title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2020 2020/C 282/11

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/68

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2020
      (2020/C 282/11)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Chorvatsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Chorvatsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Chorvatsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která souvisí s vysokou úrovní veřejného, soukromého i vnějšího dluhu v kontextu nízkého potenciálního růstu.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Představuje závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společností i hospodářství. Vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává otřesy ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států ia na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI) a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Chorvatsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč regiony Chorvatska, a to z důvodu rozdílných modelů specializace. Obzvlášť dotčeny budou pobřežní oblasti a ostrovy, které se výrazně spoléhají na cestovní ruch. Situace tudíž vyžaduje cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 30. dubna 2020 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Chorvatsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší z přebytku ve výši 0,4 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 6,8 % HDP v roce 2020 a zlepší se na schodek ve výši 2,4 % HDP v roce 2021. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 73,2 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 86,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19.

                  (13)

                  Chorvatsko v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a podnikům. Podle konvergenčního programu z roku 2020 dosahují tato rozpočtová opatření výše 2,8 % HDP. Dvěma hlavními opatřeními jsou subvence placené podnikům na udržení zaměstnanců a osvobození od daně přiznaná nejhůře zasaženým podnikům. Chorvatsko navíc přijalo opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, kterou konvergenční program z roku 2020 odhaduje na 1,3 % HDP. Tato opatření zahrnují odklady daní z příjmu fyzických a právnických osob a odklady sociálních příspěvků. Opatření, která Chorvatsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo chorvatské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit -7,1 % HDP v roce 2020 a -2,2 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že míra veřejného zadlužení dosáhne 88,6 % HDP v roce 2020 a v roce 2021 se sníží na 83,4 %.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Chorvatsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 nebylo naplněno.

                  (16)

                  V reakci na pandemii COVID-19 Chorvatsko promptně přijalo dalekosáhlá opatření na ochranu svých občanů a omezení šíření viru. Pandemie (a související omezující opatření) vedla k vážnému narušení obchodní činnosti, což mělo negativní dopady na trh práce. Odhaduje se, že reálný HDP klesne v roce 2020 o 9,1 % a v roce 2021 se zlepší o 7,5 %, zatímco míra nezaměstnanosti se podle prognózy Komise z jara 2020 zvýší na 10,2 % v roce 2020 a sníží se na 7,4 % v roce 2021. Odvětví cestovního ruchu, které představuje velmi významný podíl chorvatského hospodářství, bude těžce zasaženo. Chorvatsko se zároveň muselo vypořádat s důsledky silného zemětřesení v Záhřebu dne 22. března 2020. Ke zmírnění negativního dopadu na hospodářství přijalo Chorvatsko soubor ambiciózních opatření, včetně opatření na podporu mezd, osvobození od daní a sociálních příspěvků a jejich odkladů, podpory pro malé a střední podniky, doplňkových záruk pro pojištění vývozu a moratorií na splátky úvěru, a zvláštní opatření pro cestovní ruch a další vysoce dotčená odvětví.

                  (17)

                  Šíření onemocnění COVID-19 je zkouškou odolnosti chorvatského systému zdravotní péče. Přístup ke zdravotní péči je sice v Chorvatsku obecně dobrý, avšak neuspokojené léčebné potřeby z důvodu vzdálenosti jsou jedny z nejvyšších v Unii. Vyváženější geografické rozložení pracovníků a zařízení zdravotní péče by umožnilo snadnější přístup ke službám zdravotní péče. Rozdělení příslušnosti u zařízení zdravotní péče v Chorvatsku mezi ústřední orgány státní správy a orgány správních oblastí by bylo možno zlepšit. Ústřední vláda musí hradit dluhy nemocnic ve vlastnictví správních oblastí, ale má jen omezené prostředky k ovlivnění toho, jak jsou řízeny. Užší spolupráce mezi ústřední vládou a správními oblastmi je zásadní pro zajištění dodávek klíčových léčivých přípravků a pro schopnost přijmout opatření k omezení šíření COVID-19. Používání nástrojů elektronického zdravotnictví umožňuje snížit přímé kontakty mezi zdravotnickými pracovníky a pacienty a také snižuje riziko infekcí. Používání elektronických předpisů je velmi rozšířené, ale podíl hlášení a zdravotnické dokumentace v digitální formě je velmi nízký.

                  (18)

                  Vzhledem ke zpomalení hospodářské činnosti mají zaměstnavatelé potíže s placením mezd, což, jak se očekává, povede ke zvýšení míry nezaměstnanosti a chudoby, a ještě zvýrazní územní rozdíly. Účast na opatřeních aktivní politiky na trhu práce je tradičně velmi nízká, avšak za stávajících okolností se tyto programy dostávají do popředí. Za účelem poskytování podpory zaměstnavatelům a minimalizace počtu propuštění by taková opatření, ale i jiné časově vázané režimy podpory, zejména krátkodobé pracovní programy, měly být posíleny. V krátkodobém horizontu chrání pracovní místa, ale také ve střednědobém horizontu existuje prostor pro zlepšení předvídání potřeb trhu práce během fáze oživení. Chorvatské veřejné služby zaměstnanosti by měly zvýšit úsilí o podporu pracovníků při rozvoji vhodných dovedností (např. digitálních dovedností), rozvíjet informační strategie pro neaktivní obyvatelstvo a přispět k potírání nehlášené práce podporou legálního zaměstnávání. Podpora v nezaměstnanosti neposkytuje propuštěným pracovníkům odpovídající záchrannou síť, neboť má malý rozsah a nízkou přiměřenost. Potenciál ke snížení chudoby u minimálního příjmu je rovněž hodnocen jako slabý, a to v kontextu vysoké míry chudoby a sociálního vyloučení, územních rozdílů a rizikových faktorů souvisejících s věkem, pohlavím a zdravotním postižením.

                  (19)

                  Spolehlivost internetového připojení vyvolává obavy. Přístup k vysokorychlostnímu internetu není mezi domácnostmi v Chorvatsku rozšířen. Přibližně 70 % domácností má pevné širokopásmové připojení a pouze 6 % domácností má pevné širokopásmové připojení o rychlosti nejméně 100 Mb/s. To by mohlo zejména ve venkovských oblastech bránit práci na dálku a distančnímu vzdělávání, zejména u zranitelných skupin, jako jsou studenti ze znevýhodněných rodin nebo se zdravotním postižením. Tyto skupiny mohou být vyloučeny z náhlého přechodu k digitalizovanější společnosti. V úzké spolupráci se sociálními partnery by měly být posíleny alternativní pracovní režimy využívající digitální technologie, neboť podíl pracovníků, kteří pracují na dálku (6 až 7 %), představuje polovinu průměru Unie.

                  (20)

                  V některých hospodářských odvětvích se projevuje nedostatek pracovních sil, zejména pro nedostatečné dovednosti. Podpora získávání odpovídajících dovedností, včetně digitálních dovedností, během počátečního vzdělávání a odborné přípravy a později prostřednictvím rekvalifikace a zvyšování kvalifikace by mohla zvýšit produktivitu a odstranit nedostatky v oblasti dovedností. Na všech úrovních je třeba zlepšit kvalitu a inkluzivnost systému vzdělávání a odborné přípravy a je třeba pokračovat v reformě učebních osnov. Zavedení digitálního vzdělávání již prokázalo v krizi způsobené COVID-19 svou hodnotu; je třeba dalšího rozvoje infrastruktury a materiálů pro digitální vzdělávání a odbornou přípravu a dalšího rozvoje digitálních dovedností učitelů, žáků i dospělých.

