title: Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Německa na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2018

text:
               10.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 320/19

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 13. července 2018
      k národnímu programu reforem Německa na rok 2018 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2018
      (2018/C 320/05)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2018. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Priority této roční analýzy potvrdila dne 22. března 2018 Evropská rada. Dne 22. listopadu 2017 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 rovněž zprávu mechanismu varování, ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne Komise přijala rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Evropská rada potvrdila dne 22. března 2018. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení pro eurozónu“) přijala Rada dne 14. května 2018.

                  (2)

                  Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Německo jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno.

                  (3)

                  Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Německu pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (4), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Německo potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména trvale vysoký přebytek běžného účtu má přeshraniční význam a odráží nízkou úroveň investic v souvislosti s úsporami jak v soukromém, tak veřejném sektoru. Přebytek, který vzniká z velké části ve vztahu k zemím mimo Unii, se od roku 2016 mírně snížil a podle předpokladů bude v nadcházejících letech postupně klesat v důsledku rostoucí domácí poptávky, ačkoli bude během celého prognózovaného období nadále dosahovat historicky vysokých hodnot. Přestože v současnosti dochází k posunu směrem k růstu stimulovanému více domácí poptávkou, zůstávají spotřeba i investice navzdory příznivým cyklickým a finančním podmínkám a potřebám investic do infrastruktury, pro něž existuje fiskální prostor, jako podíl HDP utlumené. Byla přijata řada opatření k posílení veřejných investic, ale toto úsilí dosud nevedlo k trvale rostoucímu trendu v oblasti veřejných investic jako podílu HDP. Pokrok při realizaci doporučení v jiných oblastech je také omezený.

                  (4)

                  Dne 30. dubna 2018 předložilo Německo svůj národní program reforem na rok 2018 a dne 19. dubna 2018 svůj program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (5)

                  Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (5) může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

                  (6)

                  Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 vláda plánuje na období 2018–2021 rozpočtový přebytek ve výši 1 až 1,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2021 dosáhne 53 %. Ačkoli program stability uvádí a popisuje některá plánovaná opatření, jež obsahuje koaliční dohoda z března 2018 a která v průběhu let 2018–2021představují zhruba 1,5 % HDP, nejsou tato opatření dosud zahrnuta do projekcí programu stability, neboť ještě nebyla přijata. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí a který nebyl potvrzen nezávislým subjektem, je reálný (6). Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2018 přebytku ve výši přibližně 1,2 % HDP a v roce 2019 ve výši zhruba 1,0 %, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci. Celkově se Rada domnívá, že Německo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodrží. Zároveň při respektování střednědobého cíle tu nadále zbývá prostor pro využití fiskální a strukturální politiky k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti veřejných a soukromých investic zejména do vzdělávání, výzkumu a inovací.

                  (7)

                  Reálné veřejné investice se v období let 2015–2017 výrazně zvýšily. V tomto trendu se odráží úsilí vlády o posílení investic. Veřejné investice rostou, ale v poměru k HDP je nárůst stále mírný a přetrvává situace, kdy se značný objem investic na obecní úrovni odhadovaný na 4 % HDP nerealizuje. Veřejné kapitálové fondy v poměru k HDP stále klesají v důsledku negativních čistých investic na obecní úrovni (přibližně 6 miliard EUR ročně v letech 2010–2016). Vyřešení nedostatečných investic na obecní úrovni by si během příštího desetiletí vyžadovalo další roční veřejné investice ve výši 0,3 % HDP. Investice vyjádřené jako procentní podíl ze základního kapitálu ve vládním sektoru a veřejné investice vyjádřené jako procentní podíl veřejných výdajů jsou pod průměrem eurozóny. Byla zřízena agentura na podporu veřejných investic na obecní úrovni, jež zahájila svou činnost v roce 2017, ale je třeba dalšího úsilí, aby příslušná opatření přinesla výsledky. Spolu s příznivým stavem rozpočtu daná situace naznačuje, že existuje prostor pro zvýšení investic na všech úrovních veřejné správy, zejména na úrovni regionální a obecní.

                  (8)

                  Veřejné výdaje na vzdělávání se v roce 2016 udržely na 4,2 % HDP, což je pod průměrem Unie činícím 4,7 %. Výdaje na vzdělávání a výzkum se v roce 2016 udržely na 9,0 % HDP, což znamená, že nebyl splněn vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Tato skutečnost odpovídá odhadovanému nedostatku investic ve výši přibližně 33 miliard EUR. Ačkoli se výdaje na vzdělávání v reálných číslech zvýšily, je objem nerealizovaných investic stále značný. Zároveň problémy, k nimž patří např. narůstající počet studentů, nedostatek učitelů a další rozšiřování předškolního vzdělávání a péče, budou vyžadovat náležité veřejné finanční prostředky. Pro potenciální růst Německa mají zásadní význam další výdaje na vzdělávání, výzkum a inovace.

                  (9)

                  Digitalizace německého hospodářství postupuje pomalu a potýká se se značnými problémy. Zjevně existuje „digitální propast“ mezi venkovem a městem v pokrytí rychlým internetem (připojení příští generace dosahující 30 Mbit), jež ve venkovských oblastech představuje pouze 54 %. Německo zaostává v oblasti širokopásmového připojení s velmi vysokou kapacitou (>100 Mbit). Pouze malá část území Německa (7,3 %) je ve srovnání s průměrem Unie činícím 26,8 % pokryta vysoce výkonnými přístupovými sítěmi z optických vláken. Uvedený stav se nejčastěji stále technologicky řeší převážně modernizací stávajících měděných kabelových sítí (vektorizace). Mnoho služeb se spoléhá na vysoce rychlostní připojení a v roce 2017 se 25,3 % německých podniků domnívalo, že internetové připojení je pro jejich potřeby příliš pomalé. Nedostávající se připojení brzdí rozvoj investic, zejména malých a středních podniků, z nichž se mnohé nacházejí ve venkovských a polovenkovských oblastech. Výkonnost digitálních veřejných služeb a elektronického zdravotnictví je rovněž hluboko pod průměrem Unie.

                  (10)

                  Investice do výzkumu a vývoje jsou na vzestupu a Německo se blíží naplnění cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020. Nicméně investice jsou stále více soustředěny ve velkých firmách a středně či vysoce technologicky vyspělých výrobách a příspěvky malých a středník podniků klesají. Byla přijata řada opatření k posílení podnikatelské činnosti, zejména přilákáním soukromých investic do rizikového kapitálu. Německý trh rizikového kapitálu je však stále méně rozvinutý než v případě ostatních lídrů v oblasti inovací na mezinárodní úrovni.

                  (11)

                  I přes určitá zlepšení v posledních letech je německý daňový systém stále neefektivní, zejména z toho důvodu, že je složitý a narušuje proces rozhodování, např. v oblasti investic, financování a účasti na trhu práce. Německo klade poměrně silný důraz na přímé daně, aby zvýšilo příjmy, a existuje potenciál pro snížení deformujícího přímého zdanění nebo pro posun směrem k méně deformující dani z nemovitostí, dědické dani a spotřební dani. Výše daní a příspěvků na sociální zabezpečení z příjmu ze zaměstnání byl v roce 2015 šestý nejvyšší v Unii. Kapitálové náklady a efektivní průměrná sazba daně z příjmů právnických osob, jež se v jednotlivých regionech liší, jsou jedny z nejvyšších v Unii (28,2 % agregovaného objemu v celostátním vyjádření, přičemž průměr Unie činí 20,9 %). Kvůli vzájemné propojenosti daně z příjmu právnických osob, místní živnostenské daně a solidárního příspěvku je systém daně z příjmu právnických osob složitý, předpokládá vysoké administrativní náklady a narušuje míru a alokaci investic. Kromě toho má daň z příjmu právnických osob nepříznivý dopad na finanční rozhodování zvýhodněním financování na dluh. Toto zvýhodnění je sedmé nejvyšší v Unii. Snížení kapitálových nákladů vlastního kapitálu by mohlo posílit soukromé investice a poměrně málo rozvinutý trh rizikového kapitálu. Kromě toho jsou předpisy pro převod daňových ztrát nadále poměrně přísné, když za daný rok omezují výši zdanitelného příjmu na 60 %.

                  (12)

                  Regulace je v Německu stále velmi omezující, zejména pokud jde o podnikové služby, regulovaná povolání a administrativní formality pro přeshraniční poskytování služeb. Zásadní omezení se týkají mimo jiné právní formy a držení podílů. Míra úbytku v odvětvích klíčových podnikových služeb, jako jsou právní, účetní, architektonické a inženýrské činnosti, je pod průměrem Unie, zatímco hrubé provozní sazby v těchto odvětvích jsou nad průměrem, což naznačuje nižší konkurenční tlaky. Jelikož mají služby úlohu dílčího vstupu, zvyšuje méně restriktivní regulace služeb produktivitu v navazujících odvětvích intenzivně využívajících služby.

