title: 2014/478/EU: Doporučení Komise ze dne 14. července 2014 o zásadách pro ochranu spotřebitelů a hráčů služeb hazardních her online a pro prevenci hraní hazardních her online nezletilými osobami  Text s významem pro EHP

text:
               19.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 214/38

         DOPORUČENÍ KOMISE
   ze dne 14. července 2014
   o zásadách pro ochranu spotřebitelů a hráčů služeb hazardních her online a pro prevenci hraní hazardních her online nezletilými osobami
   (Text s významem pro EHP)

      (2014/478/EU)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise v roce 2011 uspořádala veřejnou konzultaci týkající se „Zelené knihy o on-line hazardních hrách na vnitřním trhu“ (1). Ta vymezila společné cíle členských států, pokud jde o regulaci internetových služeb hazardních her, a pomohla určit klíčové prioritní oblasti pro opatření Unie.

               (2)

               Ve sdělení „Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry“ přijatém dne 23. října 2012 (2) navrhla Komise řadu opatření, která se snaží reagovat na regulační, společenské a technické problémy spojené s hazardními hrami online. Komise zejména oznámila, že předloží doporučení týkající se ochrany spotřebitelů v oblasti služeb hazardních her online, včetně ochrany nezletilých osob, a odpovědných obchodních sdělení o službách hazardních her online. Smyslem tohoto doporučení je obě tato témata zkombinovat, zlepšit ochranu spotřebitelů a hráčů a zabránit v hraní hazardních her online nezletilým osobám. Má za cíl zajistit, aby hazardní hry zůstávaly zdrojem zábavy, spotřebitelé měli k dispozici bezpečné hráčské prostředí a byla zavedena opatření, která budou snižovat nebezpečí finančních nebo společenských škod, jakož i stanovit nutná opatření, která zabrání hraní hazardních her online nezletilými osobami.

               (3)

               Ve svém usnesení ze dne 10. září 2013 o on-line hazardních hrách na vnitřním trhu (3) Evropský parlament vyzval Komisi, aby prozkoumala možnost vzájemného propojení vnitrostátních rejstříků osob vyřazených na základě vlastního rozhodnutí, zvýšila informovanost o rizicích závislosti na hazardních hrách a zvážila zavedení povinných identifikačních kontrol třetí stranou. Žádal také, aby provozovatelé hazardních her online byli povinni poskytovat na internetových stránkách s hazardními hrami informace týkající se regulačních orgánů a upozornění pro nezletilé, a aby existovala možnost nastavení vlastních omezení. Kromě toho Evropský parlament vyzval k zavedení společných zásad pro odpovědná obchodní sdělení. Doporučil, aby obchodní sdělení obsahovala jasné varování, co se týče důsledků patologického hráčství a rizika vzniku závislosti na hazardních hrách. Obchodní sdělení by neměla být přehnaná ani uváděna v rámci obsahu, který je konkrétně zaměřený na nezletilé osoby nebo u kterého existuje vyšší riziko, že se dostane k nezletilým.

               (4)

               Evropský hospodářský a sociální výbor rovněž vyzval Komisi, aby zasáhla s cílem zlepšit ochranu spotřebitelů ve vztahu k hazardním hrám online, jakož i ochranu nezletilých (4).

               (5)

               Vzhledem k chybějící harmonizaci na úrovni Unie mohou členské státy v podstatě svobodně stanovit cíle své politiky v oblasti hazardních her a vymezit úroveň požadované ochrany za účelem ochrany zdraví spotřebitelů. Soudní dvůr Evropské unie poskytl obecné pokyny ohledně výkladu základních svobod vnitřního trhu v oblasti hazardních her (online), s přihlédnutím ke zvláštní povaze hazardních her. Členské státy sice mohou omezit přeshraniční poskytování služeb hazardních her online na základě cílů veřejného zájmu, o jejichž ochranu usilují, musí však prokázat vhodnost a nezbytnost dotčených opatření. Členské státy mají rovněž povinnost prokázat, že tyto cíle veřejného zájmu prosazují konzistentně a systematicky (5).

               (6)

               Soudní dvůr Evropské unie rovněž stanovil základní pravidla pro obchodní sdělení týkající se služeb hazardních her, a to zejména při jejich poskytování v rámci monopolu. Reklama veřejného monopolu musí být uměřená a přísně omezená na to, co je nezbytné, aby navedla spotřebitele ke kontrolovaným herním sítím. Taková reklama nesmí podněcovat přirozený sklon spotřebitelů ke hraní hazardních her tím, že by podporovala jejich aktivní účast, například zlehčováním problému hazardního hráčství, nebo že by zvyšovala atraktivitu hazardních her prostřednictvím lákavých reklamních sdělení přinášejících vidinu velkých výher. Zejména je třeba rozlišovat mezi strategiemi monopolu, které jsou určeny výhradně k informování potenciálních zákazníků o existenci produktů a slouží k zajištění pravidelného přístupu k hazardním hrám nasměrováním hráčů do kontrolovaných systémů, a strategiemi, které vyzývají k aktivní účasti na těchto hrách a podporují ji (6).

               (7)

               Hlavními cíli veřejného zájmu členských států v kontextu jejich vnitrostátních rámců upravujících hazardní hry za účelem prevence problémového hráčství a ochrany nezletilých osob jsou ochrana spotřebitelů a zdraví.

               (8)

               Pravidla a politiky, které členské státy pro sledování cílů veřejného zájmu zavedly, se značně liší. Opatření na úrovni Unie podporují členské státy v tom, aby v celé Unii poskytovaly vysokou úroveň ochrany, zejména s ohledem na rizika související s hazardními hrami, jako je rozvoj hráčské poruchy nebo jiné negativní osobní a společenské důsledky.

               (9)

               Cílem tohoto doporučení je ochraňovat zdraví spotřebitelů a hráčů, a tím také minimalizovat případné negativní hospodářské důsledky, které mohou vyplývat z patologického nebo nadměrného hráčství. Za tímto účelem přináší zásady, které zajišťují vysokou úroveň ochrany spotřebitelů, hráčů a nezletilých osob ve vztahu ke službám hazardních her online. Při přípravě tohoto doporučení Komise čerpala z osvědčených postupů v členských státech.

               (10)

               Služby hazardních her online se běžně nabízejí a využívají. Hazardní hry online představují činnost v oblasti služeb, jejíž roční příjmy v EU v roce 2012 činily 10,54 miliardy EUR. Dostupnost a rozšíření hazardních her online je výsledkem rychle se vyvíjející technologie, většího přístupu k internetu a snadno použitelných mobilních aplikací. Pokud však nejsou k dispozici dostatečně jasné a transparentní informace, mohou se lidé jejich vlivem špatně rozhodovat. Kromě toho hráči online vyhledávají konkurenční možnosti, jak hrát, kdykoli jim připadá, že nabídka není dostatečně atraktivní.

               (11)

               Existuje celá řada médií, která přispívají k tomu, že jsou lidé vystaveni obchodním sdělením o hazardních hrách, například tištěná média, adresné reklamní zásilky, audiovizuální média, reklama na venkovních plochách a také sponzorování. Kvůli tomu mohou hazardní hry lákat zranitelné skupiny, například nezletilé. Obchodní sdělení o službách hazardních her online mohou zároveň hrát důležitou roli při směřování spotřebitelů k nabídce, která je povolená a podléhá dohledu, například tím, že informují o totožnosti provozovatele a přinášejí správné informace o hazardních hrách, včetně informací o rizicích problémového hráčství, jakož i příslušná varování.

               (12)

               Někteří jedinci, kteří se věnují hazardním hrám, se v důsledku svého chování potýkají s problémy takové závažnosti, že mají dopad na daného jedince nebo jeho rodinu, a další osoby mají vážné potíže v důsledku patologického hráčství. Odhaduje se, že zhruba 0,1 – 0,8 % běžné dospělé populace trpí hráčskou poruchou a dalších 0,1 – 2,2 % vykazuje potenciálně problematické rysy hazardního hráčství (7). Proto je v případě služeb hazardních her online nezbytný preventivní přístup, aby byly nabízeny a propagovány způsobem, který je sociálně odpovědný a zejména zajistí, aby hazardní hry zůstaly rekreační a volnočasovou aktivitou.

               (13)

               Hazardním hrám jsou často vystaveny nezletilé osoby, neboť využívají Internet a mobilní aplikace a média, v nichž se reklama na hazardní hry vyskytuje, a působí na ně také reklamy venkovní. Jsou rovněž diváky nebo účastníky sportovních soutěží, které sponzorují subjekty zainteresované na hazardních hrách nebo kde se vyskytuje reklama zaměřená na tyto hry. Proto má toto doporučení za cíl rovněž zabránit tomu, aby byly hazardními hrami poškozovány či využívány nezletilé osoby.

               (14)

               Provozovatelé hazardních her online usazení v Unii stále častěji drží větší počet licencí platných v několika členských státech, které se v oblasti regulace hazardních her přiklonily k licenčnímu systému. Společný přístup by pro ně mohl být výhodný. Kromě toho může násobení požadavků na dodržování předpisů vést ke zbytečnému zdvojování infrastruktury a nákladů, což způsobuje zbytečnou administrativní zátěž regulačních orgánů.