                  (21)

                  Chorvatsko by mělo podpořit trvalý tok úvěrů a dalšího financování, včetně nebankovního financování, k životaschopným vypůjčovatelům, kteří jsou negativně zasaženi krizí způsobenou COVID-19. Chorvatsko přijalo řadu stimulačních opatření a režimů podpory pro malé a střední podniky. Mělo by i nadále usilovat o zajištění rychlé a trvalé podpory likvidity pro podniky prostřednictvím úvěrů a záruk, zejména státních záruk, se zaměřením na malé a střední podniky, by se překonala krize a uhladila se cesta k oživení. Pro uspokojení svých potřeb co do financování spoléhají podniky v Chorvatsku silně na bankovní úvěry a peněžní toky. Bankovní systém by měl být podpořen zárukami s cílem otevřít nové financování pro malé a střední podniky a zlepšit přístup k financování. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Osvobození od daní a umožnění odložených plateb daní a sociálních příspěvků rovněž přispělo ke zlepšení likvidity podniků.

                  (22)

                  Bylo obnoveno úsilí o snížení administrativní zátěže a regulačních omezení. Provoz podniků je však nadále obecně brzděn stále vysokou regulační a administrativní zátěží, například pokud jde o povolení, do určité míry též požadavky na podávání zpráv a dále daňovými postupy. Zjišťování administrativní a finanční zátěže pokračuje konzultacemi se zúčastněnými stranami a prostřednictvím zvláštních internetových stránek a zavádějí se opatření ke snížení nejvíce zatěžujících povinností. Zásadní význam má rovněž zajištění hladkého přístupu k profesím a jejich výkonu zefektivněním jejich regulačních rámců a souvisejících správních postupů, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, včetně živnostníků. Byl proveden přezkum parafiskálních poplatků a v květnu 2020 přijala vláda první akční plán.

                  (23)

                  Na podporu hospodářského oživení bude důležité realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Chorvatsko by mělo podpořit investice do odvětví podporujících růst, a přispět tak k zelené a digitální transformaci. Moderní a robustní digitální infrastruktura má zásadní význam pro digitální transformaci veřejné správy a podniků. V souvislosti s digitální transformací jsou nezbytným předpokladem investice do sítí s velmi vysokou kapacitou, včetně sítě 5G. Investice by měly podpořit cíle Chorvatska v oblasti dekarbonizace a transformace energetiky nastíněné v chorvatském národním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Chorvatsko má zvláštní prostor a příležitost investovat do udržitelné městské a železniční dopravy, energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a environmentální infrastruktury. Navíc pokud jde o hospodaření s vodou a nakládání s odpady, Chorvatsko značně zaostává za průměrem Unie a pro udržení hospodářského rozvoje Chorvatska jsou nutné investice. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Chorvatsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Chorvatsku z roku 2020. To by Chorvatsku umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (24)

                  Efektivnost veřejné správy v Chorvatsku je pod průměrem EU. Nedostatečná schopnost koncipovat a provádět politiky a projekty narušuje efektivnost a rychlost, i pokud jde o provádění fondů ESI, jež pro Chorvatsko představují významnou příležitost ke zmírnění důsledků krize a podpoře oživení ekonomiky. Provádění nového systému strategického plánování spolu s ohlášenou národní rozvojovou strategií nepostupuje. Nadto existuje vysoká územní roztříštěnost veřejné správy a nerovnováha mezi příslušností a zdroji na místní úrovni. To přispívá k nestejné kvalitě veřejných služeb poskytovaných po celé zemi a zvyšuje administrativní náklady.

                  (25)

                  Podstatná zpoždění a zdlouhavá řízení u občanských a obchodních soudů nadále ovlivňují podnikatelské prostředí a efektivní řešení úpadků, zatímco problémy v oblasti kvality a účinnosti trestního soudnictví brzdí boj proti hospodářským a finančním trestným činům. Bylo dosaženo pokroku při řešení nejstarších otevřených soudních případů a při používání elektronické komunikace u soudů, zbývá však prostor pro zlepšení.

                  (26)

                  Zatímco doporučení určená Chorvatsku v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (27)

                  Finanční sektor Chorvatska je dobře kapitalizován a ziskový, přičemž kvalita aktiv v bankovním sektoru se v posledních několika letech zlepšila. Finanční instituce však vzhledem ke svým expozicím vůči odvětvím, které jsou nejvíce zranitelná v souvislosti s šířením onemocnění COVID-19, pravděpodobně budou čelit určitému stresu. Byla zavedena opatření ke zmírnění negativního dopadu opatření proti šíření nákazy na podniky. Je zásadní, aby tato opatření byla dočasná, úzce spojena s rozšířením onemocnění a adekvátní účelu, tj. napomáhat podnikům, které se potýkají s finančními potížemi, vrátit se k životaschopnosti. Tento přístup podpoří podniky, aniž by narušil pokrok, kterého Chorvatsko dosáhlo při zlepšování stability finančního sektoru.

                  (28)

                  Pokračující úsilí o posílení rámce pro prevenci a postihování korupce má zásadní význam pro zajištění oživení po krizi způsobené COVID-19 a pro dosažení efektivního, odpovědného a transparentního přidělování a rozdělování finančních prostředků a zdrojů. Přes částečné provedení několika akčních plánů problémy korupce a střetů zájmů v podnikatelské sféře přetrvávají ve značné míře. K zajištění transparentního a efektivního využívání veřejných prostředků je třeba dalšího úsilí o posílení rámce pro prevenci a postih korupce. Je třeba účinnějších nástrojů pro prevenci a postihování korupce, zejména na místní úrovni. I nadále je třeba posílit mechanismy dohledu pro místní úředníky a osoby jmenované do místních veřejnoprávních podniků, stejně jako zajistit, aby Komise pro řešení střetů zájmů mohla plnit svou zásadní preventivní úlohu. Očekává se, že v roce 2020 budou zahájeny iniciativy ke zvýšení transparentnosti, jako je zveřejnění majetku soudců a státních zástupců.

                  (29)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Chorvatsko plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (30)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Chorvatska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Chorvatsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Chovatsku určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Chorvatsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (31)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (32)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Tato doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou níže promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Chorvatsku v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Zvýšit odolnost systému zdravotní péče. Prosazovat vyvážené geografické rozložení pracovníků a zařízení zdravotní péče, užší spolupráci mezi všemi úrovněmi správy a investice do elektronického zdravotnictví.

                  2.

                  Posílit opatření a instituce na trhu práce a zlepšit přiměřenost podpor v nezaměstnanosti a systémů minimálního příjmu. Zlepšit přístup k digitální infrastruktuře a službám. Podporovat získávání dovedností.

                  3.

                  Zachovat opatření pro zajištění likvidity malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Dále snížit parafiskální poplatky a omezení regulace trhu se zbožím a službami. Realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na environmentální infrastrukturu, udržitelnou městskou a železniční dopravu, čistou a efektivní výrobu a využívání energie a vysokorychlostního širokopásmového připojení.

                  4.

                  Posílit kapacitu a efektivitu veřejné správy při koncipování a provádění veřejných projektů a politik na centrální i místní úrovni. Zlepšit efektivnost soudního systému.

