální udržitelnosti a naplnění potřeb
          financování; vláda zejména změnila cíl pro výši schodku pro rok 2008 na 3,4 % HDP
          ve srovnání s cílem obsaženým v původním rozpočtu ve výši 4 % HDP a pro rok 2009
          z 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento ekonomický program a zejména pak fiskální cíle
          budou zohledněny ve státním rozpočtu, jakož i v konvergenčním programu, jež
          zahrnují rovněž další politická opatření a strukturální reformy.
   (3)    Rada pravidelně hodnotí maďarskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s
          každoročním hodnocením aktualizace maďarského konvergenčního programu a
          prováděním národního programu reforem, pravidelným hodnocením pokroku
          dosaženého Maďarskem v souvislosti s doporučením Rady v rámci postupu při
          nadměrném schodku, jakož i v souvislosti s konvergenční zprávou.
   (4)    I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu očekává Maďarsko v letech 2008 a
          2009 značnou potřebu financování (odhadovanou na zhruba 20 miliard EUR), neboť
          poslední vývoj finančních trhů naznačuje, že bilance kapitálového a finanční účtu by
          se mohla výrazně zhoršit při zrychleném čistém odlivu portfoliových investic.
   (5)    Maďarské orgány požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních
          finančních institucí a zemí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení
          měnových rezerv na odpovídající úroveň.
   (6)    Existuje vážné ohrožení maďarské platební bilance, jež odůvodňuje urychlené
          poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                            Článek 1
   Společenství poskytne Maďarsku vzájemnou pomoc.
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
   V Bruselu dne […].
                                              Za Radu
                                              předseda / předsedkyně
CS                                                                   CS
 ---pagebreak---                                                  Návrh
                                           ROZHODNUTÍ RADY,
                    kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/20022 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí
   systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států [1], a zejména na
   článek 3 odst. 2,
   s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Rozhodnutím Rady [….] bylo rozhodnuto o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku.
   (2)    Navzdory očekávanému zlepšení v běžném účtu jsou potřeby vnějšího financování
          Maďarska v roce 2008 a 2009 odhadovány na 20 miliard EUR, jelikož s ohledem na
          současný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení
          kapitálového a finančního účtu při zrychlení čistého odlivu portfoliových investic.
   (3)    Je vhodné Maďarsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 6,5 miliardy EUR
          v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států
          zavedeném v roce 2002 nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být
          poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu ve výši 10,5
          miliardy SDR (přibližně 12,5 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru,
          jejíž schválení se plánuje na 6. listopadu 2008. Světová banka rovněž
          schválila poskytnutí úvěru Maďarsku ve výši 1 miliardy EUR.
   (4)    Za správu pomoci by měla odpovídat Komise, jež by se spolu s maďarskými orgány a
          po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodla na specifických
          podmínkách hospodářské politiky, na něž by finanční pomoc byla vázána. Tyto
          podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční
          podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.
   (5)    Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance
          Maďarska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády
          za současných hospodářských a finančních podmínek,
   ROZHODLA TAKTO:
                                                Článek 1
   1.       Společenství poskytne Maďarsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 6,5 miliardy
            EUR a s průměrnou splatností maximálně 5 let.
   2
          Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    2.      Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu dvou let, a to od prvního dne po
           vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Vyžadují-li to okolnosti, může Komise po
           konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodnout o prodloužení tohoto
           období o maximálně dva roky.
                                             Článek 2
   1.      Za správu pomoci odpovídá Komise v souladu s závazky Maďarska a doporučeními
           Rady, zejména v kontextu provádění národního programu reforem, konvergenčního
           programu a postupu při nadměrném schodku.
   2.      Komise se s orgány Maďarska a po konzultaci s Hospodářským a finančním
           výborem dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční
           pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 4. Tyto podmínky se stanoví
           v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými
           v prvním odstavci. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.
   3.      Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním
           výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
           Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování
           výpůjček nebo změně finančních podmínek.
                                             Článek 3
   1.      Komise poskytne Maďarsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti
           splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.
   2.      První splátka se poskytne v závislosti na vstup dohody o úvěru a memoranda o
           porozumění v platnost.
   3.      Pokud je to nutné k financování úvěru, obezřetné použití úrokových swapů
           s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou je povoleno.
   4.      Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského
           a finančního výboru. Vyplacení každé další splátky se provádí na základě
           uspokojivého plnění nového hospodářského programu maďarské vlády včetně
           konvergenčního programu Maďarska a zejména specifických podmínek hospodářské
           politiky stanovených v memorandu o porozumění. Mezi tyto podmínky by patřily mj.
           pokroky při fiskální konsolidaci plánované vládou v souladu jak s doporučením Rady
           v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006, tak i stanoviskem
           Rady k aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2007; zvláštní opatření
           zaměřená na kontrolu výdajů, jež tvoří základ pro konsolidační proces, i pokroky při
           reformě fiskálního řízení a finančního dohledu; opatření v rámci strukturálních
           reforem podporovaná v kontextu Lisabonské strategie, jako jsou např. posílení
           pobídek k práci s cílem podporovat zaměstnanost a přispívat k dlouhodobé
           udržitelnosti veřejných financí.
   Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
   V Bruselu dne […].
                                               Za Radu
                                               předseda / předsedkyně
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                               VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU
                                (srov. článek 16 vnitřních předpisů)
    OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI
    AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE
    NÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU MAĎARSKU
    1.       NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV
             01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na
             podporu platební bilance
    2.       PRÁVNÍ ZÁKLAD:
             Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.
             Toto nařízení omezuje výši úvěrů poskytnutých členským státům v rámci tohoto
             systému na 12 miliard EUR úvěrové jistiny. Od vstupu tohoto nařízení v platnost
             nebyly v rámci systému poskytnuty žádné úvěry.
    3.       SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)
             Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Umožní to
             Komisi obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by dlužník
             (Maďarsko) selhal.
             Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze
             tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že normálně
             nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno. Dříve, než se Maďarsko stalo
             členským státem, poskytla Rada Maďarsku na základě rozhodnutí 1990/83/EHS ze
             dne 25. února 1990 a 91/310/EHS ze dne 24. června 1991 makrofinanční pomoc ve
             výši 790 milionů ECU. Všechna makrofinanční pomoc byla do roku 1998 splacena.
             3a – Běžný rok
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                             PZ
   Původní prostředky na
   finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným            pracovním
   programem
CS                                               11                                           CS
 ---pagebreak---    Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
             3b – Převody do dalšího období
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                               PZ
   Převody do dalšího
   období
   Prostředky již vyčleněné
   jiným pracovním programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
             3c – Následující rozpočtový rok
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                               PZ
   Původní prostředky na                               p.m.
   finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným             pracovním
   programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
                                                       p.m.
    4.       POPIS OPATŘENÍ
             Navrhovanou střednědobou finanční pomoc Maďarsku tvoří úvěr Společenství
             (financovaný půjčkami Společenství na kapitálových trzích) ve výši 6,5 miliard
             EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního finančního balíčku, zejména
             prostřednictvím úvěru MMF ve výši 10,5 miliard ZPČ (přibližně 12,5 miliard EUR),
             jež se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka vyčlenila celkem 1 miliardu EUR.
             Střednědobá finanční pomoc Společenství Maďarsku má za účel podpořit
             udržitelnost platební bilance Maďarska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit
CS                                                  12                                            CS
 ---pagebreak---          nový ekonomický program vlády, jehož cílem je mj. obnovit důvěru investorů a
         zmírnit současné napětí panující na finančních trzích od počátku října 2008. Pomoc
         je výrazem ochoty podpořit členský stát, jenž na základě politických opatření
         vykazuje od poloviny roku 2006 podstatná zlepšení, mezi která patří značné snížení
         schodku veřejných financí. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která
         s ohledem na významné mezinárodní (a do toho spadající mezibankovní) souvislosti
         jde nad rámec přijímací země. Tímto podporovaný nový hospodářský balíček
         zahrnuje jednak zrychlené snížení schodku roce 2008 i 2009, což povede ke snížení
         vládní potřeby financování, jednak řadu cílených opatření s cílem uvolnit trh
         s vládními dluhopisy a zvýšit likviditu na trhu s devizovými swapy. Pomoc řízená
         Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem je v neposlední řadě
         způsob, jak zajistit pokračující účast EU na formování ekonomických politik
         Maďarska a soulad těchto politik se závazky Maďarska v rámci EU a s doporučeními
         Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem, konvergenčního
         programu a postupu při nadměrném schodku.
         Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních
         institucí za účelem rozšíření úvěru pro Maďarsko se vztahuje záruka Společenství.
         Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů
         poskytnutých Maďarsku dosahuje 6,5 miliard EUR.
         Struktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud
         by Maďarsko bylo v prodlení.
         Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat
         z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije nařízení Rady (ES, Euratom) č.
         1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES,
         Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).
   5.    POUŽITÁ METODA VÝPOČTU
         Nevztahuje se na tento návrh.
   6.    ROZPIS PLATEB (V EURECH)
         Nevztahuje se na tento návrh.
   Okruh         Prostředky                                 Platby
                                                                                Následující
                                                                                rozpočtové
                                  Rok n       Rok n+1     Rok n+2     Rok n+3           roky
            Rok n
            Rok n+1
            Rok n
            Rok n+1
            Celkem
CS                                            13                                                CS