                  (13)

                  Výkonnost německého trhu práce je velice silná. Nezaměstnanost ve čtvrtém čtvrtletí roku 2017 klesla na rekordně nízkou hodnotu 3,6 % a zaměstnanost dosáhla 79,8 %. Míra nezaměstnanosti mladých lidí (6,8 % v roce 2017) je jednou z nejnižších v Unii. Německo se potýká s rostoucím nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil, zatímco potenciál trhu práce některých skupin je stále nedostatečně využit. Podíl osob pracujících na částečný úvazek, zejména žen, osob přistěhovaleckého původu a osob s pečovatelskými povinnostmi, patří k nejvyšším v Unii. U ženy mezi klíčové faktory patří nedostatek motivace k delší pracovní době, k níž je třeba přičíst nedostatek zařízení péče o děti a celodenní školy. Zvláštní daňové předpisy, zejména pro druhé výdělečně činné osoby a pro pracovníky s nízkými příjmy, a zablokování stropu výdělku v rámci minijobu na 450 EUR daly vzniknout dalším faktorům, které odrazují od delší pracovní doby. Německo má jedno z nejvyšších daňových zatížení osob s nízkými příjmy, z nichž většina jsou ženy. Vysoký podíl žen pracujících na částečný úvazek doprovází jeden z největších rozdílů mezi ženami a muži v oblasti práce na částečný úvazek v Unii (37,5 % oproti průměru Unie činícímu 23,1 %). Tato skutečnost přispívá ke značnému rozdílu v odměňování žen a mužů v Německu.

                  (14)

                  Nominální růst mezd zůstal v roce 2017 mírný (o 2,4 %), a to i přes rekordně nízkou nezaměstnanost a vysoký počet volných pracovních míst. Tato relativně nevýrazná úroveň je částečně zapříčiněna pomalým růstem produktivity ve službách, nízkou přítomností kolektivního vyjednávání v některých odvětvích a snížením strukturální nezaměstnanosti. Reakce na zvýšení inflace byla omezená, přičemž růst reálných mezd poklesl z 1,8 % v roce 2016 na 0,7 % v roce 2017. Od počátku roku 2018 může na základě kolektivních smluv docházet k poněkud rychlejšímu růstu mezd; vývoj v této oblasti stojí za to sledovat. Podíl osob s nízkými příjmy zůstává vysoký a existuje prostor pro zvyšování počtu odpracovaných hodin v nižších mzdových decilech. Nárůst přistěhovalectví nebránil růstu mezd v odvětvích s nízkými mzdami. Zavedením zákonné všeobecné minimální mzdy v roce 2015 a jejím následným zvýšením v roce 2017 se zvýšily mzdy osob s nejnižšími příjmy. Vedle zvýšení mezd se ve stávajícím kole vyjednávání o mzdách sociální partneři zaměřují na pružnost pracovní doby.

                  (15)

                  Německo má obecně robustní systém sociální ochrany. Nicméně do roku 2015 se míra rizika chudoby pro obyvatelstvo celkově trvale zvyšovala, než se v roce 2016 trend mírně obrátil. V roce 2015 rovněž začala klesat příjmová nerovnost, což dokládá mírné snížení v poměru S80/S20 díky zvýšení příjmů chudších domácností. Nedávné zlepšení situace v oblasti chudoby pracujících v roce 2016 bylo rovněž mírné a mohli se z něj těšit pouze muži.

                  (16)

                  Německo může zlepšit kontakt starších pracovníků s trhem práce, což by zvýšilo příjem starších osob, oživilo možnou produkci, napomohlo adaptaci napjatých podmínek na trhu práce a starší lidé by již nemuseli tolik preventivně spořit. Rizika fiskální udržitelnosti jsou v současné době nízká, a to hlavně díky poměrně vysokému primárnímu přebytku. Nicméně se očekává, že Německo bude mít podle zprávy o stárnutí z roku 2018 do roku 2070 jeden z největších nárůstů výdajů na důchody v Unii. Míra ohrožení rizikem chudoby ve stáří (tj. nad 65 let) činila v roce 2016 17,6 % a pohybovala se nad průměrem Unie, jenž byl 14,7 %. Očekává se, že budoucí zhoršení přiměřenosti důchodů v povinném prvním pilíři zvýší riziko chudoby ve stáří, zejména u osob s nízkými příjmy, osob s atypickými pracovními smlouvami a osob, jež přerušovaly zaměstnání. Rozdíly v důchodech žen a mužů patří k největším v Unii. Zatímco míra zaměstnanosti u lidí ve věku 60 až 64 let (58,4 % v roce 2017) patřila mezi nejvyšší v Unii, míra zaměstnanosti u lidí ve věku 65 až 69 let se pohybovala ve střední třetině členských států (16,1 %).

                  (17)

                  Socioekonomická situace je nadále významným faktorem ovlivňujícím výsledky vzdělávání a začlenění na trhu práce. Podle Programu pro mezinárodní hodnocení žáků z roku 2015 přispívá v přírodních vědách k podstatnému tříletému rozdílu ve školní docházce mezi nejnižšími a nejvyššími společenskými vrstvami. Německé údaje potvrzují tuto podstatnou souvislost i u základního vzdělávání. Značný problém to představuje pro žáky přistěhovaleckého původu. Ve srovnání s žáky a studenty narozenými v Německu je u nich mnohem pravděpodobnější, že předčasně ukončí školní docházku nebo nedokončí vysokou školu. V případě osob přistěhovaleckého původu není rovněž plně využit potenciál trhu práce. V roce 2017 byla míra zaměstnanosti u státních příslušníků třetích zemí (ve věku 20–64 let) o více než 27 procentních bodů nižší než u německých státních příslušníků (o 32 procentních bodů nižší u žen se státní příslušností třetí země). Účast zaměstnanců na vzdělávání dospělých představuje problém pro výkonnost trhu práce v budoucnu, neboť vzdělávání dospělých je pod průměrem EU, a to zejména v případě 7,5 milionu dospělých s nízkou kvalifikací, kteří postrádají základní dovednosti ve čtení a psaní.

                  (18)

                  V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018, národní program reforem na rok 2018 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a socioekonomickou politiku v Německu, ale také to, v jakém rozsahu dodržují pravidla a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (19)

                  Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018 a dospěla ke stanovisku (7), že Německo zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

                  (20)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2018 a program stability z roku 2018. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2,

            DOPORUČUJE Německu v období 2018–2019:

                  1.

                  Při respektování střednědobého cíle využít fiskální a strukturální politiky k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti veřejných a soukromých investic především do vzdělávání, výzkumu a inovací na všech úrovních veřejné správy, zejména na úrovni regionální a obecní. Zintenzivnit úsilí o zajištění dostupnosti infrastruktury širokopásmového připojení s velmi vysokou kapacitou po celé zemi. Zvýšit účinnost a vstřícnost daňového systému k investicím. Posílit konkurenci v odvětví služeb a regulovaných povolání.

                  2.

                  Odstraňovat faktory odrazující od delší pracovní doby, včetně vysokého daňového zatížení, zejména u osob s nízkými příjmy a u druhých výdělečně činných osob. Přijmout opatření k prodlužování produktivního období života. Při respektování role sociálních partnerů vytvořit podmínky pro vyšší růst mezd. Zlepšit výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně dovedností znevýhodněných skupin.

         V Bruselu dne 13. července 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Podle nařízení o hospodářských výhledech spolkové vlády (Vorausschätzungsverordnung) schváleného ministerstvem hospodářství a energetiky po dohodě s ministerstvem financí s účinností od července 2018 byla projektová skupina společných hospodářských prognóz (Gemeinschaftsdiagnose) určena jako nezávislý orgán pověřený posuzováním hospodářských výhledů, z nichž vycházejí návrhy rozpočtových plánů a programy stability ve smyslu zákona o hospodářských výhledech (Vorausschätzungsgesetz).

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku

text:
               21.12.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 460/1

      DOPORUČENÍ RADY
      4. prosince 2018
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku
      (2018/C 460/01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 16. června 2017 Rada v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) rozhodla, že v roce 2016 bylo v Rumunsku zjištěno významné odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle ve výši –1 % HDP. Vzhledem k zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 16. června 2017 vydala pro Rumunsko doporučení, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2017 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Dne 5. prosince 2017 Rada shledala, že Rumunsko v reakci na doporučení ze dne 16. června 2017 nepřijalo žádné účinné opatření, a vydala nové doporučení. V tomto novém doporučení Rada Rumunsko vyzvala, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP. Dne 22. června 2018 Rada shledala, že Rumunsko v reakci na revidované doporučení ze dne 5. prosince 2017 nepřijalo žádné účinné opatření.