               (15)

               Je vhodné vyzvat členské státy, aby vytvořily pravidla pro poskytování informací o hazardních hrách online spotřebitelům. Tato pravidla by měla zabránit vzniku psychických poruch spojených s hazardními hrami, bránit nezletilým v přístupu k hazardním hrám a odradit spotřebitele od využívání nabídek, které nejsou povolené, a mohou tedy být škodlivé.

               (16)

               Tam, kde je to vhodné, by zásady tohoto doporučení neměly být určeny pouze provozovatelům, ale také třetím stranám, včetně tzv. „přidružených podniků“, které jsou oprávněny propagovat služby hazardních her online jménem provozovatele.

               (17)

               Je vhodné lépe informovat spotřebitele a hráče o službách hazardních her online, které v souladu s právem Unie nejsou povoleny podle právních předpisů členského státu, do nějž je daná služba hazardních her online poskytována, a rovněž vůči takovým nepovoleným službám zakročit. V tomto kontextu by členské státy, které nepovolí určitou službu hazardních her online, neměly povolovat ani obchodní sdělení týkající se této služby.

               (18)

               Proces registrace pro založení účtu hráče slouží k ověření totožnosti osoby a umožňuje sledovat chování hráče. Je nezbytné, aby tato registrace byla navržena takovým způsobem, aby zároveň bránila spotřebitelům proces registrace předčasně ukončit a obracet se na internetové stránky s hazardními hrami, které nejsou regulovány.

               (19)

               Zatímco proces registrace byl v jednotlivých členských státech zaveden odlišně, přičemž někdy jsou součástí procesu ověřování kroky prováděné offline nebo ručně, členské státy by měly zajistit, aby identifikační údaje mohly být účinně kontrolovány a usnadnilo se dokončení procesu registrace.

               (20)

               Je důležité, aby účet hráče získal status trvalého účtu pouze poté, co byly potvrzeny údaje o totožnosti, které hráč poskytl. Než se účet stane trvalým, je vhodné, aby hráči mohli používat dočasné účty. Ty by vzhledem ke své povaze měly být omezeny na pevně stanovenou nominální hodnotu a hráči by neměli mít možnost vybírat z nich vklady nebo výhry.

               (21)

               V zájmu ochrany hráčů a jejich finančních prostředků, jakož i zajištění transparentnosti by měly být zavedeny postupy pro ověření hráčských účtů, které po určitou dobu nejsou aktivní, a pro zrušení nebo zablokování účtu hráče. Pokud je zjištěno, že se jedná o nezletilou osobu, účet hráče by pak měl být zrušen.

               (22)

               Pokud jde o informační upozornění, měl by mít hráč ve vhodných případech viditelně k dispozici možnost měření času.

               (23)

               V rámci podpory by hráči měli mít kromě stanovení limitů pro vklady k dispozici další ochranná opatření, jako například možnost stanovit limity pro sázky nebo prohry.

               (24)

               V zájmu prevence hráčských poruch by provozovatel měl mít rovněž možnost v případě znepokojivých změn hráčského chování hráči uložit dočasné přerušení hraní nebo jej vyloučit. Provozovatel by v takových případech měl hráči sdělit důvody a informovat ho o možnostech pomoci nebo léčby.

               (25)

               Provozovatelé hazardních her jsou významnými sponzory sportovních týmů a událostí v Evropě. Aby se zlepšila odpovědnost v případě sponzorování poskytovateli služeb hazardních her online, měly by existovat jasné požadavky na to, aby bylo sponzorování transparentní a odpovědně prováděné. Zejména by měly být stanoveny jasnější požadavky bránící tomu, aby sponzorování provozovateli hazardních her nežádoucím způsobem ovlivnilo nezletilé osoby.

               (26)

               Je rovněž nezbytné zvyšovat informovanost o rizicích nutně spojených s nejrozšířenějšími internetovými stránkami s hazardními hrami, které jsou mimo jakoukoli kontrolu na úrovni Unie, jako je riziko podvodů.

               (27)

               Pro řádnou ochranu cílů veřejného zájmu je nutný účinný dohled. Členské státy by měly určit příslušné orgány, stanovit jasné pokyny pro provozovatele a poskytovat snadno dostupné informace pro spotřebitele, hráče a zranitelné skupiny včetně nezletilých osob.

               (28)

               Při účinném uplatňování a sledování zásad týkajících se obchodních sdělení, které toto doporučení obsahuje, mohou hrát významnou úlohu kodexy chování.

               (29)

               Toto doporučení nezasahuje do úpravy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES (8) a směrnice Rady 93/13/EHS (9).

               (30)

               Uplatňování zásad stanovených v tomto doporučení zahrnuje zpracování osobních údajů. Proto se použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (11),

         PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
   I.   ÚČEL

               1.

               Členským státům se doporučuje, aby zajistily vysokou úroveň ochrany spotřebitelů, hráčů a nezletilých osob přijetím zásad pro služby hazardních her online a pro odpovědná obchodní sdělení týkající se těchto služeb, s cílem ochránit jejich zdraví a rovněž minimalizovat možné hospodářské škody, které mohou vyplývat z patologického nebo nadměrného hraní.

               2.

               Toto doporučení nezasahuje do práva členských států regulovat služby hazardních her.

         II.   DEFINICE

               3.

               Pro účely tohoto doporučení se použijí následující definice:

                           a)

                           „službami hazardních her online“ se rozumí všechny služby spojené s vsazením peněžitého vkladu v hazardních hrách, včetně her s prvkem dovednosti, jako jsou loterie, hry v kasinu, pokerové hry a sázky, které jsou poskytovány jakýmikoli prostředky na dálku, elektronicky nebo pomocí jiných technologií pro usnadnění komunikace a na individuální žádost příjemce služeb;

                           b)

                           „spotřebitelem“ se rozumí fyzická osoba, jež nejedná v rámci své živnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;

                           c)

                           „hráčem“ se rozumí fyzická osoba, která je držitelem účtu hráče u provozovatele a účastní se hazardních her online;

                           d)

                           „účtem hráče“ se rozumí účet založený hráčem, na němž jsou registrovány všechny transakce u provozovatele;

                           e)

                           „nezletilou osobou“ se rozumí osoba, která nedosáhla minimálního věku stanoveného v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy pro věkové omezení účasti na službách hazardních her online;

                           f)

                           „provozovatelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která má povolení poskytovat služby hazardních her online, jakož i každý, kdo jedná jménem nebo na účet této osoby;

                           g)

                           „obchodním sdělením“ se rozumí jakákoli forma sdělení určená k přímé nebo nepřímé propagaci zboží, služeb či veřejného obrazu provozovatele;

                           h)

                           „sponzorováním“ se rozumí smluvní vztah mezi provozovatelem a sponzorovanou stranou, v rámci něhož provozovatel poskytuje finanční nebo jinou podporu umělecké či sportovní akci, organizaci, týmu nebo jednotlivci za účelem vytvoření spojitosti mezi veřejným obrazem, obchodními značkami nebo produkty provozovatele a sponzoringem výměnou za obchodní sdělení nebo jiné výhody.

         III.   POŽADAVKY NA INFORMACE

               4.

               Na úvodní stránce internetových stránek s hazardními hrami daného provozovatele by měly být výrazně zobrazeny tyto informace, které by měly být dostupné také z každé jednotlivé stránky:

                           a)

                           údaje o společnosti nebo jiný prostředek zajišťující, že provozovatel je identifikovatelný a lze jej kontaktovat, včetně:

                                       i)

                                       názvu podniku;

                                       ii)

                                       místa registrace;

                                       iii)

                                       e-mailové adresy;

                           b)

                           ikona „účast na hazardních hrách nezletilým zakázána“, která ukazuje minimální věk, před jehož dosažením není účast na hazardních hrách přípustná;

                           c)

                           text „odpovědné hraní“, po jehož rozkliknutí se v jednom kroku zobrazí:

                                       i)

                                       informace, že hazardní hry mohou být škodlivé, pokud nejsou kontrolovány;

                                       ii)

                                       informace o opatřeních na podporu hráčů na daných internetových stránkách;

                                       iii)

                                       test pro sebehodnocení hráčů, jímž je možné ověřit si své hráčské chování;

                           d)

                           odkaz na alespoň jednu organizaci poskytující informace o hráčských poruchách a pomoc v těchto případech.

               5.

               Podmínky smluvního vztahu mezi provozovatelem a spotřebitelem by měly být formulovány stručně a srozumitelně. Měly by:

                           a)

                           obsahovat alespoň informace o lhůtách a omezeních, pokud jde o výběry z účtu hráče, poplatky týkající se transakcí na účtu hráče a odkaz na příslušné procentní podíly výplat pro každou hru;

                           b)

                           být přijaty a potvrzeny spotřebitelem během procesu registrace uvedeného v oddíle V;

                           c)

                           být zpřístupněny elektronicky takovým způsobem, který umožní spotřebiteli je uložit a opětovně vyhledat a umožní sdělovat spotřebiteli veškeré změny.