         V Bruselu dne 20. července 2020

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 64.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2020 2020/C 282/12

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/74

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Itálie na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2020
      (2020/C 282/12)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Itálii pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Itálie učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Itálie v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména vysoký veřejný dluh a dlouhodobě slabá dynamika produktivity implikují rizika s přeshraničním významem, a to v situaci vysoké nezaměstnanosti a stále vysokého objemu úvěrů se selháním.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila rozšíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Představuje závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společností i hospodářství. Vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává otřesy ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Itálie se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se projeví nerovnoměrně napříč italskými regiony a územími z důvodu dlouhodobých hospodářských a sociálních rozdílů, odlišného potenciálu konkurenceschopnosti a odlišného stupně závislosti na cestovním ruchu. To obnáší riziko rozšíření regionálních a územních rozdílů v Itálii a prohloubení rozdílných tendencí mezi méně rozvinutými a rozvinutějšími regiony, mezi sociálními periferiemi a ostatními městskými oblastmi, jakož i mezi některými městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož vedle výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 30. dubna 2020 předložila Itálie svůj program stability z roku 2020.

                  (11)

                  Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo o zadlužení.

                  (12)

                  V programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 1,6 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 10,4 % HDP v roce 2020. Předpokládá se, že schodek klesne na 5,7 % HDP v roce 2021. Poměr veřejného dluhu k HDP se poté, co se v roce 2019 stabilizoval na 134,8 % HDP, v roce 2020 podle programu stability z roku 2020 zvýší na 155,7 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemií COVID-19. Rozpočtové projekce vycházejí z rizik, zejména značné výše veřejných záruk a volatility výnosů státních dluhopisů.

                  (13)

                  Itálie v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijala včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, omezení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosahují v roce 2020 tato rozpočtová opatření výše 4,5 % HDP. Tato opatření zahrnují posílení zdravotní péče a civilní ochrany, rozšíření systémů mzdových příplatků a finanční podporu pro osoby samostatně výdělečně činné a podniky. Itálie navíc zavedla opatření, která sice nemají přímý rozpočtový dopad, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, včetně odkladů daní a úvěrových záruk. Opatření, která Itálie přijala, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo italské saldo veřejných financí, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit -11,1 % HDP v roce 2020 a -5,6 % HDP v roce 2021. Předpokládá se, že míra veřejného zadlužení dosáhne 158,9 % HDP v roce 2020 a v roce 2021 se mírně sníží na 153,6 %.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu nedodržení pravidla o zadlužení v roce 2019 a plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Itálie. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že nelze dostatečně doložit závěr, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 bylo, nebo nebylo splněno, přičemž kritérium schodku splněno nebylo.

                  (16)

                  Pandemie COVID-19 vystavila národní systém zdravotní péče nebývalému tlaku, přičemž prokázala jeho strukturální nedostatky a potřebu zvýšit připravenost k reakci na krizové události. Ačkoli průměrné výdaje na zdravotní péči jsou pod průměrem Unie, vyznačuje se italský zdravotní systém vysoce specializovanými a vysoce kvalitními univerzálními službami a obecně se mu daří poskytovat dostupnou péči. Zejména při vypuknutí pandemie COVID-19 bylo však provádění některých opatření k omezení volného pohybu osob zpomalováno roztříštěností správy systému zdravotní péče a koordinací mezi ústředními a regionálními orgány. Reakce regionálních systémů zdravotní péče na krizi byla založena především na mimořádné mobilizaci, zejména pracovníků ve zdravotnictví a místních sociálních služeb. Tato mobilizace kompenzovala omezení fyzické infrastruktury, omezený počet zdravotnických pracovníků a omezený objem investic zaměřených na zlepšování struktur a služeb v předchozích letech. Vláda vynaložila značné úsilí na oslabení šíření viru způsobujícího onemocnění COVID-19, zmírnění tlaku na nemocnice a vytvoření další kapacity zdravotní péče. V současné době se rozvíjí dlouhodobější strategie omezení volného pohybu osob s cílem zajistit bezpečný návrat k produktivní činnosti. Vedle zlepšení procesů správy věcí veřejných a plánů připravenosti na krizové situace by se politiky po pandemii COVID-19 měly navíc zaměřit na zmírnění nedostatku veřejných investic do zdravotní péče. Pro zlepšení odolnosti systému zdravotní péče a pro zaručení soustavného poskytování dostupné péče bude ve střednědobém až dlouhodobém horizontu klíčový rozvoj strategického investičního plánu. Vzhledem ke stávajícím projekcím pracovníků ve zdravotnictví by mělo být upřednostněno vypracování politik k řešení nedostatků v oblasti odborné přípravy, náboru a udržení pracovníků ve zdravotnictví.

                  (17)

                  Opatření k omezení šíření nákazy přijatá v reakci na krizi způsobenou COVID-19 mají silný negativní dopad na trh práce a sociální podmínky. Před krizí se sociální situace pomalu zlepšovala, třebaže riziko chudoby nebo sociálního vyloučení, chudoby pracujících a příjmové nerovnosti zůstávalo vysoké a existovaly velké regionální rozdíly. Vzhledem k dopadu pandemie COVID-19 a jeho důsledkům by sociální záchranné sítě měly být posíleny tak, aby zajistily odpovídající náhradu příjmů bez ohledu na postavení v zaměstnání a mezery v přístupu k sociální ochraně. Posílení náhrady a podpory příjmů je obzvláště relevantní pro pracovníky v nestandardním poměru a osoby ve zranitelném postavení. Klíčové je rovněž poskytování služeb zaměřených na sociální začlenění a začlenění na trhu práce. Nový systém minimálního příjmu, který poskytoval v minulém roce dávky více než jednomu milionu domácností (v průměru 513 EUR), může dopady krize způsobené COVID-19 zmírnit. Jeho dosah na zranitelné skupiny by však mohl být vylepšen. Vláda zavedla dočasně doplňkový „nouzový příjem“ na podporu domácností, které dosud nejsou způsobilé pro minimální příjem. Osobám zaměstnaným v šedé ekonomice, zejména v odvětvích, jako je zemědělství, potravinářský průmysl a bydlení, může rovněž hrozit, že se budou potýkat s nedostatky v přístupu k sociální ochraně a podpoře příjmů. V reakci na tuto výzvu vláda nedávno uvolnila pravidla pro legalizaci postavení nehlášených pracovníků v zaměstnání a pro získání nebo prodloužení povolení k pobytu pro pracující migranty. Vyhlídky na růst rovněž ohrožují negativní demografické trendy a odliv mozků. Vedle obtížnějších podmínek na trhu práce vede v jižních regionech a venkovských oblastech k vylidňování nedostatek kvalitních služeb. Zlepšení přístupu k elektronickým službám je klíčové, zejména na pozadí omezené mobility.

                  (18)

                  Od vypuknutí krize způsobené COVID-19 podniká Itálie kroky ke zmírnění dopadu na zaměstnanost. Režimy zkrácených úvazků „Cassa integrazione“ sehrály významnou úlohu a očekává se, že ji budou hrát i v budoucnu. Způsobilost byla rozšířena na malé podniky, mikropodniky a na všechna hospodářská odvětví a zaměstnance. Pro osoby samostatně výdělečně činné byl navíc vytvořen zvláštní (dočasný) režim. Před krizí způsobenou COVID-19 se nadále zlepšovaly podmínky na trhu práce. V roce 2019 dosáhla míra zaměstnanosti 64 %, což je historicky nejvyšší zaznamenaná míra. Stále to však bylo výrazně pod průměrem Unie. Míra nezaměstnanosti byla trvale vysoká, stejně jako jiné ukazatele stagnace trhu práce, a očekává se, že podle prognózy Komise z jara 2020 dále vzroste na 11,8 % v roce 2020, poté klesne na 10,7 % v roce 2021. Podíl smluv na dobu určitou byl rovněž vysoký, ač od poloviny roku 2018 určují vytváření pracovních míst stálá pracovní místa. V zájmu podpory udržitelného a inkluzivního oživení má do budoucna klíčový význam začlenění neaktivních mladých lidí a žen na trhu práce. Byly podniknuty některé kroky s cílem posílit veřejné služby zaměstnanosti a lépe je integrovat se sociálními službami, vzděláváním dospělých a odborným vzděláváním. Jejich kapacita pro umístění do zaměstnání však zůstává slabá a v jednotlivých regionech se značně liší. Zapojení zaměstnavatelů zůstává též okrajové. Jelikož opatření k omezení šíření nákazy jsou postupně rušena, mohou být podniky a pracovníci podpořeni pružným uspořádáním práce a prací na dálku. V reakci na krizi způsobenou COVID-19 vláda přijala dočasná opatření, jejichž cílem je sladit soukromý a pracovní život, kupříkladu podporu inteligentní práce a zvláštních dovolených a poskytování poukázek na hlídání dětí. Navzdory nedávnému úsilí jsou opatření na podporu politik v oblasti rovných příležitostí a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, jakož i poskytování cenově dostupných služeb předškolního vzdělávání a péče a služeb dlouhodobé péče nadále slabá a nedostatečně integrovaná.