                  (2)

                  Dne 22. června 2018 Rada podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU rozhodla, že v Rumunsku bylo zjištěno závažné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle i v roce 2017. Vzhledem ke zjištěnému závažnému odchýlení Rada dne 22. června 2018 vydala pro Rumunsko doporučení (2), aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí (3) nepřekročila v roce 2018 hodnotu 3,3 % a v roce 2019 hodnotu 5,1 %, což v obou letech odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,8 % HDP. Dále Rumunsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Rumunsku lhůtu do 15. října 2018, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na doporučení ze dne 22. června 2018 přijalo.

                  (3)

                  Dne 13. července 2018 Rada Rumunsku doporučila, aby v letech 2018 a 2019 zajistilo plnění jejího doporučení ze dne 22. června 2018 k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle (4).

                  (4)

                  Komise ve dnech 27. a 28. září 2018 v Rumunsku vykonala posílenou kontrolní misi pro účely sledování na místě podle čl. –11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Komise svá předběžná zjištění předala rumunským orgánům k připomínkám a dne 21. listopadu 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna.

                  (5)

                  V reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 předložily rumunské orgány dne 16. října 2018 zprávu o účinných opatřeních (5). Vzhledem k informacím, které rumunské orgány v této zprávě uvedly, a s ohledem na celkové posouzení vycházející z prognózy Komise z podzimu 2018 Rada dne 21. listopadu 2018 rozhodla, že Rumunsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018.

                  (6)

                  S ohledem na absenci účinných opatření a na kumulovanou vysokou odchylku od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle je vhodné Rumunsku podat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU týkající se vhodných opatření, která mají být přijata.

                  (7)

                  Strukturální schodek Rumunska se v roce 2016 zvýšil o 2,1 % HDP a v roce 2017 o 1,2 % HDP. V roce 2017 dosáhl 3,4 % HDP a v prognóze Komise z podzimu 2018 se předpokládá, že se od roku 2018 do značné míry stabilizuje. Aby byly kumulované odchylky napraveny a Rumunsko se po dřívějších propadech dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů, mělo by se být strukturální úsilí o snížení schodku o 0,8 % HDP stanovené v doporučení Rady ze dne 22. června 2018 doplněno dalším úsilím. S ohledem na rozsah zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle se další úsilí o snížení schodku o 0,2 % HDP jeví jako dostatečné. Toto úsilí urychlí návrat k střednědobému rozpočtovému cíli, aniž by to ohrozilo hospodářský růst.

                  (8)

                  Požadované zlepšení strukturálního salda o 1,0 % HDP v roce 2019 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí, která v roce 2019 nepřekročí 4,5 %.

                  (9)

                  Komise ve své prognóze z podzimu 2018 předpokládá, že v roce 2019 dojde k dalšímu zhoršení strukturálního salda o 0,1 % HDP. S ohledem na požadované strukturální zlepšení na úrovni 1,0 % HDP je proto zapotřebí, aby byla v roce 2019 přijata strukturální opatření v celkové výši 1,1 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2018.

                  (10)

                  Komise ve své prognóze z podzimu 2018 předpokládá v roce 2019 schodek veřejných financí ve výši 3,4 %, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou. Zdá se, že požadovaná strukturální korekce je rovněž přiměřená, aby se zajistilo, že Rumunsko v roce 2019 bez problému dodrží referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

                  (11)

                  Nereagování na dřívější doporučení ke korekci zjištěného značného odchýlení a nebezpečí překročení referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě vyžaduje, aby Rumunsko bezodkladně přijalo opatření, jejichž prostřednictvím se jeho fiskální politika vrátí zpět na obezřetnou cestu.

                  (12)

                  Pro to, aby Rumunsko dosáhlo doporučovaných rozpočtových cílů, má zásadní význam přijetí a důsledné provedení nezbytných opatření a pozorné sledování vývoje běžných výdajů.

                  (13)

                  Požadavky uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené ve fiskálním doporučení, které bylo součástí doporučení Rady ze dne 13. července 2018 určeného Rumunsku.

                  (14)

                  Rumunsko by mělo do 15. dubna 2019 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, pokud možno v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (15)

                  Je vhodné, aby toto doporučení bylo zveřejněno,

            DOPORUČUJE, ABY RUMUNSKO:

                  1)

                  přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,5 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP, a tím se dostalo na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  2)

                  ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco by opatření k rozpočtové konsolidaci měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  3)

                  podalo Radě do 15. dubna 2019 zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení. Zpráva by měla obsahovat dostatečně konkrétní a věrohodně oznámená opatření, včetně rozpočtového dopadu každého z nich, jakož i aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2019.

         Toto doporučení je určeno Rumunsku.
         V Bruselu dne 4. prosince 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Rumunsku (Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (3)  Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (4)  Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2018 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2018 (Úř. věst. C 320, 10.9.2018, s. 98).

         (5)  K dispozici na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Doporučení Rady ze dne 4. prosince 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku

text:
               21.12.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 460/4

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 4. prosince 2018
      k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku
      (2018/C 460/02)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 22. června 2018 Rada podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla, že v Maďarsku bylo zjištěno významné odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle, a Maďarsku doporučila, aby přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí (2) nepřekročila v roce 2018 hodnotu 2,8 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP (3). Dále Maďarsku doporučila, aby ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků, zatímco opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí. Rada stanovila Maďarsku lhůtu do 15. října 2018, aby jí podalo zprávu o opatřeních, která v reakci na uvedené doporučení přijalo.

                  (2)

                  Rada Maďarsku dne 13. července 2018 doporučila, aby v roce 2018 zajistilo plnění jejího doporučení ze dne 22. června 2018 (4) k nápravě závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Pro rok 2019 bylo Maďarsku doporučeno, aby zajistilo, že nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí nepřesáhne 3,9 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,75 % HDP.

                  (3)

                  Komise ve dnech 18. a 19. září 2018 v Maďarsku vykonala posílenou kontrolní misi pro účely sledování na místě podle čl. –11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97. Svá předběžná zjištění Komise předala maďarským orgánům k připomínkám a dne 21. listopadu 2018 o nich podala zprávu Radě. Tato zjištění byla následně zveřejněna.

                  (4)

                  V reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018 předložily maďarské orgány dne 15. října 2018 zprávu o účinných opatřeních (5). Vzhledem k informacím, které maďarské orgány v této zprávě uvedly, a s ohledem na celkové posouzení vycházející z prognózy Komise z podzimu 2018 Rada dne 21. listopadu 2018 rozhodla, že Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 22. června 2018.

                  (5)

                  S ohledem na neexistenci účinných opatření a na kumulovanou vysokou odchylku od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle je vhodné Maďarsku podat revidované doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se vhodných opatření, která mají být přijata.

                  (6)

                  Na základě prognózy Komise z podzimu 2018 se strukturální schodek Maďarska v roce 2017 zvýšil o 1,7 % HDP na 3,4 % a předpokládá se, že se v roce 2018 dále zhorší o 0,4 % HDP na 3,8 % HDP. V důsledku toho se strukturální schodek podle odhadů odchýlil o 2,3 % HDP od střednědobého rozpočtového cíle ve výši 1,5 % v roce 2018.

                  (7)

                  Aby byly kumulované odchylky napraveny a Maďarsko se po dřívějších propadech dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů, mělo by se s doporučenou roční strukturální korekcí pro rok 2019 ve výši 0,75 % HDP stanovenou v doporučení Rady ze dne 13. července 2018 určeném Maďarsku pojit další a vytrvalé úsilí. S ohledem na rozsah zjištěného závažného odchýlení od doporučené cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle se jako adekvátní jeví další úsilí o snížení schodku o 0,25 % HDP. Toto úsilí zrychlí korekci požadovanou k dosažení daného střednědobého rozpočtového cíle.

                  (8)

                  Požadované zlepšení strukturálního salda o 1,0 % HDP v roce 2019 je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí, která v roce 2019 nepřekročí 3,3 %.

                  (9)

                  Vzhledem k očekávanému zlepšení strukturálního salda v roce 2019 je třeba pro dosažení strukturálního zlepšení o 1,0 % HDP v roce 2019 přijmout opatření s celkovým strukturálním vlivem ve výši 0,5 % HDP ve srovnání se současným základním scénářem pro rok 2019 uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2018.

                  (10)

                  Požadavky pro rok 2019 uvedené v tomto doporučení nahrazují odpovídající prvky stanovené ve fiskálním doporučení, které bylo součástí doporučení Rady ze dne 13. července 2018 určeného Maďarsku.