               6.

               Členské státy by měly zajistit, aby spotřebitelům byly k dispozici informace o pravidlech týkajících se her a sázek nabízených na internetových stránkách provozovatele hazardních her.

               7.

               Členské státy by měly zajistit, aby internetové stránky provozovatele hazardních her uváděly podrobnosti o regulačním orgánu v oblasti hazardních her, a tím prokázaly, že jde o povoleného provozovatele.

         IV.   NEZLETILÉ OSOBY

               8.

               Žádná nezletilá osoba by neměla mít možnost hrát na stránkách s hazardními hrami ani mít účet hráče.

               9.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatel zavedl postupy, jejichž účelem je zabránit nezletilým osobám v hraní hazardních her, včetně kontrol pro ověření věku během procesu registrace uvedeného v oddíle V.

               10.

               Aby se zabránilo nezletilým v přístupu na stránky s hazardními hrami, členské státy by měly prosazovat zobrazování odkazů na programy rodičovské kontroly na těchto internetových stránkách.

               11.

               Členské státy by měly zajistit, aby obchodní sdělení týkající se služeb hazardních her online nepoškozovala nezletilé osoby ani je nevedla k tomu, aby vnímaly hazardní hry jako přirozenou součást svých volnočasových aktivit.

               12.

               Obchodní sdělení by měla obsahovat jasnou informaci „účast na hazardních hrách nezletilým zakázána“ uvádějící minimální věk, před jehož dosažením není účast na hazardních hrách přípustná.

               13.

               Členské státy by měly vybízet k tomu, aby obchodní sdělení nebyla vysílána, zobrazována nebo podporována:

                           a)

                           v těch sdělovacích prostředcích nebo v časové souvislosti s těmi programy, u nichž nezletilé osoby zřejmě tvoří hlavní publikum;

                           b)

                           na internetových stránkách, jejichž návštěvníky jsou primárně nezletilé osoby;

                           c)

                           v těsné blízkosti míst, kde nezletilí obvykle tráví čas a zřejmě tvoří hlavní publikum, a přinejmenším v blízkosti škol.

               14.

               Obchodní sdělení by neměla:

                           a)

                           využívat nezkušenosti nebo nedostatečných znalostí nezletilých osob;

                           b)

                           zobrazovat nezletilé nebo mladé lidi a používat kampaně, které jsou pro nezletilé osoby obzvláště atraktivní;

                           c)

                           cílit na nezletilé nebo mladé osoby tím, že v nich hazardní hry odrážejí činnosti typické pro kulturu mladých lidí či jsou s nimi spojovány;

                           d)

                           naznačovat, že hraní hazardních her představuje přechod od dospívání k dospělosti.

         V.   REGISTRACE A ÚČET HRÁČE

               15.

               Členské státy by měly zajistit, aby osobě bylo povoleno účastnit se služeb hazardních her online, pouze pokud se zaregistruje jako hráč a má u provozovatele účet.

               16.

               Při procesu registrace s cílem založit účet by měly být vyžadovány tyto informace:

                           a)

                           jméno;

                           b)

                           adresa;

                           c)

                           datum narození;

                           d)

                           e-mailová adresa nebo číslo mobilního telefonu.

               17.

               Poskytnutá e-mailová adresa nebo číslo mobilního telefonu by měly být potvrzeny hráčem nebo ověřeny provozovatelem. Tyto údaje by měly umožnit kontakt a přímou a účinnou komunikaci mezi provozovatelem a hráčem.

               18.

               Údaje o totožnosti hráče by měly být ověřeny. Pokud přímé elektronické ověření není možné nebo není zavedeno, členské státy se vybízejí, aby usnadnily přístup k vnitrostátním rejstříkům, databázím nebo jiným úředním dokumentům, podle nichž by provozovatelé mohli údaje o totožnosti ověřit.

               19.

               Členské státy by měly zajistit, aby v případě, kdy totožnost nebo věk dané osoby nelze úspěšně ověřit, byl proces registrace pro založení účtu hráče, včetně dočasného účtu, zrušen.

               20.

               Členské státy se vybízejí, aby zavedly v procesu registrace elektronické identifikační systémy.

               21.

               Členské státy by měly zajistit, aby:

                           a)

                           proces registrace umožňoval provést ověření totožnosti v přiměřené lhůtě a nepředstavoval pro spotřebitele nebo provozovatele zbytečnou zátěž;

                           b)

                           registrační systémy umožňovaly alternativní způsoby ověření totožnosti, zejména v situaci, kdy spotřebitel nemá přiděleno identifikační číslo daného členského státu, je-li požadováno, nebo pro případ dočasné nedostupnosti databáze.

               22.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráči měli:

                           a)

                           přístup k dočasnému účtu u provozovatele, u něhož se účet otevírá, do doby, než bude ověřování totožnosti úspěšně dokončeno;

                           b)

                           jedinečné identifikační uživatelské jméno a heslo nebo jiný prvek pro zabezpečení přístupu u provozovatele, u něhož se účet otevírá.

               23.

               Členské státy by měly zavést pravidla:

                           a)

                           zajišťující, že finanční prostředky hráčů jsou chráněny a mohou být vyplaceny pouze danému hráči a že jsou odděleny od vlastních prostředků provozovatele;

                           b)

                           zabraňující tajným úmluvám mezi hráči a převodům prostředků mezi nimi, včetně pravidel pro zrušení převodů nebo vrácení prostředků z účtů hráčů v případě, že je odhalena tajná úmluva nebo podvod.

         VI.   HRÁČSKÁ AKTIVITA A PODPORA HRÁČŮ

               24.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč mohl ve fázi registrace na internetových stránkách provozovatele hazardních her standardně nastavit limity pro peněžní vklady, jakož i časové limity.

               25.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč měl na internetových stránkách provozovatele hazardních her kdykoli snadno přístup k těmto informacím:

                           a)

                           zůstatku na účtu hráče;

                           b)

                           funkci podpory hráčů týkající se odpovědného hraní prostřednictvím online formuláře nebo osobního kontaktu, a to alespoň formou živého chatu či telefonu;

                           c)

                           nouzovým linkám na organizace poskytující informace a pomoc, jak je uvedeno v bodě 4 písm. d).

               26.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč mohl na internetových stránkách provozovatele standardně dostávat v pravidelných intervalech informační upozornění o výhrách a prohrách v průběhu hry či sázky a o tom, jak dlouho již hraje. Hráči by měli informační upozornění potvrzovat a mít možnost buď přerušit hru, nebo pokračovat.

               27.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč na internetových stránkách provozovatele hazardních her nemohl:

                           a)

                           složit vklad přesahující limit pro peněžní vklad stanovený pro dané časové období;

                           b)

                           účastnit se hazardních her, pokud na účtu hráče nemá dostatečné finanční prostředky na pokrytí hry nebo sázky.

               28.

               Členské státy by neměly umožňovat poskytování úvěru hráči provozovatelem.

               29.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč na internetových stránkách provozovatele mohl:

                           a)

                           snížit limit pro peněžní vklad, a to s okamžitým účinkem;

                           b)

                           zvýšit limit pro peněžní vklad. Žádost hráče by měla nabýt účinku nejméně dvacet čtyři hodin po jejím podání;

                           c)

                           provést dočasné přerušení hraní a vyřazení na základě vlastního rozhodnutí.

               30.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatel zavedl zásady a postupy pro usnadnění interakce s hráči v situaci, kdy jejich hráčské chování ukazuje na riziko rozvoje hráčské poruchy.

               31.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatel vedl po určitou dobu záznamy alespoň o vkladech a výhrách hráče. Tyto záznamy by měly být hráči na jeho žádost zpřístupněny.

         VII.   DOČASNÉ PŘERUŠENÍ HRANÍ A VYŘAZENÍ NA ZÁKLADĚ VLASTNÍHO ROZHODNUTÍ

               32.

               Členské státy by měly zajistit, aby hráč mohl na internetových stránkách provozovatele hazardních her kdykoli aktivovat dočasné přerušení hraní a vyřazení na základě vlastního rozhodnutí týkající se buď konkrétní služby hazardních her online, nebo všech druhů těchto služeb.

               33.

               Členské státy by měly stanovit, že:

                           a)

                           dočasné přerušení hraní slouží k přerušení hraní alespoň na dvacet čtyři hodin;

                           b)

                           vyřazení na základě vlastního rozhodnutí je u provozovatele možné nejméně na dobu šesti měsíců.

               34.

               Členské státy by měly zajistit, aby v případě vyřazení na základě vlastního rozhodnutí byl účet hráče zrušen.

               35.

               Členské státy by měly zajistit, aby opětovná registrace hráče byla možná pouze na žádost hráče v písemné či elektronické podobě, a v každém případě až po uplynutí doby vyřazení na základě vlastního rozhodnutí.

               36.

               Členské státy by měly stanovit pravidla týkající se žádostí zainteresovaných třetích stran, aby provozovatel hráče z internetových stránek s hazardními hrami vyřadil.

               37.

               Členské státy se vyzývají, aby vytvořily celostátní registr hráčů vyřazených na základě vlastního rozhodnutí.

               38.