                  (19)

                  Stávající nouzová situace rovněž ukazuje, že je třeba zlepšit digitální vzdělávání a dovednosti, též u dospělých osob v produktivním věku, a distančního vzdělávání. Investice do vzdělávání a dovedností jsou klíčové pro podporu inteligentního oživení podporujícího začlenění a pro pokračování v zelené a digitální transformaci. V tomto ohledu jsou výsledky vzdělávání a odborné přípravy pro Itálii i nadále velkou výzvou. Existují velké regionální rozdíly v dosažení základních dovedností a míra předčasného ukončování školní docházky je značně nad průměrem Unie (13,5 % oproti 10,3 % v roce 2019), zejména u žáků narozených mimo Unii (33 %). V souvislosti s omezeními mobility hrozí, že se budou prohlubovat regionální a územní rozdíly. V této souvislosti je obzvláště důležité investovat do distančního vzdělávání, jakož i do digitální infrastruktury a dovedností pedagogů i studujících. Itálie má oproti průměru Unie rovněž nižší podíl absolventů v přírodních vědách a inženýrství a podíl osob s dosaženým terciárním vzděláním je stále velmi nízký (27,6 % v roce 2019). Italské podniky navíc oproti srovnatelným zemím investují méně do vzdělávání svých zaměstnanců v oblasti informačních a komunikačních technologií. Nízká míra účasti dospělých s nízkou kvalifikací ve vzdělávání je rovněž znepokojivá vzhledem ke klesajícímu počtu pracovních míst vyžadujících nízkou kvalifikaci. Prohlubování dovedností a rekvalifikace jsou i nadále zásadní, pokud jde o vybavení pracovníků relevantními dovednostmi pro trh práce a podporu spravedlivé transformace k digitálnějšímu a udržitelnějšímu hospodářství.

                  (20)

                  Krize způsobená COVID-19 posílila potřebu podporovat přístup podniků k financování. Itálie přijala několik režimů na podporu peněžního toku do podniků, též dle dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím výskytu onemocnění COVID-19 (7). Účinné provádění těchto režimů, též zárukami směrovanými bankovním systémem, je klíčové pro zajištění toho, aby všechny podniky, a zejména malé a střední podniky a podniky z nejvíce zasažených odvětví a zeměpisných oblastí, jakož i inovativní podniky, měly z těchto systémů prospěch. V procesu koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Likviditu malých a středních podniků a inovativních podniků mohou rovněž podpořit přímé granty a pobídky k tržnímu financování. Inovativní podniky (často bez zajištění) mají více obtíží u přístupu k úvěru a stávající krize by situaci mohla zhoršit. Odklad daní a sociálních příspěvků státu napomohlo ke zlepšení peněžních toků podniků. Je však třeba zabránit prodlevám ve schválených platbách, ať už od správních orgánů podnikům, nebo mezi podniky, neboť ty snižují likviditu všech podniků, a zejména menších.

                  (21)

                  Na podporu hospodářského oživení bude důležité realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu zelené transformace budou obzvláště důležité pro podporu oživení a zvýšení budoucí odolnosti. Itálie je velmi zranitelná vůči extrémnímu počasí a hydrogeologickým katastrofám, včetně sucha a lesních požárů. Transformace Itálie na hospodářství neutrální z hlediska změny klimatu bude vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice po delší dobu, zejména v oblasti nové výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické infrastruktury a energetické účinnosti. Investice v rámci Zelené dohody pro Evropu za účelem boje proti změně klimatu jsou uvedeny v italském národním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Mají podstatný význam pro řešení hrozby, kterou změna klimatu představuje, a zároveň hrají zásadní úlohu v hospodářském oživení a posílení odolnosti Itálie. Investice v rámci Zelené dohody pro Evropu jsou rovněž klíčové pro snížení dopadu znečištění ovzduší na lidské zdraví v italských městech, zejména v Pádské nížině. Například provádění iniciativ v oblasti udržitelné mobility, jako je obnova místních veřejných autobusů, představuje příklad řešení přetížení dopravy i znečištění ovzduší. Deficity infrastruktury v oblasti hospodaření s vodou a nakládání s odpady, zejména v jižních regionech, mají dopad na životní prostředí a zdraví se značnými náklady a výpadky příjmů pro hospodářství. Obecněji lze říci, že odolnost vůči změně klimatu je důležitá pro veškerou infrastrukturu, včetně zdravotnické infrastruktury. To vyžaduje adaptační strategie. Řešení problémů v oblasti životního prostředí a změny klimatu, jako jsou hydrologická rizika, udržitelná městská mobilita, energetická účinnost, oběhové hospodářství a průmyslová transformace, představují příležitost ke zvýšení produktivity a vyvarování se činností nezaměřených na udržitelnost. Investice do těchto projektů mohou zároveň přispět k tvorbě pracovních míst a udržení oživení po krizi. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Itálii mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Itálii z roku 2020. To by Itálii umožnilo tento fond optimálně využít.

                  (22)

                  Opatření k omezení šíření onemocnění COVID-19 zdůraznila význam investic do digitalizace hospodářství a prokázala relevantnost digitálních infrastruktur. Nízká úroveň míry digitalizace a digitální znalosti podniků v Itálii, zejména malých a středních podniků a mikropodniků, jim zabránila v nabízení v režimu elektronického obchodování a v nabízení úvazků pro práci na dálku a v poskytování a využívání digitálních nástrojů během opatření k omezení šíření nákazy. Investice do digitalizace a dovedností soustavným a včasným prováděním cílených vnitrostátních politik mají zásadní význam pro to, aby se posílily modely elektronického obchodování a pomohlo se podnikům přizpůsobit se, jakož i pro zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti. Ukázalo se, že přístup k rychlé a spolehlivé digitální infrastruktuře je klíčový pro zajištění základních služeb ve vládě, vzdělávání, zdravotnictví a lékařství a pro monitoring a kontrolu epidemie. Itálie dále zaostává v pokrytí připojením optickými vlákny do areálů ve venkovských oblastech. Měla by být přijata konkrétní opatření, která by řešila tento odstup, jakož i dále stimulovala zavádění.

                  (23)

                  Dobře fungující výzkumný a inovační systém je výsledkem trvalé, soudržné a fakticky podložené politické podpory, investic a odpovídajícího lidského kapitálu. Současná krize způsobená COVID-19 jasně ukázala, že je třeba dále posílit rychlou výměnu údajů mezi výzkumnými pracovníky, včetně bezplatného přístupu k výsledkům a důkazům pro uživatele, a otevřenou vědu. Otevřená věda a spolupráce mezi vědou a podnikovou sférou mají jednoznačně zásadní význam pro to, aby se výsledky výzkumu, včetně výsledků, které jsou potřebné v oblasti očkovacích látek a terapií, dostaly na trh a vycházely přitom ze síly Itálie v odvětví lékařského průmyslu a výzkumu.