                  (11)

                  Maďarsko by mělo do 15. dubna 2019 podat Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, pokud možno v rámci svého konvergenčního programu předkládaného podle článku 7 nařízení (ES) č. 1466/97.

                  (12)

                  Je vhodné, aby toto doporučení bylo zveřejněno,

            DOPORUČUJE, ABY MAĎARSKO:

                  1)

                  přijalo nezbytná opatření k zajištění toho, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů sektoru vládních institucí nepřekročila v roce 2019 hodnotu 3,3 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP, a tím se dostalo na cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle;

                  2)

                  ke snížení schodku využilo všech neočekávaných zisků; opatření k rozpočtové konsolidaci by měla zajistit trvalé a prorůstově orientované zlepšování strukturálního salda veřejných financí;

                  3)

                  podalo Radě do 15. dubna 2019 zprávu o opatřeních, která přijalo v reakci na toto doporučení. Ve zprávě by měla být uvedena dostatečně konkrétní a důvěryhodně oznámená opatření včetně rozpočtových dopadů každého z nich a aktualizované a podrobné rozpočtové projekce na rok 2019.

         Toto doporučení je určeno Maďarsku.
         V Bruselu dne 4. prosince 2018.

               Za Radu

               předseda

            H. LÖGER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Čisté primární výdaje sektoru vládních institucí se skládají z celkových výdajů sektoru vládních institucí bez úrokových nákladů, výdajů na programy Unie plně kompenzovaných příjmy z prostředků Unie a nediskrečních změn výdajů na podporu v nezaměstnanosti. Vnitrostátně financovaná tvorba hrubého fixního kapitálu je rozložena do čtyřletého období. Zohledněna jsou diskreční opatření na straně příjmů nebo zvýšení příjmů stanovená právními předpisy. Jednorázová opatření na straně příjmů i výdajů jsou kompenzována.

         (3)  Doporučení Rady ze dne 22. června 2018 k nápravě zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle v Maďarsku (Úř. věst. C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (4)  Doporučení Rady ze dne 13. července 2018 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2018 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2018 (Úř. věst. C 320, 10.9.2018, s. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Doporučení Komise (EU) 2018/2050 ze dne 19. prosince 2018 o sladění oblasti působnosti a podmínek týkajících se obecných licencí k transferu pro účely demonstrace a hodnocení podle čl. 5 odst. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (oznámeno pod číslem C(2018) 8598) (Text s významem pro EHP.)

text:
               21.12.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 327/89

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/2050
      ze dne 19. prosince 2018
      o sladění oblasti působnosti a podmínek týkajících se obecných licencí k transferu pro účely demonstrace a hodnocení podle čl. 5 odst. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES

            (oznámeno pod číslem C(2018) 8598)

      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) jsou členské státy povinny zveřejnit alespoň čtyři obecné licence k transferu.

                  (2)

                  Obecné licence k transferu jsou klíčovým prvkem zjednodušeného systému licencí zavedeného směrnicí 2009/43/ES.

                  (3)

                  Rozdíly v oblasti působnosti obecných licencí k transferu zveřejněných členskými státy, pokud jde o dotčené produkty pro obranné účely, jakož i rozdílné podmínky uplatňované na transfery těchto produktů by mohly bránit provádění směrnice 2009/43/ES a dosažení jejího cíle v oblasti zjednodušování. Je důležité sjednotit vnitrostátní přístupy týkající se oblasti působnosti a podmínek transferů podle obecných licencí k transferu zveřejněných členskými státy, a zajistit tak atraktivitu licencí i jejich používání.

                  (4)

                  Rada ve svých závěrech ze dne 18. května 2015 znovu poukázala na nezbytnost provádění a uplatňování mimo jiné směrnice 2009/43/ES. Poté, co Komise přijala dvě předchozí doporučení týkající se obecných licencí k transferu pro ozbrojené síly (2) a pro certifikované příjemce (3), oznámila v evropském obranném akčním plánu (4) a ve zprávě o hodnocení směrnice o transferech (5), že se zaměřuje na zbývající dvě obecné licence k transferu, které se vztahují na transfery za účelem demonstrace, hodnocení, výstavy, opravy a údržby.

                  (5)

                  Iniciativu uvedenou v tomto doporučení důrazně podpořili zástupci členských států ve výboru zřízeném článkem 14 směrnice 2009/43/ES. Pokyny stanovené v doporučení odrážejí výsledky jednání skupiny odborníků zřízené v rámci tohoto výboru.

                  (6)

                  Toto doporučení se použije na seznam produktů pro obranné účely (odpovídající Společnému vojenskému seznamu Evropské unie) stanovený v příloze směrnice 2009/43/ES. Toto doporučení bude podle potřeby aktualizováno, aby se zohlednily budoucí aktualizace seznamu produktů pro obranné účely.

                  (7)

                  Produkty pro obranné účely, jejichž seznam je uveden v bodě 1.1 tohoto doporučení, jsou – na základě jednání s členskými státy a s přihlédnutím k charakteristikám produktů (včetně výjimek), jako je například jejich citlivost – součástí minimálního a nevyčerpávajícího seznamu produktů, jejichž transfer členské státy povolují v rámci své OLT – DH. To znamená, že na základě OLT – DH, která je zveřejněna členským státem, lze rovněž povolit transfer jiných produktů pro obranné účely, které jsou zařazeny do přílohy směrnice 2009/43/ES a v tomto doporučení nejsou uvedeny.

                  (8)

                  V rámci jednání o tomto doporučení členské státy připomněly, že jsou povinny dodržovat závazky vyplývající z práva EU, jako je například společný postoj Rady 2008/944/SZBP (6), jakož i mezinárodní závazky v oblasti kontroly vývozu. V této souvislosti členské státy uznaly prohlášení nazvané „Politické odhodlání členských států ve věci bezpečnosti dodávek“, (7)

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      1.   OBECNÉ LICENCE K TRANSFERU PRO ÚČELY DEMONSTRACE A HODNOCENÍ

      Členským státům se doporučuje, aby upravily své obecné licence k transferu pro účely demonstrace a hodnocení v souladu s těmito prvky.
      1.1.   Produkty pro obranné účely, které jsou způsobilé pro transfer na základě obecné licence k transferu pro účely demonstrace a hodnocení, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 písm. c) směrnice 2009/43/ES

      Následující kategorie ML vytváří podskupinu seznamu produktů pro obranné účely, stanoveného v příloze směrnice 2009/43/ES. Obecnou licencí k transferu pro účely demonstrace a hodnocení (OLT – DH) by měl být povolen přinejmenším transfer produktů pro obranné účely, které jsou upřesněny v níže uvedených kategoriích ML. Členské státy se mohou rozhodnout, zda do svých OLT – DH zařadí více kategorií ML s odpovídajícími produkty pro obranné účely.
      Seznam kategorií ML, které mají být přinejmenším zahrnuty:

                  —

                  ML3. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              submunic, na které se vztahuje Úmluva o kazetové munici,

                              —

                              střel s koncovým naváděním,

                              —

                              střeliva, projektilů a hnacích náplní speciálně určených pro vojenské použití.

                  —

                  ML5. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              bod 5 b) systémů sloužících ke zjišťování a označování cíle, k určování vzdálenosti, pozorování nebo sledování cíle; zařízení pro pátrání, zpracování pořízených dat, rozeznávání a identifikaci; a zařízení pro sběr dat ze senzorů,

                              —

                              bod 5 c) zařízení pro protiopatření pro položky uvedené v bodech ML5 a) nebo ML5 b).

                        Veškeré zboží by mělo být dodáváno bez součásti šifrování a integrované databáze.

                  —

                  ML6. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných vozidel, která spadají do bodu ML6 a),

                              —

                              podvozků a střeleckých věží, které spadají do bodu ML6 a),

                              —

                              vybavení a součástí vybavení, které byly vyňaty z jiných kategorií ML.

                  —

                  ML7. Zařazeno je následující zboží:

                              —

                              bod 7 f) ochranné a dekontaminační vybavení speciálně určené nebo přizpůsobené pro vojenské použití, součásti a chemické směsi,

                              —

                              bod 7 g) vybavení speciálně určené nebo přizpůsobené pro vojenské použití pro detekci nebo identifikaci materiálů podle bodů ML7 a), ML7 b) nebo ML7 d) a součásti pro ně speciálně určené.

                  —

                  ML8. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              všech látek, které mají všechny tyto vlastnosti:

                                          —

                                          detonační rychlost, jež se rovná nebo přesahuje 8 000 m/s,

                                          —

                                          hustota, jež se rovná nebo přesahuje 1,80 g/cm3.