               Je-li již zřízen celostátní registr hráčů vyřazených na základě vlastního rozhodnutí, měly by členské státy provozovatelům usnadnit přístup k němu a zajistit, aby provozovatelé do tohoto registru pravidelně nahlíželi, a tak bránili hráčům vyřazeným na základě vlastního rozhodnutí v dalším hraní hazardních her.

         VIII.   OBCHODNÍ SDĚLENÍ

               39.

               Členské státy by měly zajistit, aby byl provozovatel, jehož jménem je obchodní sdělení vytvořeno, jasně identifikovatelný.

               40.

               Tam, kde je to vhodné, by členské státy měly zajistit, aby obchodní sdělení o službách hazardních her online obsahovala praktické a transparentní informace alespoň o zdravotních rizicích problémového hráčství.

               41.

               Obchodní sdělení by neměla:

                           a)

                           obsahovat nepodložená tvrzení týkající se šance na výhru nebo zisku, který hráči mohou z hazardních her očekávat;

                           b)

                           naznačovat, že výsledek lze ovlivnit dovedností, pokud tomu tak není;

                           c)

                           načasováním, místem či povahou obchodního sdělení nutit spotřebitele k účasti na hazardních hrách nebo snižovat hodnotu odmítavého postoje k nim;

                           d)

                           prezentovat hazardní hry jako společensky atraktivní nebo zahrnovat vyjádření známých osobností či celebrit, jež navozuje dojem, že hazardní hry přispívají ke společenskému úspěchu;

                           e)

                           naznačovat, že hazardní hry mohou představovat řešení sociálních, profesních nebo osobních problémů;

                           f)

                           naznačovat, že hazardní hry mohou být alternativou k zaměstnání, řešením finančních potíží nebo formou finanční investice.

               42.

               Členské státy by měly zajistit, aby se hry zdarma používané v obchodních sděleních řídily stejnými pravidly a stejnými technickými podmínkami jako odpovídající hry peněžní.

               43.

               Obchodní sdělení by neměla být cílena na zranitelné hráče, zejména zasíláním nevyžádaných obchodních sdělení hráčům, kteří byli z hraní hazardních her vyřazeni na základě vlastního rozhodnutí nebo byli vyloučeni z poskytování služeb hazardních her z důvodu problémového hráčství.

               44.

               Členské státy, které povolují nevyžádaná obchodní sdělení elektronickou poštou, by měly zajistit:

                           a)

                           aby takováto obchodní sdělení byla jasně a jednoznačně identifikovatelná;

                           b)

                           aby provozovatel respektoval seznamy, do nichž se mohou přihlásit fyzické osoby, které si nepřejí, aby jim byly taková sdělení zasílána.

               45.

               Členské státy by měly zajistit, aby obchodní sdělení zohledňovala rizikový potenciál propagovaných služeb hazardních her online.

         IX.   SPONZOROVÁNÍ

               46.

               Členské státy by měly zajistit, aby sponzorování ze strany provozovatelů bylo transparentní a aby byl provozovatel jasně identifikovatelný jako sponzor.

               47.

               Sponzorování by nemělo nepříznivě ovlivňovat nezletilé osoby. Členské státy se vyzývají k zajištění toho, aby:

                           a)

                           nebylo povoleno sponzorování událostí určených nezletilým osobám nebo zaměřených zejména na tyto osoby;

                           b)

                           propagační materiály sponzora nebyly používány při prezentaci zboží k prodeji, která se zaměřuje konkrétně nebo převážně na tyto osoby.

               48.

               Členské státy by měly podporovat sponzorované strany v tom, aby ověřovaly, zda je sponzorování v členském státě, kde má probíhat, povoleno v souladu s vnitrostátními předpisy.

         X.   VZDĚLÁVÁNÍ A INFORMOVANOST

               49.

               Členské státy, případně ve spolupráci se spotřebitelskými organizacemi a s provozovateli, se vyzývají k pořádání nebo podpoře pravidelných vzdělávacích a veřejných informačních kampaní s cílem zvýšit informovanost spotřebitelů a zranitelných skupin, včetně nezletilých osob, pokud jde o hazardní hry online.

               50.

               Členské státy by měly zajistit, aby provozovatelé a regulační orgány v oblasti hazardních her byli povinni informovat své zaměstnance, jejichž pracovní činnosti souvisejí s hazardními hrami, o rizicích spojených s hazardními hrami online. Zaměstnanci, kteří přímo jednají s hráči, by měli být vyškoleni tak, aby rozuměli otázkám problémového hráčství a věděli, jak na ně reagovat.

         XI.   DOHLED

               51.

               Členské státy se vyzývají, aby při uplatňování zásad uvedených v tomto doporučení jmenovaly příslušné regulační orgány v oblasti hazardních her, které by zajistily a nezávisle sledovaly účinné dodržování vnitrostátních opatření na podporu zásad stanovených v tomto doporučení.

         XII.   PODÁVÁNÍ ZPRÁV

               52.

               Členské státy se vyzývají, aby Komisi oznámily veškerá opatření přijatá na základě tohoto doporučení do 19. ledna 2016 tak, aby Komise mohla zhodnotit provádění tohoto doporučení.

               53.

               Členské státy se vyzývají, aby shromažďovaly pro statistické účely spolehlivé roční údaje týkající se:

                           a)

                           platných ochranných opatření, zejména údaje o počtu účtů hráčů (založených a zrušených), počtu hráčů vyřazených na základě vlastního rozhodnutí, počtu hráčů trpících hráčskou poruchou a počtu stížností ze strany hráčů;

                           b)

                           obchodních sdělení v členění podle kategorie a podle druhu porušení zásad.

                     Členské státy se vyzývají, aby tyto informace sdělily Komisi poprvé do 19. ledna 2016.

               54.

               Komise by měla provádění tohoto doporučení zhodnotit do 19. ledna 2016.

      V Bruselu dne 14. července 2014.

            Za Komisi

         Michel BARNIER

            místopředseda

      (1)  KOM(2011) 128 v konečném znění

      (2)  COM(2012) 596 final.

      (3)  Dokument P7_TA(2013)0348.

      (4)  2012/2322(INI).

      (5)  Rozsudky ve věcech Stanleybet International, č. C-186/11 a C-209/11, Stoß a další, č. C-316/07, a citovaná judikatura.

      (6)  Rozsudek ve věci Dickinger a Ömer, č. C-347/09, a citovaná judikatura.

      (7)  Série politických dokumentů ALICE-RAP: „Gambling: two sides of the same coin – recreational activity and public health problem“ (Dvě strany téže mince – rekreační činnost a problém veřejného zdraví). ALICE RAP je výzkumný projekt financovaný v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj (www.alicerap.eu).

      (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu a o změně směrnice Rady 84/450/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („směrnice o nekalých obchodních praktikách“) (Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22).

      (9)  Směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách (Úř. věst. L 95, 21.4.1993, s. 29).

      (10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37),


title: Doporučení Rady ze dne 18. února 2014 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2012

text:
               29.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 289/4

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 18. února 2014
   o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (10. ERF) za rozpočtový rok 2012
   2014/C 289/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2),
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), zřizující mimo jiné desátý Evropský rozvojový fond (10. ERF), a zejména na čl. 11 odst. 8 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (4), a zejména na články 142 až 144 uvedeného nařízení,
   po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 10. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2012, a výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných z 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) (5) za rozpočtový rok 2012 spolu s odpověďmi Komise obsaženými v uvedené výroční zprávě,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 11 odst. 8 vnitřní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 10. ERF.

               (2)

               Provádění operací 10. ERF Komisí během rozpočtového roku 2012 bylo celkově uspokojivé,

         DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 10. ERF za rozpočtový rok 2012.

      V Bruselu dne 18. února 2014.

            Za Radu

            předseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 331, 14.11.2013, s. 261.