                  (24)

                  Efektivní veřejná správa má zásadní význam k zajištění toho, aby opatření přijatá za účelem řešení mimořádné situace a podpory hospodářského oživení nebyla při jejich provádění zpomalena. Vyplácení sociálních dávek, opatření v oblasti likvidity a předsunutí investic atd. nemusí být efektivní, pokud je narušují slabá místa ve veřejném sektoru. Ke slabinám patří zdlouhavá řízení, včetně řízení občanskoprávních, nízká úroveň digitalizace a slabá správní kapacita. Je třeba urychleně řešit postupy a kontroly, a to v situaci, kdy jsou veřejné zdroje výrazně navýšeny na podporu hospodářské činnosti. Digitalizace ve veřejné správě byla před krizí způsobenou COVID-19 nerovnoměrná. Online interakce mezi orgány a širokou veřejností byla nízká. Podíl správních postupů spravovaných regiony a obcemi, které mohou být zahájeny a zcela završeny digitálně, zůstává nízký. Krize způsobená COVID-19 rovněž odhalila nedostatečnou interoperabilitu veřejných digitálních služeb. Aby se usnadnila schopnost veřejné správy reagovat na situaci v podnikové sféře, je třeba zlepšit a zjednodušit odvětvové předpisy, přičemž je třeba odstranit zbývající překážky hospodářské soutěže. Efektivní soudní systém má klíčový význam pro atraktivní, investiční a podnikatelsky vstřícné hospodářství a bude mít zásadní význam pro proces oživení, též tím, že umožní efektivní záchranné a ozdravné rámce.

                  (25)

                  Zatímco doporučení určená Itálii v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (26)

                  Opatření, která vláda přijala na podporu domácností a podniků, jsou rovněž přínosná pro zachování kapitalizace a odolnosti bankovního sektoru ve stávajícím obtížném provozním prostředí. Navzdory přijatým zmírňujícím opatřením, včetně obezřetnostní flexibility přiznané ze strany orgánů bankovního dohledu, zatěžuje pandemie COVID-19 rovněž po celé Unii kvalitu bankovních aktiv a očekává se, že tomu tak bude i v nadcházejících týdnech a měsících, a to i v Itálii. Dotčeno je tak úsilí o snížení úvěrů se selháním, též v důsledku zpomalení činnosti soudnictví a činností v oblasti řešení znehodnocených aktiv. V tomto ohledu je důležitým předpokladem pro zachování kvality aktiv podpora udržitelných řešení pro životaschopné vypůjčovatele postižené krizí způsobenou COVID-19, též zamezením právních automatičností. Zajištění přesného vykazování zhoršení kvality aktiv a přesného vykazování obezřetných úvěrových standardů může mezitím rovněž pomoci podpořit fungování sekundárního trhu s úvěry se selháním a omezit nepříznivé dopady na stávající iniciativy týkající se odstraňování úvěrů se selháním.

                  (27)

                  Účinné předcházení korupci a její postihování může hrát při zajišťování oživení Itálie po krizi způsobené COVID-19 významnou úlohu. Transparentnost ve veřejném sektoru a posílené kontroly zaměřené na boj proti korupci mohou zejména zabránit pokusům pachatelů organizované trestné činnosti o infiltraci hospodářského a finančního života, o narušení postupů zadávání veřejných zakázek a obecněji o odklánění veřejných zdrojů potřebných pro investice. Současně by postupy zadávání veřejných zakázek měly být i nadále efektivní a měly by vyvažovat potřebu důsledného monitoringu s potřebou včasnosti. Stále vyvstávají obavy, pokud jde o dispoziční čas u trestních úseků odvolacích soudů, ale v Parlamentu jsou projednávány komplexní reformy za účelem zefektivnění trestních řízení. Protikorupční rámec Itálie byl nedávno posílen, ale je třeba jej dotvořit, a to i postihem zvolených veřejných činitelů v případě střetu zájmů.

                  (28)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Zajistí-li Itálie plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (29)

                  Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Itálie měla zajistit, aby její politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu z roku 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (30)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Itálie, kterou zveřejnila ve své zprávě o Itálii pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení pro jednotlivé země, která byla Itálii adresována v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Itálii, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (31)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (8) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

                  (32)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020 zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako nezbytný první krok k umožnění nápravy nerovnováhy. Doporučení pro jednotlivé země z roku 2020, která se přímo zabývají makroekonomickou nerovnováhou identifikovanou Komisí podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Itálii v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu systému zdravotnictví v oblasti zdravotnických pracovníků, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Posílit koordinaci mezi celostátními a regionálními orgány.

                  2.

                  Zajistit adekvátní náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně, zejména pro atypické pracovníky. Zmírnit dopad krize způsobené COVID-19 na zaměstnanost, též flexibilními úvazky a aktivní podporou zaměstnanosti. Posílit distanční vzdělávání a dovednosti, též digitální.

                  3.

                  Zajistit efektivní provádění opatření, která mají poskytnout likviditu reálné ekonomice, včetně malých a středních podniků, inovativních podniků a osob samostatně výdělečně činných, a zamezit opožděné platby. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na zelenou a digitální transformaci, zejména na čistou a efektivní výrobu a využívání energie, výzkum a inovace, udržitelnou veřejnou dopravu, nakládání s odpady a hospodaření s vodou, jakož i na posílení digitální infrastruktury s cílem zajistit poskytování základních služeb.

                  4.

                  Zlepšit efektivnost soudního systému a veřejné správy.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 69.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

         (8)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.


title: Doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2020 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/82

      DOPORUČENÍ RADY
      ze dne 20. července 2020
      k národnímu programu reforem Kypru na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2020
      (2020/C 282/13)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
      s ohledem na doporučení Evropské komise,
      s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
      s ohledem na závěry Evropské rady,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
      s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
      s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dne 17. prosince 2019 přijala Komise roční strategii pro udržitelný růst, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2020. Náležitě přitom zohlednila evropský pilíř sociálních práv vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 17. prosince 2019 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování, ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. Téhož dne přijala Komise rovněž doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny.

                  (2)

                  Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Kypru pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Kypr učinil v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019 (3) (dále jen „doporučení z roku 2019“), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Kypr potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Finanční sektor zatěžuje zejména velmi vysoký podíl úvěrů se selháním a hospodářství tíží velký objem soukromého, veřejného a vnějšího dluhu v souvislosti s mírným potenciálním růstem.

                  (3)

                  Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí, jakož i podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na úrovni členských států i na úrovni Unie.

                  (4)

                  Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

                  (5)

                  Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Obecná úniková doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (4) usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení ze dne 20. března 2020 dospěla k závěru, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku pandemie COVID-19 jsou splněny podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky, a vyzvala Radu k potvrzení tohoto závěru. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Shodli se na tom, že závažný hospodářský útlum vyžaduje ráznou, ambiciózní a koordinovanou reakci. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

                  (6)

                  Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.

                  (7)

                  Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou vnitřní trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, měla by být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování vnitřního trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí plány krizové připravenosti ve zdravotnictví. Mezi klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších plánů krizové připravenosti patří lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení.

                  (8)

                  Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 (5) a (EU) 2020/558 (6) tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100 % míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Kypr se vyzývá, aby těchto možností plně využíval a jejich prostřednictvím pomáhal nejvíce zasaženým jednotlivcům a odvětvím.