                              —

                              všech výbušnin uvedených níže a souvisejících směsí:

                                          —

                                          bod 8 a) 15. HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          bod 8 a) 21. RDX a deriváty, viz níže:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimethylentrinitramin, cyklonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyklohexan, hexogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6, čili 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyklohexanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          bod 8 a) 23. TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              všech látek, které by mohly být použity přímo nebo nepřímo k výrobě zbraní vypouštějících submunici, na které se vztahuje Úmluva o kazetové munici podepsaná v Oslu dne 3. prosince 2008, kromě těch, jež jsou určeny pro členské státy, které ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici.

                  —

                  ML9. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných válečných plavidel (hladinových nebo podmořských), která spadají do bodu ML9 a),

                              —

                              úplných trupů,

                              —

                              bod ML9 a) 2 d) aktivních systémů zbraňových protiopatření uvedených v bodech ML4 b), ML5 c) nebo ML11 a),

                              —

                              bod ML9 b) 4. na vzduchu nezávislých pohonných systémů (AIP) zvláště určených pro ponorky,

                              —

                              bod ML9 d) protiponorkových a protitorpédových sítí speciálně určených pro vojenské účely,

                              —

                              položek spadajících do ML9 c) podvodních detekčních zařízení speciálně určených pro vojenské účely, jejich ovládacích systémů a součástí speciálně určených pro vojenské účely.

                  —

                  ML10. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných letadel, vzdušných dopravních prostředků lehčích než vzduch, bezpilotních vzdušných prostředků, které spadají do bodů ML10 a), ML10 b) nebo ML10 c),

                              —

                              trupů pro bojová letadla a bojové vrtulníky,

                              —

                              motorů pro bojová letadla,

                              —

                              vybavení a součástí vybavení, které byly vyňaty z jiných kategorií ML.

                  —

                  ML11. Zařazeno je následující zboží:

                              —

                              bod ML11 a) g. naváděcí a navigační zařízení, kromě položek speciálně určených nebo upravených pro raketové střely, rakety, nosné rakety a bezpilotní vzdušné prostředky,

                              —

                              bod ML11 a) h. digitální zařízení pro radiokomunikaci využitím troposférického rozptylu,

                              —

                              bod ML11 a) j. automatizované systémy velení a řízení.

                  —

                  ML13. Veškeré zboží je zahrnuto.

                  —

                  ML15. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              bod ML15 f).

                  —

                  ML16. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              jakýchkoli položek týkajících se zboží, které souvisí s balistickými technologiemi a šířením CBRN.

                  —

                  ML17. Zařazeno je následující zboží:

                              —

                              bod ML17 b) stavební zařízení určené speciálně pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 d) polní ženijní vybavení určené speciálně pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML 17 j) mobilní opravárenské dílny speciálně určené nebo upravené pro opravu a údržbu vojenské výstroje a výzbroje,

                              —

                              bod ML 17 k) polní generátory speciálně určené nebo upravené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML 17 l) kontejnery speciálně určené nebo upravené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 m) trajekty, jiné než ty, které jsou uvedeny u jiných bodů Společného vojenského seznamu EU, mosty a pontony speciálně určené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 o) ochranné vybavení proti laserům speciálně určené pro vojenské použití.

                  —

                  ML21. Zařazeno je následující zboží:

                              —

                              bod ML 21 a) programové vybavení speciálně určené nebo upravené pro použití zboží uvedeného na seznamu v obecné licenci k transferu,

                              —

                              bod ML21.b) 4. programové vybavení speciálně určené pro vojenské použití nebo speciálně určené pro aplikace Velení, komunikace, řízení a zpravodajství (C3I) nebo Velení, komunikace, řízení, počítače a zpravodajství (C4I).

                  —

                  ML22. Zahrnují se:

                              —

                              pouze technologie potřebné pro použití zboží povoleného v téže obecné licenci k transferu.

            1.2.   Podmínky, které mají být začleněny do obecné licence k transferu pro účely demonstrace a hodnocení

      Uvedený seznam není vyčerpávající. Další podmínky začleněné členským státem nicméně nesmějí být v rozporu s podmínkami uvedenými níže, nebo je nesmějí ohrozit.

                  Územní platnost

                  :

                  Evropský hospodářský prostor (8)

                  Transfer pro účely demonstrace

                  :

                  Transfer jakéhokoli produktu pro obranné účely pro jeho použití v situacích, kdy dochází k simulaci provozních podmínek. Termín „transfer pro účely demonstrace“ zahrnuje zkušební střelbu ze zbraní.

                  Transfer pro účely hodnocení

                  :

                  Transfer produktu pro obranné účely za účelem jeho testování a sdílení výsledků testů. Termín „transfer pro účely hodnocení“ zahrnuje transfer technologií pro sdílení výsledků testů.

                  Opětovný transfer

                  :

                  Členské státy si podle potřeby zvolí jednu z následujících možností opětovného transferu produktu pro obranné účely po demonstraci nebo hodnocení:

                              a)

                              osvobození od povinnosti získat předchozí povolení lze provést v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. e) směrnice 2009/43/ES,

                              b)

                              zveřejnění zvláštní obecné licence k transferu pro vrácení produktů pro obranné účely po demonstraci nebo hodnocení (podle konkrétní situace), s alespoň stejným seznamem způsobilých produktů pro obranné účely,

                              c)

                              začlenění opětovného transferu do obecné licence k transferu pro účely demonstrace a/nebo hodnocení.

                  Doba trvání

                  :

                  Členské státy původu mohou stanovit lhůtu pro vrácení produktu pro obranné účely, kterou má dodavatel vůči příslušnému orgánu v členském státě původu dodržet. Členské státy, z nichž je produkt pro obranné účely v rámci opětovného transferu přemístěn, mohou pro takový transfer rovněž stanovit lhůtu, kterou má dodavatel nebo jeho zástupce dodržet.

            2.   NÁVAZNÁ OPATŘENÍ

      Členské státy se vyzývají, aby toto doporučení uvedly v účinnost nejpozději do 1. července 2019.
      Členské státy se vybízejí, aby Komisi informovaly o opatřeních, která přijaly za účelem uvedení tohoto doporučení v účinnost.
      3.   URČENÍ

      Toto doporučení je určeno členským státům.

         V Bruselu dne 19. prosince 2018.

               Za Komisi

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               členka Komise

         (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Přijato zástupci vlád členských států účastnících se činností agentury EDA, kteří se sešli v Radě, na 3551. zasedání konaném dne 19. června 2017.

         (8)  Do rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 111/2013 ze dne 14. června 2013, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) (Úř. věst. L 318, 28.11.2013, s. 12), kterým byla do Dohody o EHP začleněna směrnice 2009/43/ES, bylo vloženo výslovné znění úpravy: „Tato směrnice se nevztahuje na Lichtenštejnsko“.


title: Doporučení Komise (EU) 2018/2051 ze dne 19. prosince 2018 o sladění oblasti působnosti a podmínek týkajících se obecných licencí k transferu pro účely opravy a údržby podle čl. 5 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (oznámeno pod číslem C(2018) 8610) (Text s významem pro EHP.)

text:
               21.12.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 327/94

      DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/2051
      ze dne 19. prosince 2018
      o sladění oblasti působnosti a podmínek týkajících se obecných licencí k transferu pro účely opravy a údržby podle čl. 5 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES

            (oznámeno pod číslem C(2018) 8610)

      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) jsou členské státy povinny zveřejnit alespoň čtyři obecné licence k transferu.

                  (2)

                  Obecné licence k transferu jsou klíčovým prvkem zjednodušeného systému licencí zavedeného směrnicí 2009/43/ES.

                  (3)

                  Rozdíly v oblasti působnosti obecných licencí k transferu zveřejněných členskými státy, pokud jde o dotčené produkty pro obranné účely, jakož i rozdílné podmínky uplatňované na transfery těchto produktů by mohly bránit provádění směrnice 2009/43/ES a dosažení jejího cíle v oblasti zjednodušování. Je důležité sjednotit vnitrostátní přístupy týkající se oblasti působnosti a podmínek transferů podle obecných licencí k transferu zveřejněných členskými státy, a zajistit tak atraktivitu licencí i jejich používání.

                  (4)

                  Rada ve svých závěrech ze dne 18. května 2015 znovu poukázala na nezbytnost provádění a uplatňování mimo jiné směrnice 2009/43/ES. Poté, co Komise přijala dvě předchozí doporučení týkající se obecných licencí k transferu pro ozbrojené síly (2) a pro certifikované příjemce (3), oznámila v evropském obranném akčním plánu (4) a ve zprávě o hodnocení směrnice o transferech (5), že se zaměřuje na zbývající dvě obecné licence k transferu, které se vztahují na transfery za účelem demonstrace, hodnocení, výstavy, opravy a údržby.

                  (5)

                  Iniciativu uvedenou v tomto doporučení důrazně podpořili zástupci členských států ve výboru zřízeném článkem 14 směrnice 2009/43/ES. Pokyny stanovené v doporučení odrážejí výsledky jednání skupiny odborníků zřízené v rámci tohoto výboru.