Důležité právní upozornění

|

52007SC0190

Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006-2009  /* SEK/2007/0190 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.2.2007SEK(2007) 190 v konečném zněníDoporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006–2009(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAsouvislostiPakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Litvy byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat.Východiska pro hodnocení aktualizovaného programuKomise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Litvy předloženou dne 13. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:1.  hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let2.  nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu)3.  vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední obdobíLitva úspěšně dokončila přechod na fungující tržní hospodářství a v současné době vykazuje v rámci členských států EU jednu z nejvyšších měr růstu výstupu. V roce 2005 HDP na hlavu jen mírně převyšovalo 50 % průměru EU. Domácí poptávka během posledních let částečně v důsledku optimistického růstu úvěrů rychle rostla a stala se hlavní hnací silou hospodářského růstu, což vedlo k vysokému schodku vnějšího dluhu. Po období neinflačního růstu se od poloviny roku 2004 inflace zvyšovala, a to v důsledku různých faktorů včetně nárůstu cen nezpracovaných potravin a energie a významnému nárůstu platů, to vše na pozadí zužujícího se trhu práce. Vláda v posledních letech při plnění svých fiskálních cílů vykazuje dobré výsledky, i když se z příznivého vývoje, kterým Litva procházela, dalo získat více.Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programuDne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. „V souvislosti se silnými předpoklady růstu a aby zajistila udržitelnou konvergenci s EU“ Rada vyzývá Litvu, aby „i) zvýšila úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu s cílem urychlit dosažení střednědobého cíle, a ii) zejména aby si stanovila náročnější cíl celkového schodku veřejných financí na rok 2006 a zajistila, aby byl výsledek schodku, který byl v roce 2005 lepší, než se očekávalo, převeden do roku 2006 a do následujících let“.Vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006Zpráva o provádění národního programu reforem Litvy, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 13. října 2006. Litevský národní program reforem uvádí jako hlavní výzvy a priority udržení rychlého hospodářského růstu a stabilního makroekonomického prostředí, podporu konkurenceschopnosti litevských společností a podporu zaměstnanosti a investic do lidského kapitálu.Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) konstatovala, že Litva dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků, a to ve většině hlavních oblastí politik v odvětví makroekonomiky, mikroekonomiky a zaměstnanosti. Stále však je třeba řadu důležitých opatření provést, neboť jsou teprve v koncepční fázi.Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Litvě doporučila, aby přijala opatření v oblasti výzkumu a vývoje a nabídky kvalifikované pracovní síly.Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. |-  Doporučení proSTANOVISKO RADYv souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2006–2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na doporučení Komise,po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,VYDALA TOTO STANOVISKO:4.  Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období 2006 až 2009. Aktualizace byla předložena téměř o dva týdny později, než byla lhůta stanovená v kodexu chování (1. prosinec), a to z důvodu změny postupu schvalování programu, na kterém se nyní podílí i parlament.5.  Podle makroekonomického scénáře uvedeného v programu by růst reálného HDP měl postupně klesnout z 7,8 % v roce 2006 na 4,5 % v roce 2009. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být od roku 2007 založen na opatrných předpokladech růstu. Projekce inflace uvedené v programu se zdají být vzhledem k poslednímu vývoji spíše nízké.6.  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhadovala celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 1,4 % HDP. V aktualizovaném programu je schodek odhadován na 1,2 %. Předběžné údaje za celý rok 2006 však vykazují dokonce lepší výsledek schodku, který je téměř vyrovnaný. Je tomu tak především díky úrovni hospodářské činnosti a zaměstnanosti, které jsou daleko vyšší, než se očekávalo, rychlejšímu růstu mezd a lepšímu výběru daní. Tohoto výsledku bylo dosaženo i přes změny rozpočtu z července 2006, na základě kterých došlo ke zvýšení výdajů přibližně o 0,5 % HDP.7.  Hlavním cílem programu je postupné snižování schodku veřejných financí po celou dobu programu tak, aby bylo do roku 2008 dosaženo střednědobého cíle (viz níže) a v roce 2009 vyrovnaného rozpočtu. Očekává se, že primární rozpočet bude do roku 2007 vyrovnaný a že ke konci programu vykáže přebytek ve výši 0,8 % HDP. Ve srovnání s předchozí aktualizací jsou plánované změny ambicióznější, ke konci období programu však budou vystaveny méně příznivému scénáři makroekonomického vývoje. Předpokládaná rozpočtová konsolidace závisí na nárůstu poměru příjmu k HDP, který je vyšší než nárůst poměru výdajů k HDP (2,6 procentního bodů ve srovnání s 1,4 procentního bodu). U příjmů může být pouze 0,5 procentního bodu vysvětleno nárůstem míry zdanění, ke kterému dojde především díky očekávanému zlepšení výběru daní. Zbytek nárůstu není v programu specifikován, ale pravděpodobně souvisí s přílivem prostředků z EU. U výdajů změny plynou z nárůstu veřejných investic, sociálních transferů a „jiných“ primárních výdajů, které nejsou zcela vyrovnány významným snížením vládní spotřeby vyjádřené v podílu HDP (o více než 2 procentní body).8.  Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši 1,75 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,5 % v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je i v tomto programu jako střednědobý cíl pro stav rozpočtu uveden strukturální rozpočet ve výši 1 % HDP, kterého by mělo být podle programu dosaženo do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněno zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II stanoví Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciální produkce.9.  Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou do roku 2007 vesměs vyrovnaná, ale je možné, že od roku 2008 budou rozpočtové výsledky horší, než je v programu plánováno. Rozpočtová strategie se opírá o významný nárůst v poměru příjmů k HDP a o podstatné snížení poměru veřejné spotřeby k HDP, které by mohlo být lépe odůvodněno, pokud se vezme v úvahu, že střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí není dostatečně závazný. Zatímco pravděpodobné převedení z výsledného schodku, který byl v roce 2006 nižší, než se očekávalo, svědčí o tom, že by cíle na rok 2007 mohlo být dosaženo, nedostatek podrobných informací o plánovaných opatřeních vyvolává značnou nejistotu, pokud jde do dosahování rozpočtových cílů od roku 2008.10.  S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová situace uvedená v programu nemusí být pro dosažení střednědobého cíle do roku 2008 dostatečná, i když to program předpokládá. Zdá se však, že při běžných makroekonomických výkyvech během programového období je zajištěn bezpečný odstup od překročení 3% referenční hodnoty schodku HDP. Podle programu je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ve kterém se uvádí, že v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Vzhledem k výše uvedeným rizikům by však plánovaná strukturální změna měla být posílena podpůrnými opatřeními tak, aby roční zlepšení strukturálního salda dosáhlo minimálně 0,5 % HDP, jak je v eurozóně a v členských státech ERM II vyžadováno.11.  Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 18,5 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by míra zadlužení v letech 2007–2008 měla zůstat přibližně na 19 % HDP a poté se v roce 2009 snížit na 17,75 %.12.  Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Litvě nižší, než činí průměr v EU. V nadcházejících desetiletích se očekává určitý nárůst výdajů na důchody, který bude ovlivněn přijatými důchodovými reformami. Současná úroveň hrubé zadluženosti je v Litvě velmi nízká a zlepšování stavu rozpočtu plánované v aktualizovaném konvergenčním programu by přispělo k omezení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. Celkově se zdá, že pokud jde o udržitelnost veřejných financí, je Litva vystavena jen nízkému riziku.13.  Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech jsou zdůrazňovány zejména probíhající důchodové reformy, reformy zdravotnictví a daňové reformy. Celkové cíle schodku veřejných financí uvedené v konvergenčním programu jsou však podstatně nižší než cíle uvedené ve vnitrostátním programu reforem.14.  Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.15.  Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů[6].Celkově lze tedy konstatovat, že v souvislosti se silnými předpoklady růstu program předpokládá pokrok při plnění střednědobého cíle, kterého má být dosaženo do roku 2008. Existují však rizika pro dosažení rozpočtových cílů od roku 2008 dále.Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Litva měla:i) využít současných příznivých podmínek a snažit se v roce 2007 dosáhnout náročnějšího cíle schodku vzhledem k pravděpodobně lepšímu výsledku schodku v roce 2006 a pojistit tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle opatřeními, která by zajistila, že roční zlepšení strukturálního salda bude představovat 0,5 % HDP, jak je v eurozóně a členských státech ERM II vyžadováno.ii) zlepšit střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí.Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |KOM listopad 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | neuvedeno |Inflace podle HISC (%) | KP prosinec 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |KOM listopad 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | neuvedeno |KP prosinec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | neuvedeno |Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP prosinec 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | –1,9 |KOM listopad 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | –0,6 | neuvedeno |KP prosinec 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | neuvedeno |Saldo veřejných financí (% HDP) | KP prosinec 2006 | –0,5 | –1,2 | –0,9 | –0,5 | 0,0 |KOM listopad 2006 | –0,.5 | –1,0 | –1,2 | –1,3 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | –1,5 | –1,4 | –1,3 | –1,0 | neuvedeno |Primární saldo (% HDP) | KP prosinec 2006 | 0,3 | –0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |KOM listopad 2006 | 0,3 | –0,2 | –0,4 | –-0,5 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | –0,9 | –0,8 | –0,7 | –0,4 | neuvedeno |Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP prosinec 20061 | –1,0 | –1,8 | –1,3 | –0,5 | 0,5 |KOM listopad 2006 | –0,8 | –1,4 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno |KP prosinec 20051 | –2,3 | –2,0 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno |Strukturální saldo2 (% HDP) | KP prosinec 20063 | –1,0 | –1,8 | –1,3 | –0,5 | 0,5 |KOM listopad 20064 | –0,8 | –1,4 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | –2,3 | –2,0 | –1,4 | –1,2 | neuvedeno |Hrubý vládní dluh (% HDP) | KP prosinec 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |KOM listopad 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | neuvedeno |KP prosinec 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | neuvedeno |Poznámky: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % a 7,9 %. Zdroj: Konvergenční program; Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM). Výpočty útvarů Komise |[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Chybí především údaje o složkách vnitřní dynamiky dluhu (stock-flow adjustement) a příspěvky k potencionálnímu růstu HDP, pokud jde o pracovní sílu, kapitál a celkovou produktivitu.


title: Doporučení Rady ze dne 8. července 2014 k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2014

text:
               29.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 247/29

         DOPORUČENÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   k národnímu programu reforem Irska na rok 2014 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2014
   2014/C 247/07
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,
   s ohledem na závěry Evropské rady,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,
   s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

               (2)

               Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby braly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

               (3)

               Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád členských států rozhodli o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec pro přijímání opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny za použití všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

               (4)

               Irsko do prosince 2013 podléhalo makroekonomickému ozdravnému programu. Podle článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 (4) bylo po dobu trvání tohoto programu osvobozeno od sledování a posuzování v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. S ohledem na skutečnost, že Irsko makroekonomický ozdravný program úspěšně dokončilo, mělo by být nyní plně začleněno do rámce evropského semestru.