                  (9)

                  Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie COVID-19 se kvůli rozdílným modelům specializace projeví nerovnoměrně napříč regiony, a zejména pak v oblastech, které jsou výrazně závislé na cestovním ruchu, jakož i obecněji na přímém obchodu se zákazníky. To s sebou nese riziko, že na Kypru dojde k prohloubení územních rozdílů. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

                  (10)

                  Dne 7. května 2020 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

                  (11)

                  Na Kypr se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

                  (12)

                  V programu stability z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 1,7 % hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2019 na schodek ve výši 4,3 % HDP v roce 2020. V roce 2021 pak podle prognózy schodek klesne na 0,4 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2019 snížil na 95,5 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měl v roce 2020 vzrůst na 116,8 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota způsobená pandemii COVID-19. Rozpočtové projekce navíc vycházejí z rizik, konkrétně z explicitních podmíněných závazků a potenciální potřeby financování veřejných nemocnic v prvních letech provádění národního systému zdravotního pojištění.

                  (13)

                  Kypr v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijal včasná rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, potlačení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 dosáhla tato rozpočtová opatření výše 4,4 % HDP. Uvedená opatření zahrnují posílení služeb zdravotní péče prostřednictvím dodatečného rozpočtu do výše 0,5 % HDP, subvencování mzdových nákladů s cílem zachovat pracovní místa v případě pozastavení obchodních operací (2,7 % HDP) a podporu příjmu pro malé podniky a osoby samostatně výdělečně činné (0,3 % HDP). Kypr navíc oznámil opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k poskytování likviditní podpory pro podniky, včetně např. odkladu plateb DPH po dobu dvou měsíců. Opatření, která Kypr přijal, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise ze dne 13. března 2020. Plné provedení těchto krizových opatření a podpůrných rozpočtových opatření a následné přeorientování fiskální politiky směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

                  (14)

                  Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo saldo veřejných financí Kypru, za předpokladu, že nedojde ke změně politik, činit –7 % HDP v roce 2020 a –1,8 % HDP v roce 2021. Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2020 dosáhne 115,7 % HDP a v roce 2021 105 % HDP.

                  (15)

                  Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu nedodržení pravidla o zadlužení v roce 2019 a plánovaného porušení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Kypru. Celkově z analýzy Komise vyplývá, že kritérium dluhu definované ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 bylo splněno, zatímco kritérium schodku nikoli.

                  (16)

                  Kypr na rozšíření onemocnění COVID-19 reagoval řadou opatření ke zmírnění hospodářských dopadů krize. Dne 15. března 2020 předložila vláda program finanční podpory na ochranu veřejného zdraví a zajištění ekonomického přežití podniků a zaměstnavatelů. V rámci uvedeného programu bylo vyčleněno 100 milionů EUR na finanční podporu odvětví zdravotnictví v boji proti pandemii. Tyto prostředky jsou určeny mimo jiné na nábor dalšího zdravotnického, ošetřujícího a podpůrného personálu, jakož i na vybavení a infrastrukturu. Tento program také stanoví řadu opatření na podporu podniků prostřednictvím zvýšení likvidity, např. režimy podpory pro podniky a osoby samostatně výdělečně činné nebo dočasné pozastavení plateb DPH pro podniky. Součástí balíčku je také zvláštní podpora ve výši 11 milionů EUR na pomoc odvětví cestovního ruchu.

                  (17)

                  Krize COVID-19 ukazuje, že je třeba směřovat investice do zlepšování a modernizace veřejné zdravotní péče, obnovení kapacity a provádění reformy zdravotnictví. Nový systém zdravotní péče nabízí lepší přístup ke službám primární péče, odpovídající poradenství a léčbu založenou na klinických protokolech. Stanoví rovněž univerzální nárok na cenově dostupné zdravotní služby v souvislosti s rozšířením onemocnění COVID-19. Kypr má zavedený nouzový pandemický plán a vyčlenil další zdroje na prevenci a zvládnutí dopadu nákazy. Ve střednědobém horizontu bude potřeba, aby Kypr směřoval investice do zvyšování účinnosti, přístupnosti a celkové odolnosti systému zdravotní péče. Dodatečné zdroje pro systém zdravotní péče by měly zabránit budoucímu nedostatku zdravotnického personálu, klíčového zdravotnického materiálu a infrastruktury. Pro zajištění přístupu ke zdravotní péči a její zevšeobecnění je klíčové hladké provedení plánované reformy zdravotnictví. K intenzivnějšímu zavádění služeb elektronického zdravotnictví, jakož i ke zlepšení konzultací na dálku a varovných mechanismů by přispěly digitální řešení pro zdravotní péči a nové aplikace. Zásadní význam mají politiky, které zlepšují kapacitu nemocnic, řeší pracovní podmínky zdravotnického personálu a zajišťují zavedení osobních ochranných prostředků, testování, léků a zdravotnických prostředků. S ohledem na demografické změny je nezbytná integrace dlouhodobé, jakož i primární a komunitní péče, přičemž je třeba podporovat nejzranitelnější skupiny, včetně osob se zdravotním postižením.

                  (18)

                  Po soustavném pozitivním vývoji na trhu práce v posledních letech bude Kypr nyní v důsledku pandemie čelit problémům týkajícím se úrovně zaměstnanosti. Ke zmírnění socioekonomických dopadů krize bude zapotřebí vyvinout další úsilí. Kypr již přijal nouzová opatření, včetně režimů zkrácené pracovní doby a rozšíření podpory v nezaměstnanosti na osoby samostatně výdělečně. Bude potřeba zachovat zaměstnanost a zajistit provádění oznámených opatření v úzké spolupráci se sociálními partnery. Klíčové bude také posílení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti prostřednictvím stálých zaměstnanců, zejména zachováním pozic poradců v oblasti zaměstnanosti s dočasnými pracovními smlouvami, jež vyprší v druhé polovině roku 2020. Tím se zamezí dalšímu zatížení těchto služeb, a bude tak možné poskytovat účinnou podporu nově nezaměstnaným a dalším zranitelným skupinám, jako jsou mladí lidé, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a lidé se zdravotním postižením. Dále je třeba věnovat pozornost zejména podpoře přechodu ze školy do zaměstnání a pomoci mladým lidem, neboť čerství absolventi mohou čelit větším obtížím při hledání práce.

                  (19)

                  Rozšíření onemocnění COVID-19 vyžaduje vhodná opatření ke zmírnění sociálních dopadů, jakož i opatření na podporu příjmů domácností a opatření k rychlému oživení ekonomiky. Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 8,6 % a v roce 2021 poklesne na 7,5 %. Vnější poptávka po službách má výrazně klesnout, neboť se očekává, že krize obzvlášť těžce zasáhne odvětví cestovního ruchu. Měla by být zajištěna přiměřená náhrada příjmu pro všechny dotčené pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné, včetně osob, které nemají adekvátní přístup k sociální ochraně. Systémy sociální ochrany musí chránit zaměstnance, osoby samostatně výdělečně činné i nezaměstnané. Existuje prostor pro posílení systému sociální ochrany jako celku s cílem předcházet nárůstu míry chudoby a nerovnosti, a to zejména prostřednictvím pomoci nejzranitelnějším osobám, včetně dětí, neaktivních osob, nehlášených pracovníků a osob z řad přistěhovalců.