                  (6)

                  Toto doporučení se použije na seznam produktů pro obranné účely (odpovídající Společnému vojenskému seznamu Evropské unie) stanovený v příloze směrnice 2009/43/ES. Toto doporučení bude podle potřeby aktualizováno, aby se zohlednily budoucí aktualizace seznamu produktů pro obranné účely.

                  (7)

                  Produkty pro obranné účely, jejichž seznam je uveden v bodě 1.1 tohoto doporučení, jsou – na základě jednání s členskými státy a s přihlédnutím k charakteristikám produktů (včetně výjimek), jako je například jejich citlivost – součástí minimálního a nevyčerpávajícího seznamu produktů, jejichž transfer členské státy povolují v rámci své OLT – OÚ. To znamená, že na základě OLT – OÚ, která je zveřejněna členským státem, lze rovněž povolit transfer jiných produktů pro obranné účely, jež jsou zařazeny do přílohy směrnice 2009/43/ES a v tomto doporučení nejsou uvedeny.

                  (8)

                  V rámci jednání o tomto doporučení členské státy připomněly, že jsou povinny dodržovat závazky vyplývající z práva EU, jako je například společný postoj Rady 2008/944/SZBP (6), jakož i mezinárodní závazky v oblasti kontroly vývozu. V této souvislosti členské státy uznaly prohlášení nazvané „Politické odhodlání členských států ve věci bezpečnosti dodávek“, (7)

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      1.   OBECNÉ LICENCE K TRANSFERU PRO ÚČELY OPRAVY A ÚDRŽBY

      Členským státům se doporučuje, aby upravily své obecné licence k transferu pro účely opravy a údržby v souladu s těmito prvky.
      1.1.   Produkty pro obranné účely, které jsou způsobilé pro transfer na základě obecné licence k transferu pro účely opravy a údržby, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 písm. d) směrnice 2009/43/ES

      Následující kategorie ML vytváří podskupinu seznamu produktů pro obranné účely, stanoveného v příloze směrnice 2009/43/ES. Obecnou licencí k transferu pro účely opravy a údržby (OLT – OÚ) by měl být povolen přinejmenším transfer produktů pro obranné účely, které jsou upřesněny v níže uvedených kategoriích ML. Členské státy se mohou rozhodnout, zda do svých OLT – OÚ zařadí více kategorií ML s odpovídajícími produkty pro obranné účely.
      Seznam kategorií ML, které mají být přinejmenším zahrnuty:

                  —

                  ML3. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              submunic, na které se vztahuje Úmluva o kazetové munici,

                              —

                              střel s koncovým naváděním,

                              —

                              střeliva, projektilů a hnacích náplní speciálně určených pro vojenské použití.

                  —

                  ML4. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              bod 4.a) bomb (leteckých), torpéd, raket, raketových střel, dalších zařízení a náloží, jakož i součástí speciálně určených nebo upravených pro vojenské použití,

                              —

                              bod 4 b) součástí speciálně určených pro účely vypouštění, kladení, klamného navádění, rušení nebo narušování, které spadají do bodu ML4 a).

                  —

                  ML5. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              bod 5.b) systémů sloužících ke zjišťování a označování cíle, k určování vzdálenosti, pozorování nebo sledování cíle; zařízení pro pátrání, zpracování pořízených dat, rozeznávání a identifikaci; a zařízení pro sběr dat ze senzorů,

                              —

                              bod 5 c) zařízení pro protiopatření pro položky uvedené v bodech ML5 a) nebo ML5 b).

                        Veškeré zboží by mělo být dodáváno bez součásti šifrování a integrované databáze.

                  —

                  ML6. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných vozidel,

                              —

                              podvozků a střeleckých věží, které spadají do bodu ML6 a),

                              —

                              vybavení a součástí vybavení, které byly vyňaty z jiných kategorií ML.

                  —

                  ML7. Zařazeny jsou následující výrobky:

                              —

                              bod 7 f) ochranné a dekontaminační vybavení speciálně určené nebo přizpůsobené pro vojenské použití, součásti a chemické směsi,

                              —

                              bod 7 g) vybavení speciálně určené nebo přizpůsobené pro vojenské použití pro detekci nebo identifikaci materiálů podle bodů ML7 a), ML7 b) nebo ML7 d) a součásti pro ně speciálně určené.

                  —

                  ML8. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              všech látek, které mají všechny tyto vlastnosti:

                                          —

                                          detonační rychlost, jež se rovná nebo přesahuje 8 000 m/s,

                                          —

                                          hustota, jež se rovná nebo přesahuje 1,80 g/cm3.

                              —

                              Všech výbušnin uvedených níže a souvisejících směsí:

                                          —

                                          bod 8 a)15. HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          bod 8 a) 21. RDX a deriváty, viz níže:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimethylentrinitramin, cyklonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyklohexan, hexogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6, čili 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyklohexanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          bod 8 a) 23. TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6),

                              —

                              veškerých látek, které by mohly být použity přímo nebo nepřímo k výrobě zbraní vypouštějících submunici, na které se vztahuje Úmluva o kazetové munici podepsaná v Oslu dne 3. prosince 2008, kromě těch, jež jsou určeny pro členské státy, které ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici.

                  —

                  ML9. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných válečných plavidel (hladinových i podmořských), která spadají do bodu ML9 a), nebo

                              —

                              úplných trupů,

                              —

                              položek spadajících do ML9 c) podvodních detekčních zařízení speciálně určených pro vojenské účely, jejich ovládacích systémů a součástí speciálně určených pro vojenské účely.

                  —

                  ML10. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              úplných letadel, vzdušných dopravních prostředků lehčích než vzduch, bezpilotních vzdušných prostředků, které spadají do bodu ML10 a) nebo ML10 c),

                              —

                              trupů pro bojová letadla a bojové vrtulníky,

                              —

                              motorů pro bojová letadla,

                              —

                              vybavení a součástí vybavení, které byly vyňaty z jiných kategorií ML.

                  —

                  ML11 – zařazeny jsou následující výrobky:

                              —

                              bod ML11 a) g. naváděcí a navigační zařízení, kromě položek speciálně určených nebo upravených pro raketové střely, rakety, nosné rakety a bezpilotní vzdušné prostředky,

                              —

                              bod ML11 a) h. digitální zařízení pro radiokomunikaci využitím troposférického rozptylu,

                              —

                              bod ML11 a) j. automatizované systémy velení a řízení.

                  —

                  ML13. Veškeré zboží je zahrnuto.

                  —

                  ML14. Veškeré zboží je zahrnuto.

                  —

                  ML15. Veškeré zboží je zahrnuto.

                  —

                  ML16. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě:

                              —

                              jakýchkoli položek týkajících se zboží, které souvisí s balistickými technologiemi a šířením CBRN.

                  —

                  ML17. Zařazeny jsou následující výrobky:

                              —

                              bod ML17 b) stavební zařízení určené speciálně pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 d) polní ženijní vybavení určené speciálně pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML 17 j) mobilní opravárenské dílny speciálně určené nebo upravené pro opravu a údržbu vojenské výstroje a výzbroje,

                              —

                              bod ML 17 k) polní generátory speciálně určené nebo upravené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML 17 l) kontejnery speciálně určené nebo upravené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 m) trajekty, jiné než ty, které jsou uvedeny u jiných bodů Společného vojenského seznamu EU, mosty a pontony speciálně určené pro vojenské použití,

                              —

                              bod ML17 o) ochranné vybavení proti laserům speciálně určené pro vojenské použití.

                  —

                  ML21. Zařazeny jsou následující zboží:

                              —

                              bod ML 21 a) programové vybavení speciálně určené nebo upravené pro použití zboží uvedeného na seznamu v OLT,

                              —

                              bod ML21 b) 4. programové vybavení speciálně určené pro vojenské použití nebo speciálně určené pro aplikace Velení, komunikace, řízení a zpravodajství (C3I) nebo Velení, komunikace, řízení, počítače a zpravodajství (C4I).

                  —

                  ML22. Zahrnují se:

                              —

                              technologie potřebné pro použití zboží povoleného v téže obecné licenci k transferu.

            1.2.   Podmínky, jež mají být zahrnuty do obecné licence k transferu pro účely opravy a údržby

      Následující seznam podmínek není vyčerpávající. Další podmínky začleněné členským státem nicméně nesmějí být v rozporu s podmínkami uvedenými níže, nebo je nesmějí ohrozit.

                  Územní platnost

                  :

                  Evropský hospodářský prostor (8)

                  Transfer pro účely opravy

                  :

                  Transfer produktu pro obranné účely za účelem jeho opravy, a nikoli za účelem jeho modernizace nebo zlepšení jeho výkonnosti.