               (5)

               Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Dne 13. listopadu 2013 dále Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/20114 přijala zprávu mechanismu varování.

               (6)

               Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila, že je zapotřebí usilovat o diferencovanou fiskální konsolidaci podporující růst, obnovit standardní podmínky pro poskytování úvěrů ekonomice, podporovat růst a konkurenceschopnost, řešit nezaměstnanost a sociální dopady krize a modernizovat veřejnou správu.

               (7)

               Dne 5. března 2014 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu Irska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, přičemž zohlednila úspěšné dokončení ekonomického ozdravného programu Irska, a tedy skutečnost, že Irsko by nyní mělo být plně začleněno do rámce evropského semestru. Analýza Komise vede k závěru, že nedávno dokončený irský makroekonomický ozdravný program výrazně přispěl k řešení hospodářských rizik a ke snížení nerovnováh. Přetrvávající makroekonomické nerovnováhy však vyžadují zvláštní sledování a rozhodná politická opatření. Zejména vývoj ve finančním sektoru, zadluženost soukromého a veřejného sektoru a s tím související vysoké hrubé a čisté závazky vůči zahraničí, jakož i situace na trhu práce ukazují, že rizika stále přetrvávají.

               (8)

               Dne 17. dubna 2014 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 29. dubna 2014 svůj program stability z roku 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

               (9)

               Hlavními cíli rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je napravit nadměrný schodek do roku 2015 a dosáhnout střednědobého cíle do roku 2018. Cílem programu je snížit schodek v souladu s doporučeními v rámci postupu při nadměrném schodku pod 3 % HDP do roku 2015. Program stability potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu, což je v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Pokud jde o období po roce 2015, program stability na období 2016–2018 předpokládá snížení celkového rozpočtového schodku o přibližně 1 procentní bod HDP ročně. Jeho cílem je snížit míru zadlužení z téměř 124 % HDP v roce 2013 na 107 % HDP v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu stability vycházejí, potvrdil nezávislý orgán (Irish Fiscal Advisory Council), podle kterého se tento scénář nachází „v rozmezí přiměřených prognóz“. Z velké části je v souladu s prognózou Komise na rok 2014 a 2015, přičemž existují určité rozdíly, pokud jde o příspěvky jednotlivých složek poptávky. Prognózy orgánů na další roky programu stability jsou však optimistické. Navíc dosažení rozpočtových cílů není v roce 2015 podpořeno dostatečně podrobnými opatřeními. V důsledku toho je prognóza Komise týkající se schodku v roce 2015 vyšší než cíl doporučený Radou. Na základě prognózy Komise a posouzení programu stability provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že cíle programu stability jsou v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, nicméně od roku 2015 je nutné podpořit je konkrétními opatřeními. Byly učiněny významné kroky ke zlepšení důležitých aspektů irského fiskálního rámce a kvality a včasného poskytování údajů. Stávající pravidla pro střednědobé výdajové stropy vládě poskytují prostor k diskrečním změnám, které nejsou omezeny jen na předem stanovené změny v mimořádných situacích.

               (10)

               Reformy v oblasti daní přispěly k fiskální korekci, avšak existuje další prostor pro zlepšení efektivnosti a prorůstové orientaci daňového systému. U zdanění nemovitostí došlo k přechodu z transakční daně na periodickou daň založenou na hodnotě obytné nemovitosti, avšak daňová základna je stále poměrně úzká, neboť některé druhy nemovitostí daním nepodléhají. Zdanění práce je roztříštěné a složité a daňové základny u daní, které více podporují růst, jako jsou např. spotřební a environmentální daně, jsou zúženy sníženými sazbami a výjimkami. Z důvodu nulových sazeb a snížených sazeb DPH se efektivnost DPH nachází pod průměrem EU. Snížené sazby DPH jsou široce využívány pro dosažení cílů redistribuce, ačkoliv nejsou efektivním a dobře zacíleným nástrojem politiky na ochranu zranitelných skupin. Je zde prostor pro zlepšení účinnosti daňových nástrojů v oblasti životního prostředí a pro odstranění dotací poškozujících životní prostředí.

               (11)

               Ačkoli má Irsko relativně mladou populaci, veřejné výdaje na zdravotní péči byly v roce 2012 jedny z nejvyšších v Unii a dosahovaly 8,7 % HND, což výrazně přesahuje průměr EU ve výši 7,3 % HND. Vzhledem k současným obtížím při řízení rozpočtu na zdravotnictví mohou být z důvodu očekávaných demografických tlaků způsobených stárnutím obyvatelstva stávající úrovně služeb zachovány pouze tehdy, pokud ve střednědobém až dlouhodobém horizontu bude zlepšena nákladová efektivita. Očekává se, že výdaje související se zdravotnictvím vzrostou do roku 2060 z důvodu demografických tlaků o 1,2 procentního bodu HDP. Odvětví zdravotnictví čelí několika výzvám. Jednotliví poskytovatelé zdravotní péče používají různé systémy a postupy pro finanční řízení a účetnictví. To vede k prodlevám a narušuje shromažďování a zpracování informací. Znesnadňuje se tím také sledování výdajů v oblasti zdravotní péče a opatření k dosažení nákladové efektivity a odpovídající alokace zdrojů. Další výzvu představuje vysoká úroveň výdajů na léčivé přípravky, poměrně vysoké jsou přitom výdaje na léčivé přípravky v oblasti ambulantní péče.

               (12)

               Irsko čelí problémům souvisejícím s nezaměstnaností, zejména dlouhodobou nezaměstnaností a nezaměstnaností mladých lidí, a stále zde existuje velké množství lidí v produktivním věku s nízkou kvalifikací, což vede k nerovnosti a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Dlouhodobá nezaměstnanost v souvislosti s nedávnými zlepšeními trhu práce postupně klesá, avšak její podíl v rámci celkové nezaměstnanosti zůstává vysoký; na konci roku 2013 tvořili dlouhodobě nezaměstnaní více než 61 % z celkového počtu nezaměstnaných osob. Míra nezaměstnanosti mladých lidí dosáhla svého vrcholu v polovině roku 2012, kdy překračovala 30 %. Podíl mladých lidí, kteří nemají zaměstnání, nestudují ani se neúčastní odborné přípravy se mezi roky 2007 a 2012 zvýšil o 8 procentních bodů na 18,7 %. Poté se sice snížil na 16,1 %, avšak stále zůstává jedním z nejvyšších v Unii. V souladu s cíli záruky pro mladé lidi je nutné zahrnout všechny dotčené mladé lidi do čtyřměsíční lhůty. S obnovením ekonomické rovnováhy se objevil nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi, který vyvolal potřebu rekvalifikací a zvyšování kvalifikací, což představuje výzvu pro systémy vzdělávání a odborné přípravy. Účast na celoživotním učení je nižší než průměr EU (7,3 % ve srovnání s 10,7 % v roce 2013).

               (13)

               Irsko má v rámci Unie jeden z nejvyšších podílů osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce, což představuje závažný sociální problém. Již před krizí byl tento podíl vyšší než průměr EU, přičemž mezi roky 2007 a 2011 vzrostl z úrovně 14,3 % na 24,2 %. Nízká intenzita práce je závažným problémem zejména v domácnostech rodičů-samoživitelů. To přispělo k rostoucímu riziku chudoby nebo sociálního vyloučení dětí v Irsku a prohlubuje problém nerovné účasti žen na trhu práce, která v roce 2013 dosáhla 67,2 %, zatímco v případě mužů to bylo 83,4 %. Z toho důvodu se pozornost obrátila na přístup k zařízením pro péči o děti a její finanční dostupnost, což představuje značnou překážku pro rodiče hledající zaměstnání, aby se vyhnuli riziku chudoby. Na trh práce má též dopad past nezaměstnanosti. Plochá struktura dávek v nezaměstnanosti v rámci systému dávek a příspěvků při hledání zaměstnání, neomezená doba trvání příspěvků při hledání zaměstnání a ztráta dalších příspěvků (zejména příspěvek na nájem a zdravotních karet) po návratu do zaměstnání vedou k tomu, že náhradové poměry jsou pro dlouhodobě nezaměstnané, u kterých je pravděpodobné, že budou mít nízký příjem, a v závislosti na rodinných okolnostech i pro ostatní kategorie pracovníků poměrně vysoké.