                  (20)

                  Je velmi důležité, aby byla za účasti sociálních partnerů prosazována pružná uspořádání práce, zejména v podobě práce na dálku. Pružná uspořádání práce v krátkodobém horizontu podpoří pracovníky s neočekávanými povinnostmi souvisejícími s péčí o děti a jiné závislé osoby a v dlouhodobém horizontu usnadní návrat na trh práce vysokému podílu žen, které byly v důsledku pečovatelských povinností neaktivní. Vzhledem k tomu, že u starších osob a lidí trpících chronickými onemocněními existuje větší riziko, že u nich virus vyvolá závažné onemocnění, je také velmi důležité investovat do kvalitních služeb dlouhodobé péče s cílem zajistit jejich trvalé poskytování a účinnost v krátkodobém a střednědobém horizontu.

                  (21)

                  V této krizové situaci je též nezbytně nutné zlepšit kvalitu a efektivitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevanci pro trh práce, aby mohlo dojít k jeho rychlému oživení. V době, kdy zvýšený počet lidí může přijít o práci a musí být připraven na přechod do jiného zaměstnání, je vybavení lidí odpovídajícími dovednostmi důležitější než kdy jindy. Omezení volného pohybu poukázalo na to, že Kypr čelí problémům souvisejícím s nízkou úrovní digitálních dovedností. To má negativní dopad na online aktivity, jako je práce na dálku, distanční vzdělávání a využívání služeb elektronického zdravotnictví. Pro kvalitní digitální a distanční vzdělávání je klíčový rovný přístup k infrastruktuře informačních technologií a k internetu, včetně rovného přístupu pro znevýhodněné studenty, jakož i dobře vyškolení učitelé. Aby bylo možné řešit celkově slabé výsledky vzdělávání a odborné přípravy a obecněji zlepšit dovednosti, je nezbytné pokračovat v reformě vzdělávání a zároveň investovat do řešení v oblasti digitálního učení, učení se prací a učňovské přípravy a do rozvoje kompetencí učitelů a školitelů, pokud jde o účinné využívání nástrojů IT. Existuje prostor pro zlepšení slabých výsledků v základních dovednostech a pro zvýšení účasti na vzdělávání dospělých. Aby se urychlilo provádění rekvalifikačních programů, mohly by tyto programy být v co největší míře navrženy tak, aby mohly probíhat online a po skončení pandemie následně podle potřeby začlenit fyzickou přítomnost.

                  (22)

                  Po dobu trvání krize a jejích důsledků budou také zapotřebí značné finanční prostředky na podporu podniků. Aby se zajistilo, že podniky budou moci nadále fungovat a lidé nepřijdou o práci, je nezbytné zajistit odpovídající přístup k financování a likviditě, zejména pro malé a střední podniky. V procesu koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Kypr zavedl zvláštní režim podpory pro malé podniky, jehož prostřednictvím jsou dotovány platy zaměstnanců podniků s nejvýše pěti zaměstnanci. Bezprostřední tlak kromě toho sníží pozastavení zvýšených příspěvků do vnitrostátního zdravotního systému a odklad plateb daní (např. DPH). Zásadní význam má rychlá správní koordinace, praktická podpora a účinná komunikace o podpoře dostupné malým a středním podnikům, prováděná ve spolupráci se strukturami na podporu malých a středních podniků a podnikatelskými organizacemi. Ke zlepšení peněžního toku pro malé a střední podniky může rovněž přispět urychlení smluvních plateb ze strany orgánů veřejné správy. Nově založené začínající a rychle se rozvíjející podniky mohou potřebovat zvláštní podporu, např. ve formě kapitálové účasti veřejných institucí a pobídek pro fondy rizikového kapitálu ke zvýšení investic do těchto podniků. Je důležité i nadále provádět finanční nástroje, jež byly připraveny před krizí (kyperský fond fondů pro energetiku).

                  (23)

                  Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Zásadní význam pro zajištění udržitelného hospodářského oživení a budoucího růstu má ochrana a účinné využívání přírodních zdrojů dané země. V zájmu zachování přitažlivosti Kypru pro turisty je nezbytné řešit výzvy související s přechodem na zelenou energii, účinným nakládáním s odpady a hospodařením s vodou, jakož i s ochranou přírody a biologické rozmanitosti. Ačkoli se do těchto oblastí již začalo významně investovat, je třeba do nich předsunout ještě více finančních prostředků. Kypr se potýká s významnými problémy, pokud jde o dosažení jeho cíle v oblasti emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi, pro rok 2030. Tyto problémy je třeba řešit plánováním a včasným přijímáním dodatečných opatření v souladu s národním plánem Kypru v oblasti energetiky a klimatu. Tato opatření budou vyžadovat investice, zejména v oblastech, jako je obnovitelná energie, energetická účinnost a udržitelná doprava, které mohou rovněž významným způsobem stimulovat investice do zelených technologií. Kypr musí rovněž zdokonalit svůj systém nakládání s odpady a oběhové hospodářství. Produkce odpadů je i nadále výrazně vyšší než průměr Unie, přičemž míra recyklace zůstává výrazně pod průměrem Unie. Velmi vysoká je také míra skládkování. Hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami, zejména v městských oblastech, jsou neefektivní. Velký problém představuje sucho a nedostatek vody a nedostatečná reakce by mohla mít dopady na venkovskou ekonomiku a cestovní ruch na Kypru. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Kypru mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Kypru z roku 2020. To by Kypru umožnilo uvedený fond co nejlépe využít.

                  (24)

                  Omezení volného pohybu v souvislosti s krizí COVID-19 zdůraznilo význam moderní digitální infrastruktury, všeobecného přístupu k internetu a dostupnosti digitálních služeb. Investice do digitální ekonomiky jsou zásadní pro zvýšení produktivity a urychlení hospodářského oživení po skončení krize. V indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI) Komise z roku 2020 se Kypr umístil na spodních příčkách. Pouze 45 % Kypřanů ve věku od 16 do 74 let má alespoň základní digitální dovednosti a odborníci v oblasti IKT stále představují menší část pracovní síly, než je průměr Unie (2,7 % oproti 3,9 %), což brzdí potenciál digitální ekonomiky. Míra online interakce mezi veřejnými orgány a občany je nízká, online komunikuje pouze 51 % Kypřanů. Úroveň elektronického obchodování (tj. prodej malých a středních podniků online, obrat z elektronického obchodování a přeshraniční prodej online) se zlepšuje (31,8 % v roce 2019 oproti 29,4 % v roce 2018), ale je stále pod průměrem Unie, který činí 40,1 %.

                  (25)

                  V zájmu podpory růstu produktivity a požadované digitální a environmentální transformace po skončení pandemie může Kypr dále zlepšit svůj systém výzkumu a inovací. Konkurenceschopnost Kypru brzdí slabá schopnost podniků vstřebávat výzkum a inovace. Problematické zůstává zlepšení spolupráce mezi akademickou a podnikatelskou sférou a uvádění výsledků výzkumu na trh, jež vyžaduje naléhavá opatření. Slibné kroky představují nedávná opatření, jako je zřízení nového útvaru pro výzkum a inovace a digitální politiku, jmenování nového náměstka ministra pro výzkum, inovace a digitální politiku a nový strategický rámec Kypru pro výzkum a inovace na období 2019–2023 („Innovate Cyprus“), který stanoví vyšší cíl v oblasti výzkumu a vývoje ve výši 1,5 % HDP do roku 2023 (oproti současným 0,56 %).