                  Transfer pro účely údržby

                  :

                  Transfer produktu pro obranné účely za účelem jeho údržby, a nikoli za účelem jeho modernizace nebo zlepšení jeho výkonnosti.

                  Vrácení

                  :

                  Členské státy mohou požadovat existenci předchozího povolení pro původní transfer produktu, který se vrací po opravě. Členské státy si zvolí jednu z následujících možností vrácení produktu pro obranné účely po opravě nebo údržbě:

                              (a)

                              osvobození od povinnosti získat předchozí povolení v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. e) směrnice 2009/43/ES;

                              (b)

                              zveřejnění zvláštní obecné licence k transferu pro vrácení produktů pro obranné účely po opravě nebo údržbě, s alespoň stejným seznamem způsobilých produktů pro obranné účely,

                              (c)

                              zařazení vrácení do obecné licence k transferu pro účely opravy a/nebo údržby.

                  Doba trvání

                  :

                  Členské státy mohou stanovit lhůtu pro vrácení produktu pro obranné účely.

            2.   NÁVAZNÁ OPATŘENÍ

      Členské státy se vyzývají, aby toto doporučení uvedly v účinnost nejpozději do 1. července 2019.
      Členské státy se vybízejí, aby Komisi informovaly o opatřeních, která přijaly za účelem uvedení tohoto doporučení v účinnost.
      3.   URČENÍ

      Toto doporučení je určeno členským státům.

         V Bruselu dne 19. prosince 2018.

               Za Komisi

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               členka Komise

         (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Přijato zástupci vlád členských států účastnících se činností Evropské obranné agentury, kteří se sešli v Radě, na 3551. zasedání konaném dne 19. června 2017.

         (8)  Do rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 111/2013 ze dne 14. června 2013, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) (Úř. věst. L 318, 28.11.2013, s. 12), kterým byla do Dohody o EHP začleněna směrnice 2009/43/ES, bylo vloženo výslovné znění úpravy: „Tato směrnice se nevztahuje na Lichtenštejnsko“.


               30.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Využití vysílání sdělovacích prostředků jako diplomatického nástroje EU
   Doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost ze dne 2. dubna 2014 k úloze televizního, rozhlasového a internetového vysílání při vytváření představy o EU a jejích hodnotách (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na články 2 a 21 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

               —

               s ohledem na článek 167 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 10. prosince 1948, a na všechny relevantní mezinárodní nástroje v oblasti lidských práv, včetně Mezinárodního paktu o občanských a politických právech a Mezinárodního paktu o ekonomických, sociálních a kulturních právech,

               —

               s ohledem na protokol č. 29 připojený k Lisabonské smlouvě o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech,

               —

               s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na článek 11 uvedeného aktu,

               —

               s ohledem na obecné zásady EU pro lidská práva,

               —

               s ohledem na strategický rámec EU a akční plán pro lidská práva a demokracii, které dne 25. června 2012 přijala Rada (1),

               —

               s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2007 nazvané „Partnerství pro komunikaci v Evropě“ (COM(2007)0568) a na návrh interinstitucionální dohody o partnerství pro komunikaci v Evropě, který dne 3. října 2007 předložila Komise (COM(2007)0569),

               —

               s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. listopadu 2010 o veřejnoprávním vysílání v digitální době: budoucnosti duálního systému (2),

               —

               s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (3),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o kulturních dimenzích vnější činnosti EU (4),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 11. prosince 2012 o strategii digitální svobody v zahraniční politice EU (5),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2013 o svobodě tisku a sdělovacích prostředků ve světě (6),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2013 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice (7),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 11. prosince 2013 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2012 a politice Evropské unie v této oblasti (8),

               —

               s ohledem na Evropskou chartu svobody tisku,

               —

               s ohledem na svá usnesení, a to usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o rozšiřování EU: politiky, kritéria a strategické zájmy (9), ze dne 12. prosince 2013 o zprávě o pokroku Albánie (10), ze dne 6. února 2014 s názvem Zpráva o pokroku Bosny a Hercegoviny za rok 2013 (11), ze dne 6. února 2014 o zprávě o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2013 (12), ze dne 16. ledna 2014 o zprávě o pokroku Islandu za rok 2012 a povolebních perspektivách (13), ze dne 16. ledna 2014 o evropském integračním procesu v případě Kosova (14), ze dne 6. února 2014 o zprávě o pokroku Černé Hory za rok 2013 (15), ze dne 16. ledna 2014 o zprávě o pokroku Srbska za rok 2013 (16), ze dne 12. března 2014 o zprávě o pokroku Turecka za rok 2013 (17), ze dne 23. října 2013 o evropské politice sousedství: směrem k posílení partnerství. Postoj Evropského parlamentu ke zprávám za rok 2012 (18), ze dne 23. května 2013 o navracení majetku do zemí arabského jara procházejících procesem transformace (19), ze dne 14. března 2013 o vztazích mezi EU a Čínou (20) a ze dne 13. prosince 2012 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost týkající se jednání o nové dohodě mezi EU a Ruskem (21),

               —

               s ohledem na článek 97 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A7-0248/2014),

               A.

               vzhledem k tomu, že nezávislé evropské audiovizuální sdělovací prostředky zprostředkovávají evropské i světové veřejnosti společnou vizi a podporují hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, jako jsou lidská práva a základní svobody včetně svobody projevu, ale i pluralismus, nezávislé myšlení, kulturní rozmanitost, pluralitu názorů a základní hodnotu spočívající v prosazování nenásilného řešení konfliktů, tolerance a respektu, a to jak v rámci EU, tak v kontextu jejích vnějších vztahů;

               B.

               vzhledem k tomu, že jakékoli ohrožení nezávislosti sdělovacích prostředků, ať už na základě vládních zásahů, zastrašování novinářů, nedostatečné transparentnosti ve vlastnických strukturách nebo na základě upřednostnění komerčních zájmů, narušuje v každé zemi svobodu sdělovacích prostředků a pluralismus;

               C.

               vzhledem k tomu, že bez ohledu na úlohu EU při dohledu nad uplatňováním článku 11 Listiny základních práv Evropské unie při provádění právních předpisů EU za strany členských států nesou hlavní odpovědnost za to, že bude zaručena a chráněna svoboda projevu a sdělovacích prostředků, vlády; vzhledem k tomu, že v právních předpisech EU, zejména v protokolu č. 29 připojeném k SEU, je zakotveno, že systém veřejného vysílání v členských státech přímo souvisí s demokratickými, sociálními a kulturními potřebami každé společnosti a s potřebou zachovat pluralitu sdělovacích prostředků;

               D.

               vzhledem k tomu, že rozhlasové a televizní vysílání, které je stále více doplňováno internetovými mediálními službami, je účinným a nákladově efektivním způsobem umožňujícím oslovit občany Evropy a třetích zemí a představuje hlavní zdroj informací pro většinu občanů EU i mimo ni;

               E.

               vzhledem k tomu, že nové digitální a internetové mediální platformy přispívají ke zvýšení rozmanitosti a pluralismu a mají zvláštní význam v zemích, kde je přístup k tradičnějším zdrojům informací omezený;

               F.

               vzhledem k tomu, že evropské sdělovací prostředky s mezinárodním vysíláním mohou hrát významnou úlohu při celosvětové propagaci hodnot demokracie, svobody sdělovacích prostředků a lidských práv, při vyjasňování různého vnímání v různých státech, seznamování s politikami EU, utváření skutečné evropské perspektivy a při poskytování spolehlivých a kvalitních informací pro veřejnost, a to především na základě pevného a nepolevujícího odhodlání dodržovat zásadu novinářské objektivity;

               G.

               vzhledem k tomu, že vysílání s cílem šířit demokracii a podporovat lidská práva ve třetích zemích nespadá výslovně do působnosti mediální politiky EU;

               H.

               vzhledem k tomu, že je nutné v rámci vnějších vztahů EU vytvořit soudržnou evropskou strategii pro mediální vysílání, na jejímž základě by bylo možno prosazovat základní hodnoty EU a její cíle jako aktéra globálního dění a utvářet diskusi a prohlubovat pochopení problémů zahraniční politiky;

               I.

               vzhledem k tomu, že počáteční unijní financování „Evropského rádia pro Bělorusko“ a průběžná projektová podpora nezávislého televizního a rozhlasového vysílání ve třetích zemích jsou dobrým příkladem toho, jak lze podporovat svobodu projevu a další základní práva a svobody v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP);

               J.

               vzhledem k tomu, že vytvoření evropské rozhlasové služby s celosvětovým působením by bylo velmi užitečným a komplexním nástrojem z hlediska vnějších vztahů EU a prosazování všeobecných demokratických hodnot a lidských práv; vzhledem k tomu, že využití internetových technologií by mohlo realizaci této iniciativy usnadnit;