               (14)

               Poskytování úvěrů malým a středním podnikům zůstává slabé, což je dáno nízkou poptávkou po úvěrech ve spojení s omezeními na straně nabídky, protože na malé a střední podniky má i nadále dopad nadměrný pákový efekt a slabá domácí poptávka a banky musí dosáhnout dalšího pokroku, aby udržitelným způsobem vyřešily nesplácené úvěry malých a středních podniků. Z posledního průzkumu provedeného institutem Red C vyplynulo, že z 35 % malých a středních podniků, které požádaly v období od října 2013 do března 2014 o bankovní úvěr, nedostalo úvěr 19 %. Na konci roku 2009 byl zřízen úřad pro přezkum úvěrů (Credit Review Office), který má urovnávat spory mezi poskytovateli úvěrů a potenciálními příjemci úvěrů z řad malých a středních podniků, kterým byl úvěr zamítnut. Ačkoliv je dopad úřadu pro přezkum úvěrů pozitivní, působí dosud pouze v omezené míře, což je částečně dáno malým počtem stížností. Malé a střední podniky při investování spoléhají silně na bankovní financování a nebankovní zdroje financování jsou relativně málo rozvinuté, ačkoliv v současné době jsou posuzovány některé alternativy, včetně úvěrových fondů. S posilujícím oživením a obnovující se domácí poptávkou však budou omezení na straně nabídky pravděpodobně stále větší, pokud nedojde k odpovídající nápravě úvěrových kanálů, což je zásadní předpoklad pro perspektivu růstu. Za účelem zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování byly vytvořeny zvláštní mechanismy a fondy jako například mechanismus úvěrových garancí, úvěrový fond pro mikropodniky a tři fondy pro malé a střední podniky, které jsou však dosud využívány pouze v omezené míře.

               (15)

               Ačkoli v rámci nedávno dokončeného programu finanční pomoci byly provedeny reformy bankovního sektoru, existují stále závažné výzvy. Tyto výzvy byly podrobně analyzovány v hloubkovém přezkumu Irska provedeném Komisí v roce 2014. V červnu 2013 představovaly úvěry v selhání u tří největších domácích bank téměř 27 % celkových úvěrů. Zadluženost soukromého sektoru zůstává i přes nedávné snižování finanční páky stále jednou z nejvyšších v Unii, což znamená přetrvávající riziko pro finanční stabilitu a zátěž pro ekonomiku. Snižování zadlužení domácností a malých a středních podniků není zcela dokončeno a korekce rozvah bank a malých a středních podniků má zásadní význam pro obnovení úvěrových kanálů. Poskytování úvěrů bankami dále klesá a bankovní sektor stále bojuje o ziskovost, což je částečně dáno tím, že se v rozvahách bank nachází vysoký počet hypoték s variabilní sazbou navázanou na základní úrokovou sazbu ECB (tzv. tracker mortgages), jež byly sjednány v minulosti a jejichž výnosnost je nízká.

               (16)

               Náklady na vymáhání smluv jsou vysoké. Většinu těchto nákladů tvoří náklady na právní poradenství, které dosahují 18,8 procentního bodu, a vysoké náklady na právní služby mají dopad na nákladovou strukturu všech podniků, včetně malých a středních podniků. Na rozdíl od nákladů na ostatní profesionální služby se náklady na právní služby od začátku krize nepřizpůsobily směrem dolů, což je částečně způsobeno nedostatečnou konkurencí. Orgány se zavázaly, že jako součást makroekonomického ozdravného programu zavedou reformy v odvětví právních služeb. V roce 2011 zveřejnily zákon o regulaci právních služeb, který musí být ještě přijat. Zdroje soudnictví a soudní správy pro zavedení aktivního vyřizování případů ve fázi před soudním řízením jsou velmi omezené, což může přispívat k prodlevám při výkonu spravedlnosti a zvyšovat náklady. Dále existují značné nedostatky ve schopnosti Irska shromažďovat údaje o efektivitě soudního systému.

               (17)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Irska. Posoudila národní program reforem i program stability. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Irsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož je třeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 7.

               (18)

               Na základě tohoto posouzení Rada projednala program stability Irska, přičemž její stanovisko (5) je promítnuto zejména do níže uvedených doporučení č. 1 a 2.

               (19)

               Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1, 3, 5 a 6.

               (20)

               V kontextu evropského semestru provedla Komise analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Na tomto základě Rada vydala konkrétní doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro (6). Jako země, jejíž měnou je euro, by Irsko mělo rovněž zajistit úplné a včasné provedení uvedených doporučení,

         DOPORUČUJE Irsku v období 2014–2015:

               1.

               Plně provést rozpočet na rok 2014 a zajistit nápravu nadměrného schodku udržitelným způsobem do roku 2015, a to tím, že rozpočtová strategie bude podpořena dalšími strukturálními opatřeními, a dosažením strukturální korekce uvedené v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po nápravě nadměrného schodku pokračovat v úsilí o strukturální korekci za účelem dosažení střednědobého cíle na úrovni nejméně 0,5 % HDP ročně (za příznivých ekonomických podmínek nebo v případě, že je to nutné pro splnění pravidla pro dluh, více) za účelem trvalého snižování vysoké míry veřejného zadlužení. Zvýšit důvěryhodnost strategie rozpočtové korekce, účinně provádět víceleté rozpočtové plánování a definovat všeobecná rozpočtová opatření, která jsou základem pro střednědobé fiskální cíle. Zajistit, aby byl strop vládních výdajů závazný, mimo jiné omezením prostoru, který právní předpisy poskytují pro diskreční změny. Za účelem podpory fiskální konsolidace by měla být vzata v úvahu možnost zvýšení příjmů prostřednictvím rozšíření daňové základny. Rozšířit prorůstovou orientaci daňového systému a jeho šetrnost vůči životnímu prostředí.

               2.

               Pokročit v reformě odvětví zdravotní péče, která byla zahájena v rámci strategického rámce Future Health, s cílem zvýšit nákladovou efektivitu. Provádět další opatření na snížení výdajů na léčiva, včetně prostřednictvím častějších úprav cen patentovaných léčiv, větším pronikáním generických léčiv na trh a zlepšením postupů v oblasti předepisování léčiv. Reformovat systémy finančního řízení vnitrostátního zdravotního orgánu za účelem harmonizace systémů u všech poskytovatelů a podpory lepší správy pohledávek. Nejpozději do konce prvního čtvrtletí 2015 mít zavedena zdravotní identifikační čísla fyzických osob.

               3.

               Dosáhnout dalších zlepšení v oblasti aktivních politik na trhu práce, se zvláštním zaměřením na dlouhodobě nezaměstnané, pracovníky s nízkou kvalifikací a na mladé lidi v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Pokročit v probíhající reformě systému dalšího vzdělávání a odborné přípravy (FET), programech podpory zaměstnanosti a programech učňovské přípravy. Nabídnout více vzdělávání na pracovišti; zlepšit a zajistit relevantnost kurzů dalšího vzdělávání a odborné přípravy a učňovské přípravy s ohledem na potřeby trhu práce. Zvýšit úroveň a kvalitu podpůrných služeb poskytovaných pracovními úřady Intreo. V rámci systému dalšího vzdělávání a odborné přípravy vytvořit hladce fungující systém pro předávání jednotlivých případů mezi úřady Intreo a výbory pro vzdělávání a odbornou přípravu.

               4.

               Řešit nízkou intenzitu práce domácností a ohrožení dětí chudobou prostřednictvím degresivního vyplácení dávek a doplatků po návratu do zaměstnání. Usnadnit účast žen na trhu práce zlepšením přístupu k finančně dostupnější a celodenní péči o děti, zejména pro nízkopříjmové rodiny.

               5.

               Pokročit v politikách pro odvětví malých a středních podniků, včetně iniciativ na řešení problémů v oblasti dostupnosti bankovního a nebankovního financování a restrukturalizace dluhů, přičemž je třeba se vyhnout rizikům pro veřejné finance a finanční stabilitu. Pokročit v iniciativách na zlepšení přístupu malých a středních podniků k bankovním úvěrům a nebankovnímu financování. V bankovním odvětví zavést systém monitorování pro úvěry pro malé a střední podniky. Současně pracovat na tom, aby bylo zajištěno, že budou více využívány dostupné nebankovní úvěrové nástroje, včetně tří fondů pro malé a střední podniky spolufinancovaných národním důchodovým rezervním fondem (National Pensions Reserve Fund), společnosti Microfinance Ireland a časově omezeného systému úvěrových záruk. Podporovat, aby malé a střední podniky tyto nástroje a další nebankovní režimy využívaly. Zvýšit viditelnost a kapacity úřadu pro přezkum úvěrů při urovnávání sporů mezi bankami a potenciálními příjemci úvěrů z řad malých a středních podniků, kterým byl úvěr zamítnut.

               6.

               Sledovat výkonnost bank, pokud jde o pokrok dosažený v plnění cílů restrukturalizace nedoplatků u hypoték. V zájmu podstatného snížení nedoplatků z hypoték do konce roku 2014 oznámit ambiciozní cíle pro třetí a čtvrté čtvrtletí roku 2014, na jejichž základě největší hypoteční banky navrhnou a přijmou řešení pro restrukturalizaci hypotečních úvěrů, které jsou v prodlení déle než 90 dnů. Pokračovat v hodnocení udržitelnosti přijatých opatření pro restrukturalizaci prostřednictvím auditů a cílených přezkumů na místě. Vypracovat pokyny pro trvalost řešení. Pravidelně zveřejňovat údaje o portfoliích nesplácených bankovních úvěrů malých a středních podniků za účelem zvýšení transparentnosti. Vytvořit strategii pro řešení problémových expozic týkajících se komerčních nemovitostí. Vytvořit centrální registr úvěrů.