                  (26)

                  Pro zvýšení efektivnosti a spravedlnosti daňových systémů má zásadní význam boj proti agresivnímu daňovému plánování, jak je uznáno v doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny na rok 2020. Efekty přelévání strategií agresivního daňového plánování na jiné členské státy vyžadují koordinovaná vnitrostátní opatření, která by doplnila právní předpisy Unie. Z ekonomických důkazů vyplývá, že daňové předpisy Kypru jsou využívány pro účely agresivního daňového plánování. Kypr učinil kroky k řešení této situace provedením mezinárodních a evropských iniciativ a přijetím dodatečných vnitrostátních opatření. Určité prvky systému, jako je absence srážkové daně z dividend vyplácených do zahraničí, skutečnost, že společnosti usazené na Kypru odvádějí úroky a licenční poplatky rezidentům třetích zemí, a pravidla pro určení daňové rezidence v případě daní z příjmů právnických osob, mohou však i nadále agresivní daňové plánování usnadňovat. Je nutné pozorně monitorovat režim odpočtu pomyslných úroků. Režimy naturalizace investorů na Kypru na základě výjimky a povolení k pobytu za investice jsou navíc organizací OECD vedeny jako režimy s potenciálně vysokým rizikem zneužití. Kypr vypracoval návrhy právních předpisů zavádějících srážkové daně z dividend, úroků a licenčních poplatků pro země uvedené v příloze I unijního seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti a předložil je k právnímu prověření. Kypr kromě stávajícího řízení a kontroly rovněž vypracoval návrh na určení daňové rezidence v případě daní z příjmů právnických osob podle místa založení společnosti a předložil jej k právnímu prověření. Účinnost těchto opatření v boji proti agresivnímu daňovému plánování bude třeba posoudit.

                  (27)

                  Klíčovým faktorem pro atraktivní, investiční a podnikatelsky vstřícné hospodářství zůstává účinný soudní systém, který bude hrát v procesu oživení zásadní roli. Výrazná neefektivita soudního systému i nadále ovlivňuje vymáhání smluv a brání rychlému řešení občanských a obchodních věcí. Bylo oznámeno několik reforem, které mají řešit nejkritičtější problémy soudního systému Kypru, zejména zastaralá pravidla občanskoprávního řízení a digitalizaci soudů, vyřízení velkého počtu nahromaděných případů a chybějící celoživotní vzdělávání soudců, jejich pokrok je však pomalý.

                  (28)

                  Pro zajištění rychlého a účinného provádění opatření na oživení Kypru po krizi COVID-19 má zásadní význam posílení odolnosti a účinnosti veřejné správy. Pro odstranění překážek, které brání soudržnému provádění, investování a poskytování služeb v této zemi je nezbytné zlepšit koordinaci mezi ústřední vládou a místní samosprávou a řešit roztříštěnost a neúčinnost na místní úrovni. Pro zajištění kontinuity činností veřejné správy, jakož i pro trvalý a účinný přístup občanů a podniků k veřejným službám má zásadní význam prosazování digitalizace veřejné správy.

                  (29)

                  Zatímco doporučení určená Kypru v tomto doporučení (dále jen „doporučení z roku 2020“) se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie COVID-19 a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení z roku 2019 se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Doporučení z roku 2019 jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. To platí i pro doporučení z roku 2019 týkající se investičních hospodářských politik. Veškerá doporučení z roku 2019 by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

                  (30)

                  Pro zvládnutí krize COVID-19 a podporu hospodářství má zásadní význam zajištění celkové spolehlivosti bankovního systému a řízení rizik ohrožujících finanční stabilitu. Ačkoli se stabilita bankovního sektoru v posledních letech výrazně zlepšila, pandemie představuje pro banky zátěž v podobě zvýšení úvěrového rizika a tlaku na ziskovost a kapitalizaci. Předlužený soukromý sektor a vysoký objem úvěrů se selháním vytvářejí slabá místa a problémy, které omezují rozsah úvěrové podpory. Kyperský bankovní sektor má druhý největší podíl úvěrů se selháním v eurozóně. Proto je i nadále prioritou úsilí o snížení objemu úvěrů se selháním, a zejména vypořádávání dosavadních úvěrů se selháním, které měly být splaceny již dávno před propuknutím krize COVID-19. Pro dosažení tohoto cíle má zásadní význam pokrok ve věci státní společnosti pro správu aktiv (KEDIPES), včetně jejího organizačního modelu a strategie. Režim ESTIA náležitě usiluje o podporu a ochranu zranitelných dlužníků, tento cíl je však nezbytné sladit se zlepšováním platební kultury. V tomto ohledu by k řešení špatných úvěrů pomohlo posílení vymáhání pohledávek a podpora využívání insolvenčního rámce. Dalším důležitým úkolem zůstává urychlení vydávání vlastnických titulů zavedením strukturálního řešení nedostatků systému nemovitostních transakcí (tj. vydávání a převod vlastnických titulů).

                  (31)

                  Zásadní význam pro zajištění oživení po krizi COVID-19 a účinného, odpovědného a transparentního přidělování a rozdělování finančních prostředků má pokračující úsilí o posílení rámce k předcházení a stíhání korupce. Ačkoli je prováděn akční plán proti korupci, stále se čeká na přijetí klíčových opatření a právních předpisů, zejména návrhů zákonů o posílení transparentnosti ve veřejném rozhodovacím procesu, zřízení nezávislého orgánu proti korupci, oznamování korupce a ochraně oznamovatelů. Doposud nebyla finalizována ustanovení týkající se oddělení funkcí a postupů přijímání zaměstnanců právního úřadu.

                  (32)

                  Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Kypr plné provedení doporučení z roku 2020, přispěje tak k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

                  (33)

                  Za účelem dosažení rychlého zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jako členský stát, jehož měnou je euro, by Kypr měl zajistit, aby jeho politiky byly i nadále v souladu s doporučeními pro eurozónu na rok 2020 a byly koordinovány s politikami ostatních členských států, jejichž měnou je euro, přičemž by měly být zohledněny politické pokyny Euroskupiny.

                  (34)

                  V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru, kterou zveřejnila ve své zprávě o Kypru pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020, národní program reforem na rok 2020 a opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Kypru určena v předchozích letech. Komise vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku na Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

                  (35)

                  Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko (7) je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

                  (36)

                  Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a program stability z roku 2020. Doporučení pro jednotlivé země zohledňují potřebu řešit pandemii COVID-19 a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok, který umožní nápravu nerovnováh. Doporučení pro jednotlivé země přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 1, 3 a 4,

            DOPORUČUJE Kypru v letech 2020 a 2021:

                  1.

                  V souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Posílit odolnost a kapacitu systému zdravotní péče s cílem zajistit kvalitní a cenově dostupné služby, mimo jiné řešením pracovních podmínek zdravotnických pracovníků.

                  2.

                  Zajistit odpovídající náhradu příjmů a přístup k sociální ochraně pro všechny. Posílit veřejné služby zaměstnanosti, podporovat pružné uspořádání práce a zlepšit relevantnost vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce.

                  3.

                  Zajistit odpovídající přístup k financování a likviditě, zejména pro malé a střední podniky. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenost a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, nakládání s odpady a hospodaření s vodou, udržitelnou dopravu, digitalizaci a výzkum a inovace.

                  4.

                  Intenzivněji řešit aspekty daňového systému, které usnadňují agresivní daňové plánování ze strany fyzických osob a nadnárodních společností. Zlepšit účinnost a digitalizaci soudního systému a veřejného sektoru.

         V Bruselu dne 20. července 2020.

               Za Radu

               předsedkyně

            J. KLOECKNER

         (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Úř. věst. C 301, 5.9.2019, s. 80.

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 508/2014, pokud jde o specifická opatření pro aktivaci investic do systémů zdravotní péče členských států a do jiných odvětví jejich ekonomik v reakci na šíření onemocnění COVID-19 (investiční iniciativa pro reakci na koronavirus) (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013, pokud jde o specifická opatření k zajištění mimořádné flexibility pro využití evropských strukturálních a investičních fondů v reakci na rozšíření onemocnění COVID-19 (Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.