               K.

               vzhledem k tomu, že EU podporuje mezinárodní zpravodajský kanál Euronews, který vysílá ve 13 jazycích a jehož vysílání je srozumitelné pro 53 % světové populace, je dostupný 410 milionům domácností ve 155 zemích, disponuje celosvětovým satelitním pokrytím, v Evropě je kanálem s potenciálně největším publikem a v arabských zemích a v zemích subsaharské Afriky je prvním nearabským zpravodajským kanálem, který je celosvětově bezplatně dostupný prostřednictvím různých mobilních zařízení;

               L.

               vzhledem k tomu, že EU má smlouvu o službách se zpravodajským kanálem Euronews již od roku 2005 a poskytuje mu základní finanční prostředky ve výši 5 milionů EUR ročně, aby mohl vytvářet a vysílat řadu programů o evropských záležitostech; vzhledem k tomu, že v letech 2007 a 2009 byly podepsány další dvě smlouvy o službách, podle nichž bude Euronews v následujících 5 letech vyplaceno 5 milionů EUR ročně na vysílání v arabštině a v perštině; vzhledem k tomu, že v prosinci roku 2010 podepsala EU s Euronews víceletou rámcovou dohodu o partnerství; vzhledem k tomu, že finanční příspěvek Komise určený zpravodajskému kanálu Euronews stanovila Komise ve svém rozhodnutí ze dne 8. května 2013 týkajícím se přijetí pozměněného pracovního programu na rok 2013 v oblasti komunikací, které slouží jako finanční rozhodnutí (C(2013)2631); vzhledem k tomu, že příjmy stanice Euronews budou v roce 2014 podle odhadů tvořit z 9 % licenční poplatky akcionářů, ze 49 % komerční zisky a ze 42 % finanční prostředky poskytnuté Komisí a jejími jednotlivými generálními ředitelstvími;

               M.

               vzhledem k tomu, že redaktorská nezávislost na jakýchkoli politických zásazích je spolu s nestranností, rozmanitostí a úctou k divácké veřejnosti hlavním prvkem výročního prohlášení, v němž se stanice Euronews zavazuje vůči svým divákům (22);

               N.

               vzhledem k tomu, že v roce 2009 vypracovala Komise posouzení hlavní smlouvy Euronews, které potvrdilo jedinečný a ekonomicky výhodné postavení Euronews jakožto celoevropského zpravodajského subjektu, který v Evropě nabízí své služby většímu množství diváků než jeho konkurenční mezinárodní zpravodajské stanice (23);

               1.

               předkládá Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost (ESVČ) tato doporučení:

                           a)

                           pochopit význam svobodných evropských sdělovacích prostředků, a zejména finančně udržitelného a nezávislého veřejnoprávního vysílání, pro prosazování demokratických hodnot EU a informování veřejnosti o politikách a cílech v rámci SZBP, a to zejména na základě zvyšování porozumění, pokud jde o otázky, které Evropu spojují i rozdělují, a sbližování evropských občanů v otázkách porozumění zahraniční politice;

                           b)

                           zavést soudržnou a silnou strategii EU pro mediální vysílání v rámci vnějších vztahů EU, a tím podporovat svobodu projevu a pluralitu médií a podporovat a posilovat demokracii a lidská práva v Evropě a ve třetích zemích; začlenit tuto vysílací strategii mezi integrované nástroje SZBP;

                           c)

                           v rámci této strategie stanovit konkrétní přístup k evropskému rozhlasovému a televiznímu vysílání, a to bez ohledu na nezávislost sdělovacích prostředků a na pravomoci členských států, pokud jde o pověření k provozování veřejné vysílací služby, o její vymezení a organizaci, která:

                                       i)

                                       posílí příznivé vysílací prostředí ve třetích zemích pro rozvoj nezávislých a profesionální rozhlasových a televizních stanic;

                                       ii)

                                       podpoří mezinárodní vysílání evropských rozhlasových a televizních stanic, aby mohly:

                                                   —

                                                   působit v pluralitním a konkurenčním mediálním prostředí (díky okamžitému přístupu přímo k aktuálním událostem, možnosti využívat nejnovější technologie a postavení v čele digitální revoluce) a vytvářet původní a různorodý obsah;

                                                   —

                                                   být redakčně nezávislé;

                                                   —

                                                   důsledně dodržovat vysílací chartu, která požaduje přesné a objektivní informace a vyvážený a komplexní obraz rozmanitosti EU a jejích členských států, a dodržovat novinářský kodex se zvláštním důrazem na politiky zaměřené na zaručení novinářské nezávislosti, přesnosti a vyváženosti, a v tomto ohledu vytvořit jejich vlastní nezávislé etické kodexy a definovat jejich redakční identitu;

                                                   —

                                                   poskytovat platformu pro výměnu názorů a diskusi v souvislosti se sociálně nebo politicky relevantními otázkami, a tím vést a utvářet diskusi z evropské perspektivy díky široké síti zpravodajů a povzbuzovat zájem a zapojení veřejnosti;

                                                   —

                                                   využívat různé způsoby vysílání zpráv a pořadů prezentujících názory, včetně televizního a rozhlasového vysílání a vysílání prostřednictvím internetu, sociálních médií a mobilních platforem, s cílem dosáhnout co možná největšího rozšíření informací pro veřejnost mimo EU;

                                                   —

                                                   odpovídajícím způsobem odrážet rozmanitost názorů a prostředí v EU, a to včetně názorů a situací v nových členských státech;

                                                   —

                                                   být aktivní při školení budoucích předních evropských novinářů i novinářů ze třetích zemí;

                                                   —

                                                   bez obav řešit závažné otázky, zabývat se jimi do hloubky a ukazovat objektivní realitu z různých úhlů pohledu;

                           d)

                           uznat, že Euronews se svou širokou sítí národních zpravodajských společností a velkým rozšířením má potenciál hrát významnou úlohu v mediální oblasti a při podněcování diskuse o Evropě, a to i ve třetích zemích; rovněž ale uznat, že aby tuto úlohu mohla stanice Euronews hrát, měla by

                                       i)

                                       disponovat prostředky umožňujícími pokračovat v mnohojazyčném vysílání, a to i v neevropských jazycích;

                                       ii)

                                       nepolevovat v úsilí o posilování redakční nezávislosti;

                                       iii)

                                       disponovat prostředky umožňujícími podporovat vzdělávání novinářů v evropských otázkách a i nadále nabízet příležitosti pro vzdělávání externích novinářů, zejména prostřednictvím projektu Euronews Network;

                                       iv)

                                       být dále finančně i strukturálně rozvíjena, aby její vysílání dosáhlo úrovně srovnatelné s celosvětovými zpravodajskými stanicemi;

                                       v)

                                       zveřejňovat na svých internetových stránkách přehled svých příjmů s cílem zajistit transparentnost svých činností;

                           e)

                           poskytnout přímou projektovou externí finanční podporu EU pro ty vysílací subjekty, které již dodržují ve své činnosti nejpřísnější standardy novinářské nezávislosti, přesnosti a vyváženosti a které podporují hodnoty EU, a pro projekty, na jejichž základě by vysílací subjekty nedosahující příslušného stupně nezávislosti, přesnosti a udržitelnosti, mohly tyto standardy splnit, a to s přihlédnutím k tomu, že předpokladem pro každé další financování by mělo být hodnocení výkonu podle měřitelných kritérií;

                           f)

                           iniciovat na úrovni EU úvahy zaměřené na zřízení evropské rozhlasové služby s celosvětovou působností;

                           g)

                           systematicky se při všech dvoustranných jednáních s příslušnými třetími zeměmi zabývat omezováním svobody sdělovacích prostředků s cílem maximalizovat dopad navrhované strategie EU pro mediální vysílání v rámci jejích vnějších vztahů;

                           h)

                           zvýšit povědomí členských států o významu vysílání sdělovacích prostředků z hlediska vnějších vztahů EU a hledat v zájmu větší soudržnosti způsoby, jak navrhovanou strategii EU koordinovat s opatřeními a strategiemi členských států v této oblasti;

                           i)

                           usilovat o vytvoření příznivého vysílacího prostředí ve třetích zemích a o rozvoj nezávislých a profesionální rozhlasových a televizních stanic;

                           j)

                           pohotově reagovat v případech, kdy dojde k rušení satelitních signálů pro mezinárodní vysílání evropských sdělovacích prostředků ve třetích zemích nebo kdy třetí země přeruší vysílání evropských stanic;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost a pro informaci členským státům.

      (1)  Dokument Rady 11855/2012.

      (2)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

      (3)  Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

      (5)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0040

      (15)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324