               7.

               Snížit náklady na právní řízení a služby a posílit konkurenci, a to mimo jiné přijetím zákona o regulaci právních služeb do konce roku 2014, který obsahuje ustanovení povolující vytvoření multidisciplinárních postupů, a úsilím o zrušení zadržovacího práva právních zástupců. Sledovat dopad tohoto zákona, včetně dopadu na náklady právních služeb. Přijmout prováděcí opatření k zajištění, aby orgán pro regulaci právních služeb byl neprodleně funkční a aby plnil své povinnosti podle právních předpisů, a to i v oblasti zveřejňování nařízení nebo pokynů pro multidisciplinární postupy a řešení stížností. Zlepšit systémy shromažďování údajů za účelem sledování a vyhodnocování efektivnosti soudních řízení, aby bylo možné identifikovat oblasti, které vyžadují reformu.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Jeho platnost byla prodloužena na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EU ze dne 6. května 2014 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2014 (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (5)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

      (6)  Viz strana 141 v tomto čísle Úředního věstníku.


				|

		52012PC0676

			Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/587/ES o existenci nadměrného schodku na Maltě /* COM/2012/0676 final */

			   	Doporučení pro
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2009/587/ES o
existenci nadměrného schodku na Maltě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím Rady 2009/587/ES
ze dne 7. července 2009[1]
bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104
odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodnuto, že na
Maltě existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek
veřejných financí na Maltě dosáhl v roce 2008 4,7 % HDP a
značně tak překročil referenční hodnotu 3 % HDP;
hrubý veřejný dluh překračoval referenční hodnotu 60 %
HDP od roku 2003, přičemž v roce 2008 dosáhl 64,1 % HDP[2].
(2)       Dne
7. července 2009 vydala Rada v souladu s čl. 104
odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství a čl. 3
odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a
vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] doporučení založené na
doporučení Komise a určené Maltě, aby nejpozději do roku 2010
nadměrný schodek odstranila. Uvedené doporučení bylo
zveřejněno.
(3)       Dne 16. února 2010
dospěla Rada na základě doporučení Komise k závěru, že byla
v souladu s jejím doporučením podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy
o založení Evropského společenství přijata účinná opatření,
ale že po přijetí uvedeného doporučení nastaly na Maltě
nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní
negativní důsledky pro veřejné finance. Rada proto přijala revidované
doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie
určené Maltě a prodloužila lhůtu pro odstranění
nadměrného schodku o jeden rok, tj. do roku 2011. Uvedené doporučení
bylo zveřejněno.
(4)       Podle čl. 126
odst. 12 Smlouvy o fungování Evropské unie má být rozhodnutí Rady
o existenci nadměrného schodku zrušeno, je-li nadměrný schodek
podle názoru Rady v dotyčném členském státě napraven.
(5)       Podle článku 4 Protokolu
o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o
fungování Evropské unie poskytuje údaje pro provedení postupu při
nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu
musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a
veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně,
a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu
s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne
25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném
schodku, připojeného ke Smlouvě o fungování Evropské unie[4].
(6)       Při rozhodování o tom,
zda postup při nadměrném schodku zrušit, by měly Komise a Rada
vycházet z oznámených údajů. Kromě toho by postup při
nadměrném schodku měl být zrušen pouze tehdy, pokud z prognóz Komise
vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční
hodnotu 3 % HDP.
(7)       Podle údajů poskytnutých
Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES)
č. 479/2009 na základě údajů oznámených Maltou před 1.
dubnem 2012 a podle podzimní prognózy útvarů Komise z roku 2012
jsou oprávněné následující závěry:
–
Po dosažení vrcholu v roce 2008 se schodek
veřejných financí postupně snižoval až na 2,7 % HDP v roce 2011,
což je pod referenční hodnotou 3 % HDP. Za významným zlepšením oproti
roku 2010, kdy schodek činil 3,6 % HDP, stojí hlavně nárůst
příjmů o 0,7 % HDP. Čistý dopad jednorázových opatření
snižujících schodek v roce 2011 je v podzimní prognóze útvarů Komise
z roku 2012 odhadován na 0,7 % HDP. Odhaduje se, že strukturální
saldo, tj. cyklicky očištěné rozpočtové saldo bez jednorázových
a jiných dočasných opatření, se v roce 2011 zlepšilo o 1
p. b. HDP, tedy o více než doporučovala Rada (nejméně ¾ % HDP).
–
Podle podzimní prognózy útvarů Komise
z roku 2012 se má schodek v roce 2012 dále snížit na 2,6 % HDP,
a to především díky opatřením ke zvýšení příjmů, z nichž
většina je podle všeho jednorázové povahy; čistý dopad jednorázových
opatření na snížení schodku se odhaduje na 1 % HDP. Za
předpokladu nezměněné politiky, tj. bez zohlednění
konsolidačních opatření obsažených v rozpočtu na rok 2013, který
byl přijat po datu uzávěrky prognózy, by se měl schodek veřejných
financí v roce 2013 zvýšit na 2,9 % HDP a v roce 2014 pak zase snížit na
2,6 % HDP; v horizontu prognózy tak zůstane pod referenční
hodnotou 3 % HDP. Program stability z dubna 2012 počítá pro roky
2012, 2013 a 2014 s nižšími schodky: 2,2 %, 1,7 % a 1,1 %
HDP. Rozdíl mezi podzimní prognózou útvarů Komise z roku 2012 a cílem
stanoveným v programu stability z téhož roku lze vysvětlit zejména
dynamičtějším růstem příjmů, se kterým počítá
program stability.
–
Pokud jde o období po roce 2011, tedy po
lhůtě stanovené Radou, tak pro rok 2012 nepředpokládá podzimní
prognóza útvarů Komise z roku 2012 u cyklicky očištěného
rozpočtového salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření
žádné zlepšení a pro rok 2013 pak počítá se zlepšením o ¼ p. b.
HDP. To je méně než doporučená hodnota 0,5 % HDP, kterou pro
přibližování se střednědobému rozpočtovému cíli vyžaduje
preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, tedy nařízení (ES)
č. 1466/97[5].
Toto pomalé přibližování se očekává v kontextu víceméně
vyrovnaného cyklického vývoje, kdy se produkční mezera podle odhadů
blíží nule. Zároveň se očekává, že růst bude mít relativně
slabou složku daňových příjmů. Zejména v roce 2012 je tahounem
hospodářského růstu čistý vývoz, zatímco domácí poptávka bude
podle projekcí ve srovnání s minulými trendy slabší. Pro rok 2014 se
počítá se zlepšením o ½ p. b. HDP. Kromě toho má být reálné
tempo růstu veřejných výdajů, bez diskrečních opatření
na straně příjmů, v roce 2012 nižší než referenční
střednědobé tempo růstu potenciálního HDP, jak je stanoveno v
článku 5 nařízení (ES) č. 1466/97. Ovšem za předpokladu
nezměněné politiky by reálný čistý nárůst výdajů toto
referenční tempo v letech 2013 a 2014 výrazně překročil.
–
Hrubý veřejný dluh jako poměr k HDP má od
roku 2008 vzestupnou tendenci a v roce 2011 dosáhl hodnoty 70,9 % HDP.
Podzimní prognóza útvarů Komise z roku 2012 počítá s dalším
zvyšováním poměru dluhu k HDP na 72,4% HDP v roce 2012, 73,1 % HDP v
roce 2013 a 72,8 % HDP v roce 2014. Naproti tomu program stability z roku
2012 předpokládá, že poměr dluhu k HDP začne po roce 2011 klesat
a do roku 2014 se sníží na 67,4 % HDP. Rozdíl mezi oběma projekcemi
vyplývá z toho, že podzimní prognóza počítá s nižším primárním
přebytkem a větším vlivem dalších faktorů působících na
změnu stavu veřejného dluhu (stock-flow adjustment).
(8)       Rada připomíná, že
počínaje rokem 2012, což je rok následující po odstranění
nadměrného schodku, by Malta po dobu tří let měla v souladu s
čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 dosahovat
dostatečného pokroku k dosažení požadavku týkajícího se kritéria dluhu.
(9)       Podle názoru Rady byl
nadměrný schodek na Maltě do stanovené lhůty, tedy do roku 2011,
odstraněn a rozhodnutí 2009/587/ES by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že
nadměrný schodek na Maltě byl odstraněn.
Článek 2
Rozhodnutí 2009/587/ES se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí
je určeno Republice Malta.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 42.
[2]               Schodek veřejných financí a veřejný dluh za
rok 2008 byly následně revidovány na současných 4,6 % HDP a
62,0 % HDP.
[3]               Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               Úř. věst. L 209,
2.8.1997, s. 1.